2 BESKÆFTIGELSESPLAN Forord Jobcenter Skanderborgs primære opgave er dels at hjælpe ledige og sygemeldte borgere med at opnå eller fastholde tilknytning til arbejdsmarkedet og dels at tilgodese virksomhedernes behov for velkvalificeret arbejdskraft på såvel kort som længere sigt. I forhold til fremtidens velfærd er det afgørende, at så mange borgere som muligt hurtigst muligt bliver i stand til at klare sig selv. I Skanderborg Kommune er der derfor fokus på en tidlig og aktiv indsats over for ledige og sygemeldte i alle målgrupper. Dette er til gavn både for den enkelte borger, for kommunen, for virksomhederne og for vækstbetingelserne i området. Beskæftigelsesplanen afspejler de væsentligste udfordringer på beskæftigelsesområdet i Skanderborg Kommune og er med til at sikre sammenhængen mellem de nationalt fastlagte mål, de lokalt politisk fastsatte forandringer og jobcenter Skanderborgs fastlagte målsætninger. Dermed er det muligt for politikere, borgere samt ansatte i Skanderborg Kommune, at få et samlet overblik over udfordringerne på beskæftigelsesområdet samt retningen i beskæftigelsesindsatsen. Skanderborg Kommune vedtog ultimo 2014 som politisk forandring, at antallet af borgere på offentlig forsørgelse skal reduceres. Det er opfyldelsen af denne overordnede målsætning, som de resterende politiske forandringer, de nationalt fastsatte ministermål samt Jobcenter Skanderborgs egne fastsatte målsætninger peger hen imod. Hvis Jobcenter Skanderborg opfylder de fastsatte målsætninger, så vil antallet af borgere på offentlig forsørgelse falde og dermed vil den politiske forandring også blive opfyldt. Hvor det er muligt, holdes målsætningerne op imod udviklingen i kommuner med samme rammevilkår. Dette gøres for at sikre, at Skanderborg Kommune udvikler sig bedre end de kommuner, som Skanderborg Kommune normalt sammenligner sig med. Beskæftigelsesplanen tager afsæt i Arbejdsmarkedskontor Midt-Nords analyse Arbejdsmarkedet i Skanderborg Kommune 2015 og er blevet til i dialog med alle relevante parter. Beskæftigelsesplanen udarbejdes af Jobcentret, men resultaterne i beskæftigelsesindsatsen skabes i et samspil med interne og centrale aktører som Ungdommens Uddannelsescenter Odder/Skanderborg, Sundhedsfremme Skanderborg samt Kompetencecenter Skanderborg, der er den primære leverandør af aktiviteter til de ledige og sygemeldte. Eksternt er det et tæt samarbejde med bl.a. virksomheder, uddannelsesinstitutioner, fagforeninger, a-kasser og læger. De relevante indsatser i 2016 for de enkelte målgrupper er ved at blive fastlagt og gennemgås derfor ikke detaljeret i beskæftigelsesplanen. De overordnede principper bag indsatserne er dog allerede fastlagt. Primo 2016 vil der blive udarbejdet et indsatskatalog, som indeholder de indsatser, som der er udarbejdet for de enkelte målgrupper. Først gennemgås resultaterne i beskæftigelsesindsatsen i 2014 og udviklingen på arbejdsmarkedet i Skanderborg Kommune. Derefter gennemgås principperne bag indsatserne overfor de ledige og sygemeldte. Herefter præsenteres de politiske forandringer og hvert ministermål med de underliggende resultatmål, som de relevante afdelinger har udarbejdet. 2\n3 2. Resultater i beskæftigelsesindsatsen Sammenlignes december 2013 med december 2014, har Skanderborg Kommune haft en stigning på 0,1 % i antallet af helårspersoner på offentlig forsørgelse Dette svarer til 4 helårspersoner. Skanderborg Kommune har dermed haft en dårligere udvikling end klyngegennemsnittet, hvor der er sket et fald på 2,1 % i antallet af helårspersoner på offentlig forsørgelse. Antallet af A-dagpenge- og arbejdsmarkedsydelsesmodtagere er faldet med 2,8 % i perioden, mens antallet af førtidspensionister er faldet med 4,2 %. Disse fald modsvares dog af, at antallet af helårspersoner som modtager kontanthjælp er steget med 7 % og antallet af fleksjobansatte er steget med 10,1 %. Besparelsespotentialet Besparelsespotentialet giver viden om, hvor meget der kan spares på forsørgelse ved at borgerne hurtigst muligt bliver selvforsørgende. Hvis der alene udregnes for de forsørgelsesgrupper, hvor Skanderborg har et højere udgiftsniveau end rammevilkårene tilsiger, havde Skanderborg Kommune i 2013 et besparelsespotentiale på 20,8 mio. kr. I 2014 var dette steget til 29,5 mio. kr. Tabellen nedenfor viser fordelingen på hhv. sygedagpenge og de permanente ydelser. Tabel 1 - Besparelsespotentiale i 2013 og i 2014 (i mio. kr.) Ydelse Sygedagpenge 5,6 13,1 Permanente ydelser (ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension) 15,2 16,4 I alt 20,8 29,5 Kilde: Jobindsats.dk Jobcenter Skanderborg har fra 2014 og frem igangsat en række initiativer, som skal være med til at øge antallet af fleksjob for at undgå førtidspensionering. Jobcenter Skanderborg arbejder bevidst med at udnytte en eventuel restarbejdsevne i et fleksjob. På sygedagpengeområdet vil Jobcenter Skanderborg fra 2016 og frem havde et fokus på tidlig afklaring af den sygemeldtes muligheder for at arbejde. Der iværksættes en førtidlig indsats, som skal sikre at borgere med risiko for langtidssygemeldinger fastholdes på arbejdspladserne og dermed undgår at komme på offentlig forsørgelse. 3\n4 3. Arbejdsmarkedet i Skanderborg Arbejdsmarkedet i Skanderborg kendetegnes ved indgangen til 2016 med faldende og lav ledighed for mange faggrupper, men dog også et mindre fald i beskæftigelsen. På sigt forventes der dog en mere positiv beskæftigelsesudvikling, hvilket vil medføre behov for at øge arbejdsstyrken i Skanderborg. Set over en årrække er arbejdsmarkedet i Skanderborg generelt karakteriseret ved at være i en stabil og positiv udvikling. Udvikling i borgere i den erhvervsaktive alder Siden 2010 er befolkningen i den erhvervsaktive alder i Skanderborg Kommune faldet med 523 personer, hvilket svarer til et fald på 1,5 % Fra 2015 og frem mod 2020 forventes der et fald i befolkningen i den erhvervsaktive alder på 500 personer, hvilket svarer til et fald på 1,5 % Udviklingen i beskæftigelsen Siden 2010 er antallet af beskæftigede med bopæl i Skanderborg Kommune faldet med 303 personer, hvilket svarer til et fald på 1,3 % Til sammenligning er antallet af beskæftigede med bopæl i Beskæftigelsesregion Midtjylland faldet med 4824 personer, hvilket svarer til et fald på 1,0 % Udviklingen i ledigheden I januar 2010 var ledigheden i Skanderborg Kommune på 4,5 %, mens den i Beskæftigelsesregion Midtjylland var 6,1 % I januar 2015 var ledigheden i Skanderborg Kommune faldet til 3,2 %, mens den i Beskæftigelsesregion Midtjylland var faldet til 4,5 % Udviklingen i langtidsledigheden Siden januar 2010 er langtidsledigheden i Skanderborg Kommune faldet med 81 personer, hvilket svarer til et fald på 34,3 % Siden januar 2010 er langtidsledigheden i Beskæftigelsesregion Midt faldet med personer, hvilket svarer til et fald på 18,5 % 4\n5 4. Beskrivelse af principper bag indsatser Indsatsen overfor de ledige og sygemeldte deles op i et jobrettet og et tværfagligt spor. Det jobrettede spor er rettet mod de jobparate ledige og sygemeldte, hvor der forventes en hurtig tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Det tværfaglige spor er rettet mod de aktivitetsparate ledige og sygemeldte, hvor det er uklart om den sygemeldte kan vende tilbage til arbejdsmarkedet på ordinære vilkår. Jobrettet spor Den primære indsats i det jobrettede spor er jobrettede samtaler og en virksomhedsrettet indsats. Dette skal sikre, at den ledige eller sygemeldte hurtigst muligt træder tilbage på arbejdsmarkedet igen på ordinære vilkår. I et begrænset omfang kan der gives supplerende indsatser, hvis det vurderes at dette vil bringe den ledige eller sygemeldte hurtigere tilbage på arbejdsmarkedet. Tværfagligt spor Den primære indsats på det tværfaglige spor er den koordinerende sagsbehandler, en virksomhedsrettet indsats samt supplerende indsatser som f.eks. mentor, hvis det er relevant. I de tilfælde hvor det ikke er muligt at finde en virksomhedspraktik til den ledige, kan indsatsen foregå i et virksomhedslignende miljø. Samtidig øges fokus i højere grad på effekten af indsatsen, så der sikres progression i den ledige eller sygemeldtes tilknytning til arbejdsmarkedet. Dermed er det muligt at afgøre, om den ledige eller sygemeldte er i stand til at træde helt eller delvist tilbage på arbejdsmarkedet på ordinære vilkår eller om der er behov for særlige vilkår for at borgeren opnår tilknytning til arbejdsmarkedet. Figur 1 nedenfor illustrerer principperne bag indsatserne og giver nogle eksempler på supplerende indsatser. Figur 1 Illustration af indsatser Supplerende indsats Mentor Supplerende indsats Træning Primær indsats Jobrettede samtaler Koordinerende sagsbehandler Virksomhedsrettede forløb Supplerende indsats Ydelser efter sundhedsloven Supplerende indsats Smertehåndtering 5\n6 Andel af arbejdsstyrke i % 5. Politisk forandring - Reducere andelen af borgere på offentlig forsørgelse Skanderborg Kommune vedtog ultimo 2014 som en politisk forandring, at antallet af personer på offentlig forsørgelse i Skanderborg Kommune skal reduceres. Skanderborg Kommune vil sikre en fortsat udvikling af indsats og resultater på beskæftigelsesområdet via en tidlig og aktiv indsats, som skal bidrage til at reducere andelen af personer på offentlig forsørgelse Figuren nedenfor viser udviklingen i antallet af borgere på offentlig forsørgelse, som andel af arbejdsstyrken for hhv. Skanderborg Kommune og kommuner med sammenlignelige rammevilkår. Der ses bort fra efterløn, da Jobcenter Skanderborg ikke har nogen muligheder for at påvirke til- eller afgangen fra denne ydelse. Samtidig ses der også bort fra fleksjob, da fleksjob er et af alternativerne til førtidspension. 17,0 Andel af arbejdsstyrke på offentlig forsørgelse (ex. revalidering, efterløn og fleksjob) 16,5 16,0 15,5 15,0 14,5 14,0 13,5 Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec Jan Feb Mar Apr Maj Jun Måned Klyngegennemsnit Skanderborg Kommune Kilde: Jobindsats.dk Figuren viser, at i juni 2015 modtog 14,9 % af arbejdsstyrken i Skanderborg Kommune offentlig forsørgelse. I kommuner med sammenlignelige vilkår var andelen 15,7 %. En reduktion på 0,1 % af arbejdsstyrken som modtager offentlig forsørgelse svarer til, at Skanderborg Kommune skal hjælpe helårspersoner ud i selvforsørgelse. 6\n7 6. Politisk forandring udvikling og afprøvning af metoder til førtidlig indsats på beskæftigelsesområdet Skanderborg Kommune forventes ultimo 2015 at vedtage som en politisk forandring, at der udvikles en førtidlig indsats på beskæftigelsesområdet. Der udvikles en førtidlig indsats i Skanderborg Kommune, som sikrer at ledighed og sygemelding undgås En tidlig indsats er med til at sikre, at ledige eller sygemeldte ikke bliver langtidsledige eller langtidssygemeldte. Ved at iværksætte en indsats inden der sker en sygemelding eller en afskedigelse, reduceres risikoen for at pågældende vil begynde at modtage offentlig forsørgelse. Den førtidlige indsats overfor de ledige skal også ses i forhold til, at nogle brancher medio 2015 oplever meget lav ledighed og derfor har vanskeligt ved at få besat jobåbninger. En førtidlig indsats kan hér være med til at sikre at der allerede i opsigelsesperioden sker et match mellem den afskedigede og virksomheden, som efterspørger arbejdskraft. Fastsatte mål for den førtidlige indsats: Antal omplaceringer i opsigelsesperioden: 40 Antal sygemeldte borgere der fastholdes i job via Fast Track: 40 Antal studenter/dimittender der går direkte i job på baggrund af en målrettet indsats i samarbejde med uddannelsesstedet: 20 7\n8 7. Borgere på kanten af arbejdsmarkedet Beskæftigelsesministeren har fastsat som mål for 2016, at borgere på kanten af arbejdsmarkedet skal hjælpes tættere eller ind på arbejdsmarkedet. Dette mål ligger i forlængelse af den politisk vedtagne forandring om, at antallet af borgere på offentlig forsørgelse i Skanderborg Kommune skal reduceres. Borgere på kanten af arbejdsmarkedet ses i Skanderborg Kommune som kontanthjælpsmodtagere omfattet af integrationsprogrammet, ledighedsydelsesmodtagere, aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere og ressourceforløbsmodtagere samt borgere på sygedagpenge eller jobafklaringsforløb, da disse ydelsesgrupper i større eller mindre grad har mistet kontakten til arbejdsmarkedet og kan have svært ved at træde ind på arbejdsmarkedet igen. Kontanthjælpsmodtagere omfattet af integrationsprogrammet Det stigende antal flygtninge som kommer til Danmark, betyder at Skanderborg Kommune har en voksende udfordring med at sikre, at flygtningene opnår fodfæste på arbejdsmarkedet hurtigst muligt. Figuren nedenfor viser, at Skanderborg Kommune har haft en væsentligt større stigning i antallet af kontanthjælpsmodtagere under integrationsprogrammet end gennemsnittet blandt klyngekommunerne. I august 2015 havde Skanderborg Kommune 252 kontanthjælpsmodtagere omfattet af integrationsprogrammet. Kilde: Jobindsats.dk Målsætning Målsætningen på integrationsområdet afhænger af, hvor stor den nationale kvote for antallet af flygtninge bliver i Hvis den nationale kvote forbliver på de som Udlændingestyrelsen på nuværende tidspunkt har meldt ud, er målsætningen, at der i december 2016 maksimalt skal være 400 modtagere af kontanthjælp under integrationsprogrammet Øges den nationale kvote i løbet af 2016 til , som regeringens finanslovsforslag for 2016 indikerer som en mulighed, er målsætningen, at der i december 2016 maksimalt skal være 425 modtagere af kontanthjælp under integrationsprogrammet. 8\n9 Ledighedsydelsesmodtagere Figuren nedenfor viser, at i perioden fra 4. kvartal 2014 til 3 kvartal. 2015, var ledighedsydelsesmodtagerne i match 1 gennemsnitligt ledige i 16,6 uger. Til sammenligning var ledighedsydelsesmodtagerne i match 1 i klyngekommunerne gennemsnitligt ledige i 21,6 uger. Kilde: Jobindsats.dk Figuren nedenfor viser, at i perioden fra 4. kvartal 2014 til 3 kvartal. 2015, var ledighedsydelsesmodtagerne i match 2 gennemsnitligt ledige i 26,1 uger. Til sammenligning var ledighedsydelsesmodtagerne i match 2 i klyngekommunerne gennemsnitligt ledige i 31,1 uger. Kilde: Jobindsats.dk 9\n10 Figuren nedenfor viser, at i perioden fra 4. kvartal 2014 til 3 kvartal. 2015, var ledighedsydelsesmodtagerne i match 3 gennemsnitligt ledige i 37,9 uger. Til sammenligning var ledighedsydelsesmodtagerne i match 2 i klyngekommunerne gennemsnitligt ledige i 38,6 uger. Kilde: jobindsats.dk Målsætning For ledighedsydelsesmodtagere i match 1 og match 2 er det målsætningen, at i december 2016 skal den gennemsnitlige ledighedsperiode stadig være 5 uger kortere i Skanderborg Kommune end i klyngekommunerne. For ledighedsydelsesmodtagere i match 3 er det målsætningen, at den gennemsnitlige ledighedsperiode reduceres til under klyngegennemsnittet. Dette svarer til, at 5 langtidsledige ledighedsydelsesmodtagere vender tilbage til arbejdsmarkedet eller visiteres til et ressourceforløb. 10\n11 Antal sygedagpengemodtagere og jobafklaringsforløb Sygedagpengemodtagere og borgere i jobafklaringsforløb har haft en tilknytning til arbejdsmarkedet og indsatsen skal være med til at sikre, at de sygemeldte vender helt eller delvist tilbage til arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt. Som nævnt ovenfor er sygedagpengeområdet ét område, hvor Skanderborg Kommune har et stort besparelsespotentiale. Figuren nedefor viser, at Skanderborg Kommune har haft en udvikling i antallet af sygedagpengemodtagere og jobafklaringsforløb, som næsten svarer til den gennemsnitlige udvikling i klyngekommunerne. I juli 2015 modtog borgere i Skanderborg Kommune sygedagpenge eller deltog i et jobafklaringsforløb. Kilde: jobindsats.dk Målsætning Det er målsætningen, at i december 2016 skal Skanderborg Kommune have haft en udvikling, som er 1 % bedre end klyngegennemsnittet. Dette svarer til, at Skanderborg Kommune i december 2016 skal have reduceret antallet af sygedagpengemodtagere og jobafklaringsforløb med 11 mere end klyngegennemsnittet. 11\n12 Index - januar 2014 = 100 Aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere og ressourceforløbsmodtagere Figuren viser, at Skanderborg Kommune har reduceret antallet af aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere mere end gennemsnittet blandt klyngekommunerne. I august 2015 havde Skanderborg Kommune 335 aktivitetsparate kontanthjælp- og ressourceforløbsmodtagere. I perioden januar-august er antallet gennemsnitligt reduceret med mellem 4 og 5 modtagere om måneden. 115 Aktivitetsparate KTH modtagere (eksl. integration) og ressourceforløbsmodtagere i Skanderborg Kommune og sammenlignelige kommuner Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Aksetitel Klyngekommuner Index Skanderborg Kilde: jobindsats.dk Målsætning Det er målsætningen, at Skanderborg Kommune i december 2016 skal have 270 aktivitetsparate kontanthjælp- og ressourceforløbsmodtagere. Dette svarer til, at den gennemsnitlige udvikling i perioden januaraugust 2015 fastholdes og videreføres i\n13 8. Bekæmpe langtidsledigheden Beskæftigelsesministeren har fastsat som mål for 2016, at langtidsledigheden skal bekæmpes. Den to-årige dagpengeperiode betyder, at det er vigtigt at Jobcenter Skanderborg har fokus på en tidlig og forebyggende indsats overfor de ledige, der er i risiko for at blive langtidsledige og miste retten til A-dagpenge. Samtidig giver refusionsreformen et øget incitament til at reducere langtidsledigheden, da Skanderborg Kommune får mindre refusion, jo længere borgerne har været på offentlig forsørgelse. Figuren nedenfor viser antallet af langtidsledige borgere på A-dagpenge, arbejdsmarkedsydelse samt jobparate kontanthjælpsmodtagere holdt op imod det samlede antal modtagere i hhv. Skanderborg Kommune og sammenlignelige kommuner. Figuren viser, at Skanderborg Kommune generelt har en meget lavere langtidsledighed end sammenlignelige kommuner. I august 2015 var 17,7 % af alle A-dagpenge, arbejdsmarkedsydelse samt jobparate kontanthjælpsmodtagere i Skanderborg Kommune langtidsledige. De 17,7 % svarer til 134 ledige. I sammenlignelige kommuner udgjorde de langtidsledige en andel på 29,0 %. Kilde: jobindsats.dk Målsætning Det er målsætningen, at ultimo 2016 er 17 % af alle A-dagpenge-, arbejdsmarkedsydelsesmodtagere og jobparate kontanthjælpsmodtagere langtidsledige. Hvis der tages udgangspunkt i antallet af langtidsledige i august 2015, så svarer målsætningen til at 7 langtidsledige skal hjælpes tilbage til arbejdsmarkedet. Målsætningen skal dog ses i forhold til, at antallet af ledige har været faldende gennem hele 2015, hvilket betyder at langtidsledigheden skal falde mere end den gennemsnitlige ledighed for at andelen af langtidsledige bliver reduceret. 13\n14 9. Bedre match mellem de ledige og virksomhederne Beskæftigelsesministeren har for 2016 fastsat som mål, at der skal sikres et bedre match mellem de ledige og virksomhederne. Den virksomhedsrettede indsats er et centralt punkt i den beskæftigelsesrettede indsats. Det er derfor afgørende, at Skanderborg Kommune udvider samarbejdet med de virksomheder som der allerede samarbejdes med og de virksomheder, som der på nuværende tidspunkt ikke samarbejdes med. I juli 2015 havde Skanderborg Kommune et samarbejde med 21,4 % af virksomhederne i kommunen omkring oprettelsen af virksomhedsrettede tilbud til ledige. Til sammenligning var gennemsnittet for klyngekommunerne på 12 %. Skanderborg Kommune har dermed et næsten dobbelt så stort samarbejde med virksomhederne i kommunen. Figuren nedenfor viser dog, at siden januar 2014 har klyngekommunerne gennemsnitligt øget samarbejdet med virksomhederne mere end Skanderborg Kommune. Kilde: jobindsats.dk Målsætning Det er målsætningen, at i december 2016 skal Skanderborg Kommune have øget samarbejdsgraden med virksomhederne fra 21,4 % til 22,4 %. Dette svarer til, at Skanderborg Kommune skal oprette virksomhedsrettede forløb i 18 virksomheder, hvor der i juli 2014 ikke er oprettet noget forløb. 14\n15 10. Flere unge skal have en uddannelse Beskæftigelsesministeriet har for 2016 fastsat som mål, at beskæftigelsesindsatsen skal bidrage til at flere unge får en uddannelse. For at opfylde den politisk vedtagne forandring, er det vigtigt at de unge hjælpes så hurtigt som muligt i gang med en uddannelse og at de fastholdes på uddannelserne. Et vigtigt element i indsatsen er, at unge uden en erhvervskompetencegivende uddannelse mødes med et uddannelsespåbud og en målrettet uddannelsesmæssig indsats, der kan sikre dem varig beskæftigelse efter endt uddannelse. Uddannelsesparate uddannelseshjælpsmodtagere Figuren nedenfor viser, at i perioden fra 4. kvartal 2014 til 3 kvartal. 2015, modtog de uddannelsesparate unge gennemsnitligt uddannelseshjælp i 24 uger. Til sammenligning modtog de uddannelsesparate i klyngekommunerne gennemsnitligt uddannelseshjælp i 19 uger. Kilde: Jobindsats.dk Målsætning Det er målsætningen at det gennemsnitlige antal uger som unge uddannelsesparate i Skanderborg Kommune modtager uddannelseshjælp, skal reduceres til gennemsnittet for klyngen. Skanderborg Kommune havde i juli unge, som havde modtaget uddannelseshjælp i over ét år. Hvis 10 af disse unge hjælpes i ordinær uddannelse og fastholdes i deres uddannelsesforløb, vil det reducere den gennemsnitlige varighed i Skanderborg Kommune til det gennemsnitlige niveau i klyngen. 15\n16 Aktivitetsparate uddannelseshjælpsmodtagere Figuren nedenfor viser, at i perioden fra 4. kvartal 2014 til 3 kvartal. 2015, modtog de aktivitetsparate unge gennemsnitligt uddannelseshjælp i 39,5 uger. Til sammenligning modtog de aktivitetsparate i klyngekommunerne gennemsnitligt uddannelseshjælp i 35,8 uger. Kilde: Jobindsats.dk Målsætning Det er målsætningen, at det gennemsnitlige antal uger som unge aktivitetsparate i Skanderborg Kommune modtager uddannelseshjælp, skal reduceres til gennemsnittet for klyngen. Skanderborg Kommune havde i juli unge, som havde modtaget uddannelseshjælp i over ét år. Hvis 10 af disse unge hjælpes i ordinær uddannelse og fastholdes i uddannelse, vil det reducere den gennemsnitlige varighed i Skanderborg Kommune til det gennemsnitlige niveau i klyngen. 16\n17 11. Budgetoversigt Pr. 1. januar træder refusionsreformen i kraft, som betyder at Skanderborg Kommune skal finansiere en større andel af forsørgelsesudgifterne selv. Dette er den primære årsag til at udgifterne til forsørgelse stiger. Forsørgelsesudgifter (2016 p/l) Korrigeret budget 2015 Budget Kontanthjælp til udlændinge omfattet af integrationsprogrammet Førtidspension tilkendt efter 1. juli Førtidspension tilkendt før 1. juli Sygedagpenge Sociale formål Kontanthjælp Dagpenge til forsikrede ledige Uddannelsesordning for ledige, der har opbrugt deres dagpengeret Revalidering Løntilskud til personer i fleksjob Ressourceforløb Ledighedsydelse Løn til forsikrede ledige ansat i kommuner samt til alternativt tilbud Seniorjob til personer over 55 år I alt Driftsudgifter (2016 p/l) Korrigeret budget 2015 Budget Produktionsskoler Erhvervsgrunduddannelser Integrationsprogram og introduktionsforløb m.v Ressourceforløb Driftsudgifter til den kommunale beskæftigelsesindsats Beskæftigelsesindsats for forsikrede ledige Beskæftigelsesordninger I alt Øvrige (2016 p/l) Korrigeret budget 2015 Budget Beboelse Driftsikring af boligbyggeri UU Rådgivning og Rådgivningsinstitutioner - fælles depot I alt I alt


Olie til piller - Stoker Pro\nOlie til piller\nIndlæg af gruno » 04 mar 2011 22:38\nHej jeg er ny bruger her på sitet, men jeg har selvfølgelig smug kigget lidt på jeres indlæg,og det er utroligt så meget viden der er bygget op omkring emnet.\nMen..Er der nogen der kan svare på hvilket pillebrænder og kedel der er det bedste til prisen,jeg er selv mest stemt til Woddy +Black star 10kw, men det er kun pga.alle jeres gode indlæg, også alt den viden der er omkring lige det anlæg.\nJeg har ikke nogle ambitioner om at fyre med andet end piller.(dovenskab):=)\nRe: Olie til piller\nIndlæg af Kaptajn Krogh » 04 mar 2011 22:44\nVi skal nok bruge lidt mere info for at guide dig ! Husstørrelse, isolerings-grad af dit hus, skal der kobles vvb på anlægget, gulvvarme/radiatorer o.s.v\nBaseret KUN på mærket. Har jeg selv lige konverteret til piller fra olie for 14 dage siden. Mit valg faldt på et scotte 10kw brænder på en blackstar kedel. Og det kører bare super ! Med de oliepriser der er lige nu, er mit nye fyr tjent hjem på mellem 2-3 år sådan cirka !\nIndlæg af TaagMan » 04 mar 2011 22:46\nDu får meget for pengene hvis du køber Scotte/Woody med BlackStar kedlerne.. ingen tvivl om det. Spørgsmålet er nok nærmere, hvor doven er du, og hvad vil du bruge på det?\nHvis dit budget er på ca. 30k, og du ikke har noget imod at hive aske ud engang i måneden, og bruge nogler uger på at fedte med dyret så det kører som det skal her i starten... så er det nok en Scotte du skal sigte efter. Jeg ser ikke rigtig nogen konkurrenter... men jeg er også oprigtig halvblind, så du skal ikke lytte til mig på det punkt\nHvis du nærmer dig et budget på de 90-100k, så kan du sikkert få nogle mega fine anlæg der bliver proppet ind og justeret ind for dig, og som kun skal tømmes engang om året... men altså... det er helt klart en temperament sag.\nIndlæg af Damsgaard » 04 mar 2011 22:48\nfølger lige lidt med her. er også på udkig efter et fyr og har os forelsket mig woody´en dog en 16kw. hvad er forskellen mellen black star og comfort kedel ?\nundskyld for lån af tråd..\nIndlæg af levi » 04 mar 2011 22:52\nDamsgaard » 04 Mar 2011, 22:48 skrev: følger lige lidt med her. er også på udkig efter et fyr og har os forelsket mig woody´en dog en 16kw. hvad er forskellen mellen black star og comfort kedel ?\nI gamle dage var Comfort kedlen "luksus udgaven" - men det var før black star kedlen kom i handelen, - efter den er kommet vil jeg mene at forskellene er for små til at give den prisforskel der er\nIndlæg af TaagMan » 04 mar 2011 22:53\n16 kW til 90 kvm? Det passer vist bedre til 200-300 kvm, med mindre du bor i et beduin telt?\nTror ikke der er den store forskel, andet end prisen, og en lidt større kedelvolumen i comfort'en, hvilket bestemt ikke behøver være nogen fordel ifm. efterårs og forårs drift med urstyring, da man taber energien fra en større mængde vand... jeg ville vælge BlackStar... jeg er super glad for min 10 kW med black star. Vi har 135 kvm, og jeg havde en 16 kW til at starte med.. fik jeg hurtigt byttet.\nIndlæg af Damsgaard » 04 mar 2011 22:56\ntak for svar levi. det er jo lækkert at kunne spare lidt der.\nTaagMan: er ved at købe hus så det er til 190m2 hus men ringe isolreing samt 20m2 kælder og i 50m2 garage\nIndlæg af TaagMan » 04 mar 2011 22:58\nDamsgaard> Ja så forstår jeg bedre\nIndlæg af TaagMan » 04 mar 2011 23:05\nStokerPro har i øvrigt en rigtig go rabatordning kørende med ham jeg også handlede hos. (Super service)\nIndlæg af Damsgaard » 04 mar 2011 23:07\ntaagman: har set hans gode bud, og heltklart jeg skal handle der. ( det bliver den helt store liste jeg dukker op med. skorsten fjernvarmerør vandvarmer samt 2 gulvvarme kredse + alt det løse )\nTime: 0.447s | Queries: 43 | Peak Memory Usage: 3.28 MiB


Spørgsmål og svar om genstarten i foråret 2021\nDen 21. april 2021 er der atter åbent for både udendørs og indendørs idræt. Vi har samlet svarene på en række af de mest stillede spørgsmål angående de restriktioner, der følger med.\nFra den 21. april 2021 er der åbent for idræt både udendørs og indendørs - dog er der fortsat en række restriktioner, du og din forening skal tage hensyn til.\nUdendørs er al idræt åben, dog med et loft på 50 deltagere, inklusive træner og ledere.\nIndendørs er al idræt åben for børn og unge på op til og med 17 år (højst 25 samlet), og for ældre, der er fyldt 70 år (højst 10 samlet - og med krav om gyldigt coronapas).\nSpørgsmål og svar vedrørende idræt per 21. april 2021:\nHvilken aldersgrænse gælder for børn og unge i forbindelse med indendørs idræt?\nBørn og unge til og med 17 år må dyrke indendørs idræt fra 21. april. (Dette er en rettelse i forhold til tidligere udmelding fra DIF og DGI, men er nu præciseret i retningslinjerne)\nMå én under 18 år træne med de professionelle over 18 år?\nJa, på de vilkår der gælder for professionel idrætsudøvelse.\nEr der krav om coronapas for trænere?\nDet er IKKE forventningen, at der vil være krav om coronapas for trænere. En endelig afklaring af dette udestår dog fortsat.\nMå ubemandede fitnesscentre benyttes af voksne på 70 år og derover?\nJa, men der er krav om coronapas – der kan evt. arbejdes med digitale løsninger for håndtering\nMå ubemandede fitnesscentre benyttes af børn og unge op til og med 17 år?\nJa, så længe det sikres at forsamlingsforbud på 25 og arealkrav på 4 kvm. pr. person overholdes.\nMå en træner på eksempelvis 50 år undervise ni 70 årige eller derover?\nJa, en træner er nødvendig for gennemførslen og er dermed tilladt.\nSpørgsmål i forhold til udendørs idræt (opdateret 1. marts)


RCN vakantiepark de Schotsman | Book | Sunnycamp holidays\nVandsport i det mangesidige Zeeland\nRCN vakantiepark de Schotsman ligger i Kamperland ved det smukke Veerse Meer i Zeeland. Hvis du vælger denne feriepark, vælger du samtidig en aktiv ferie. Da der altid er godt med vind, er der uendelige muligheder for at dyrke vandsport som for eksempel surfing, sejlsport, wakeboard og vandski, samt forskellige sportsbaner og legepladser.\nMassere af vandsport\nPå campingpladsen finder du faciliteter til at kunne dyrke mange former for vandsport. Der er for eksempel bådudlejning, bådebroer, trailerrampe, surfbutik, og du kan leje sejlbåde, kajakker, kanoer og surfboards. Du kan endda tage sejltimer. Eller flyv over vandet på en bananbåd. Og selvfølgelig er det også en opvarmet udendørspool.\nUnderholdningsteamet sørger for sjove aktiviteter for børn og voksne, som du aldrig selv havde fundet på. I underholdningssalen bliver der organiseret shows, spil og andre kreative aktiviteter. Noget helt særlig er fossilmarken, hvor børnene kan gå på opdagelse i forhistoriske verdener. Vil du helst lave mad selv? Supermarkedet på campingpladsen har alt, hvad du har brug for. Du kan også nyde de mange retter (særligt fisk) i restauranten eller hente mad ved snackbaren. Til morgenmaden kan du få friskbagt brød og croissanter. Der er gratis Wi-Fi på hele campingpladsen.\nDer er meget at foretage sig i Zeeland\nRCN vakantiepark de Schotsman ligger ved Veerse Meer i Nord-Beveland. Nyd en sjov dag i klatreskoven, hvor du kan blive udfordret på forskellige niveauer, klitterne ved Walcheren og den kunstige ø Neeltje Jans, hvor du kan lære alt om arbejdet med digerne og kystbeskyttelse generelt. Du kan også få en dag til at gå med havfiskning. De eventyrlystne kan besøge Kazematten-museet i Vlissingen: gå i Napoleons og den hollandske admiral Michiel de Ruyters fodspor. Til dem, der elsker nostalgi: tag en tur med damptoget i Zuid-Beveland. I Middelburg finder du familieparken Mini Mundi, der er garant for mange sjove oplevelser.\nMed sine mange diger og broer er det nemt at komme rundt i resten af Zeeland til de mange smukke strande. Zeeland er lig med brede strande, smukke naturområder og udsigtspunkter, kulturarv, masser af museer om livet i Zeeland og idylliske små landsbyer. Og, ikke helt uvigtigt, er Zeeland det sted med flest solskinstimer i hele Holland.\n4493 CX - Kamperland\nAfstand fra Flensborg: 734 km\nKoordinater: 51°34'6"N 3°39'47"E\nSe pladskort for RCN vakantiepark de Schotsman her. Du kan også downloade pladskorten som en pdf.\nGennemsnitlig bedømmelse: 8,3 Pris : Fra DKK 5421


Nabolandskanalerne by Nanna Grunwald - Issuu\n- opskrifter pĂĽ den gode smag fra svensk, norsk og tysk tv\nUdgivet af de norske, svenske og tyske nabolandskanaler, Copydan Verdens TV, verdenstv.dk Trykt hos: one2one Sat med: Melior og Ballpark Opskrifter: Kirsten Mikkelsen Ravnbøl Assistent: Daniel Hervik Fotograf (madbilleder): Mikkel Adsbøl Grafisk design og tilrettelæggelse: Nanna Grunwald Citatet på side 47 stammer fra: ”Bogen om Emil fra Lønneberg” af Astrid Lindgren\nMultekrem. Find opskriften pĂĽ side 26.\nSmag på nabolandene\nSmag på Sverige\nSmag på madprogrammerne\nVores nabolande er gastronomiske overflødighedshorn, og vi har udvalgt nogle af de bedste retter fra det svenske, norske og tyske køkken. Retter der er nemme at gå til, og som med nogle få greb forvandler det alt for velkendte i hverdagen – hakkebøf, kylling, brød – til noget nyt og anderledes sprødt og forførende: Hvad med at krydre brødet med anis, fennikel og kommen? Eller lam med tranebær? Eller lav pandekager på tysk med rosiner, mandler og flormelis – ”Kejservrøvl”, som det hedder: Du får aldrig lykkeligere børn! En af fornøjelserne ved at rejse er at opleve andre landes madkultur. Den oplevelse vil vi gerne give dig med hjem. Og du behøver ikke tage på elgjagt eller plukke bær i højfjeldet for at tilberede retterne, der er spændende og enkle nok til at blive en del af middagsbordet. Det handler om at lade os inspirere af hinanden og sprede glæden ved mad, der smager og dufter og holder kulturmødet i kog! For mad er ikke kun føde, og vi spiser ikke kun for at blive mætte. Det er en udviklingshistorie, som har været mange århundreder undervejs, og spiller en vigtig rolle i vores kulturelle og nationale identitet. Men hvor de regionale og nationale forskelle tidligere har adskilt os, samler de os nu omkring et fælles bord i en madkultur uden grænser. De stereotype forestillinger om nabolandenes mystiske smagsløg hører fortiden til. Hvis du får smag for det og kunne tænke dig mere, hvor det kommer fra, er der også råd for det. Du behøver ikke rejse – og ikke engang rejse dig op. Der er mad på programmet hver uge i nabolandskanalerne, som dykker ned i madkulturen og serverer den ene opskrift efter den anden med de tyske, norske og svenske tv-kokke: SVT, NRK, ZDF og ARD. Tænd for tv’et – og tænd for komfuret. Guten Appetit! God aptit! God appetitt!\nNRK. Den Nordiske Smaken. Foto: Tellus Works Television.\nNorge Rørt torsk på rugkiks Norsk torsk i ny fortolkning\nGravlaks med sennepskrem Gravad laks, let og lækkert\nFår-i-kål En rigtig norsk bondeklassiker\nKjøttkaker Hjortebøffer med svampe og æblekompot\nRøkelaks og Snøfrisk i lefse Røget laks med friskost i kartoffelpandekager\nKlipfisk Gedigen god gryderet på moderne norsk\nKrumkaker med multekrem To af de skønneste desserter i henført harmoni\nVafler med rømme og syltetøy Englene synger på norsk\nSverige Torsdagssuppe Ærtesuppe på svensk\nSmörgåstårta En svensk klassiker på en helt ny måde\nStegte sild med kartoffelmos og tyttebær Sådan har du aldrig fået dem før\nJanssons frestelse Kartofler, løg, fløde og ansjoser. Enkelt og uimodståeligt\nKalops Suveræn skånsk simremad\nLimpa Et rigtigt svensk farfarbrød\nBlåbærsuppe Kan spises både varm og kold\nOstekage med råsyltede hindbær Næsten som i Lønneberg\nTyskland Stegte hvide asparges med Schwartzwälderschinke Nemt, elegant og virkelig velsmagende\nSvinerillette med ristet rugbrød og blommechutney Tysk forret for feinschmeckere\nOksekødssuppe med “Frittaten” Kan man det? – Ja, prøv selv!\nBackhendl med ‘dreng’ og lyserød bygotto Raffineret udgave af en tysk klassiker\nKålpølser med varm kartoffelsalat Vidunderligt velsmagende hverdagsret\nBretzel Traditionelle tyske saltkringler\nKejservrøvl med lune blommer Pandekager, romrosiner, mandler og syltede blommer\nÆbleringe Det tyske svar på æbleskiver\nKaren Blixen henlagde sin madnovelle “Babettes Gæstebud” til Berlevåg nær den russiske grænse og byder på et storslået måltid for byens borgere – for at lære dem, hvad god mad er. Hvis man har smagt grillede ulvekoteletter på en restaurant i Arendal på vej op af Vestlandet i sejlbåd, ved man, at nordmændene ikke har noget at lære. Tværtimod har de noget at lære fra sig, og jagten på ”Den nordiske smaken” går ind uge efter uge på NRK1, hvor kokken Kjartan Skjelde tager os med på en kulinarisk rejse i det nordiske – og norske – køkken. Gode fisk og skaldyr fra kysten og vildtkød fra indlandet, rensdyr, hjort og elg med dejlige, norske rodfrugter – og bær og frugt, som på grund af det køligere klima modner over lang tid: Sådan smager Norge! Med en krydret øl fra et af de nye, små bryggerier bliver det ikke bedre noget sted i verden. Her har du opskriften på, hvordan traditionelle, norske retter tager sig ud i Danmark – med et twist: Røkelaks og Snøfrisk i lefse – kartoffelpandekager – og Får-i-kål lavet på lam – og vafler med jordbærsyltetøj og rømme, der får det til at sne udenfor vinduet!\nNRK. Prekestolen. Foto: Nicholas Roemmelt.\nTorsk er en af de mest almindelige spisefisk i Norge. Nordmændene tilbereder den på mange forskellige måder. Her giver vi dig en raffineret opskrift med hakket æble og persille på fladbrød. Torsken er kogt i mælk. Det gør, at fisken bliver blød og mild i smagen. Prøv selv!\n1. Bring mælk og laurbær i kog. 2. Tryk hvidløgene flade med håndfladen, og tilsæt dem til mælken. 3. Skær torsken i fire stykker. Læg den i den kogende mælk. Kom låg på gryden, og kog torsken i 3-4 minutter fra mælken koger. 4. Sluk og lad torsken trække i mælken under låg i 2-4 minutter til den let lader sig dele i flager. 5. Tag torsken op, og lad den dryppe af i en sigte. 6. Rør torsken med æbleeddike og køl af. 7. Rør mayonnaise i til passende konsistens. 8. Tilsæt de små bitte æbletern (2x2mm) og finthakket persille. 9. Rør alle ingredienser godt sammen. Tilsæt salt og peber, og smag med sukker, æbleedikke og evt. lidt frisk hvidløg. 10. Form små ”æg” med to skeer og server på fladbrød eller sprøde rugkiks.\n• 250 g torsk • 5 dl sødmælk • 2 laurbærblade • 2 fed hvidløg, hele • 3 spsk ægte mayonnaise • 1 tsk æbleeddike • 1 lille syrligt æble, snittet i små bitte tern • 1 håndfuld bredbladet persille, hakket fint • Salt og peber • Et nip sukker • Fladbrød eller 12 små rugkiks\nPynt med bredbladet persille. Mmm ...!\nGravad laks hedder gravlaks på norsk, og i gamle dage begravede man virkelig laksen for, at den skulle holde sig. Her nøjes vi med at lade den trække på køl med salt, sukker og lime. Det er lettere end du tror – og det smager fuldstændig – Mmm ...!\nlimen, så limen er helt dækket. 7. Læg den anden lakseside ovenpå med skindsiden op ad. Pres laksesiderne tæt sammen som en sandwich. Pak ”sandwichen” stramt og grundigt ind i husholdningsfilm – brug flere lag. 8. Læg laksepakken i en skål, og sæt en tung gryde ovenpå laksen, så den presses godt sammen. Sæt på køl i 36-48 timer. Vend laksen morgen og aften. Dræn samtidig saften fra. 9. Pak laksen ud, og fjern dild og lime. Skær tynde skiver på tværs af laksesiden.\nDet skal du bruge: • 1 kg fersk lakseside • 1 spsk havsalt, knust fint • 3 spsk sukker • 1 bundt frisk dild • ½ lime Tilbehør: Friskbagt surbrød. Sennepskrem. Tynde fennikelskiver. Sådan gør du:\nNyd laksen med surbrød, sennepskrem og tynde fennikelskiver.\n1. Skyl og tør laksesiden. Del laksen på tværs i to lige store stykker. Læg dem på et spækbræt med skindsiden nedad. 2. Bland havsalt og sukker og fordel det ovenpå laksekødet på begge stykker. Kom mest af blandingen på de tykke dele af laksen. 3. Skyl og tør dilden grundigt. Fjern de grove stilke, og hak dilden fint. 4. Læg halvdelen af dilden på den ene lakseside. 5. Skyl og skær den halve lime i tynde trekanter. Fordel limestykkerne ovenpå dilden. Det er vigtigt, at limen ikke rører ved laksen, da berøringen får laksen til at tørre ud (”koge”) på overfladen. 6. Fordel resten af dilden ovenpå\nTip: Hvis laksen fryses og optøes i køleskab ca. 5 timer inden servering, er det nemmere at skære den i tynde skiver. Sennepskrem • ½ tsk dijonsennep • ¼ tsk sennepspulver • 1 spsk hvidvinseddike • 1-2 spsk sukker • ¼ tsk stødt kardemomme • 1 dl mayonnaise Kom det hele i en skål og pisk sammen til en luftig creme. Smag til med alle ingredienserne. Tip: Sennepskremen kan tilsættes finthakket frisk dild.\nFår-i-kål er en rigtig norsk bondeklassiker. Før i tiden brugte man gamle får til retten, som derfor skulle stå og simre hele dagen. En stor portion kunne vare i flere dage og gav god energi til det arbejdende folk på gårdene. Her har vi brugt lam og krydret med laurbær, rosmarin og hvidløg. Du kan også prøve med kommen.\n5. Gryden fyldes halvt op med koldt vand. Mere kan evt. tilsættes efterhånden. Læg et tætsluttende låg på gryden, og bring gryden i kog. 6. Skru ned, og lad retten småsimre i ca. 2 timer. Jævn evt. saucen med mel og smag til med æbleeddike og et nip sukker.\nTil 4 personer Det skal du bruge: • Lammerack med 8 ben • ½ stort hvidkålshoved • Ca. 10 peberkorn • Havsalt • 10 laurbærblade • 3 kviste rosmarin • 6 fed hvidløg\nTip: Retten er også meget smagfuld næste dag og yderst velegnet til genopvarmning.\nRå tranebærrelish • 2 dl tranebær • 1 æble med skræl • 1 gulerod • 1 spsk æblecidereddike • 1 spsk rapsolie • 1 spsk sukker\nRå tranebærrelish. Kogte kartofler drysset med persille. Sådan gør du: 1. Skær lammeracken op i otte koteletter med ben. 2. Skær det halve hvidkål i to halvdele, som igen halveres og igen halveres til der er ca. otte bådstykker. Medtag også kålstokken. 3. Tag en høj tykbundet gryde. Læg først et lag kål, så et lag kød og så fremdeles. 4. Drys en håndfuld peberkorn, lidt havsalt, 10 laurbærblade, rosmarinkviste og hele hvidløgsfed mellem lagene, når de lægges. Slut af med et lag kål øverst.\nSkyl bærrene og æblet, og skræl guleroden. Fjern kernehuset, og skær æble og gulerod i mindre stykker. Kom alle ingredienser i en foodprocessor eller minihakker – og kør til relishen ligner ”smulder”. Mmm ...!\nKjøttkaker er Norges svar på frikadeller – og ikke sjældent laver man dem af elgkød. Da det kan være svært at finde elg i Danmark, har vi tilberedt en variant med hjortekød. Bacon giver fint modspil – og de stegte svampe, tyttebær og æblekompotten med peberrod sender smagsløgene på en rejse langt ind i de norske fjelde.\nStegte svampe • 300 g blandede svampe • 3 fed hvidløg, skåret i skiver • En håndfuld bredbladet persille, hakket • Olie og smør til stegning • Salt og peber\nTil 4 personer Det skal du bruge: • 500 g hakket hjortekød • 100 g god bacon • 1 skalotteløg, finthakket • 2 æggeblommer • 2 spsk hvedemel • 1 spsk rasp • ½ dl piskefløde • 4 enebær, knuste • 1 tsk tørret timian • 2 fed hvidløg, hakkede • 8 drej peber • Hvedemel • Olie og smør til stegning\nRens og snit svampene. Opvarm fedtstoffet på en pande. Sauter svampene til de har taget farve. Tilsæt hvidløgsskiverne, og steg dem med et par minutter. Vend persillen med rundt, og drys med salt og peber. Æblekompot med peberrod • 500 g syrlige æbler • 1 sød pære • ½ dl vand • Lidt sukker • 1 bid peberrod\nTilbehør: Stegte svampe, tyttebærsyltetøj, æblekompot med peberrod og kørvel til pynt.\nSkræl æblerne og pæren. Fjern kernehusene, og skær dem i tern. Kog frugtstykkerne i vandet under låg ved svag varme til de er helt møre – ca. 10 minutter. Smag til med lidt sukker. Kompotten skal smage let syrligt. Skræl og riv peberroden på den fine side af rivejernet. Bland peberroden med kompotten indtil smagen er stærk og ”river lidt i næsen”.\nSådan gør du: 1. Skær bacon i små tern. 2. Bland alle ingredienser grundigt sammen i en skål. Stil på køl i ½ time, så farsen samler sig. 3. Form otte små bøffer – ikke for høje. Vend dem i hvedemel. 4. Opvarm fedtstoffet på panden, og steg bøfferne 5-6 minutter på hver side til de er gennemstegte.\nOveralt i Norge får man lefse – eller lompe – i mange varianter. Den bløde kartoffelpandekage bliver brugt til alt fra hotdogs til kaffebrød med smør og sukker. Denne variant har vi anrettet med røget laks, krydderurter og Snøfrisk, som er en norsk gedefriskost, der kan købes i velassorterede danske supermarkeder.\n1. Skyl og vask kartoflerne. Kog dem med skræl og salt til de er møre. Pil og mos dem med en kartoffelmoser. 2. Ælt melet ind i kartoflerne med en grydeske eller hænderne. Tilsæt lidt vand til dejen er fast. Den må ikke være for tør. 3. Del dejen i fire kugler. Udrul hver kugle med en kagerulle mellem to stykker bagepapir til en stor ”pandekage” – ca. 2 mm tyk. Klip bagepapiret til, så det passer til panden. 4. Læg lefsen (med bagepapir) på en opvarmet, tør pande. Bag et par minutter, vend den og fjern det øverste bagepapir. Bag den anden side på samme måde. Steg lefsen på begge sider til den har en flot farve og virker bagt. Pas på den ikke bliver for tør, for så bliver den svær at rulle bagefter. 5. Smør lefsen med Snøfrisk helt ud til kanterne, læg strimler af røget laks på den ene halvdel. Snit lidt brøndkarse og kørvel, og læg det på laksen. 6. Rul lefsen som en pandekage fra den side, hvor laksen ligger. Rul resten af lefserne på samme måde. 7. Skær hver af lefserne over i to til tre dele og server.\n• 500 g nye kartofler, babyeller vaskede små kartofler • 1 dl hvedemel • Evt. lidt koldt vand • Snøfrisk, gedefriskost • 200 g røget laks • Friske krydderurter: evt. kørvel eller brøndkarse\nKlipfisken har gennem tiderne haft en omskiftelig tilværelse fra at være hverdagskost til at blive luksusspise – og igen fattigmandsmad. Nu er det på ny blevet “fint” at spise klipfisk. Navnet klipfisk kommer i øvrigt af, at man i gamle dage lagde fisken til tørre på klipperne. Her er den tilberedt på typisk norsk maner.\n1. Udvand klipfisken i koldt vand i mindst 48 timer. Husk at skylle fisken under rindende koldt vand, og skift også vandet flere gange, mens den udvandes ellers bliver retten for salt. 2. Skær klipfisken ud i fem store stykker. 3. Skræl kartoflerne, og skær dem i skiver på ½ cm i tykkelsen . 4. Rens løgene, og skær dem i både. 5. Pil hvidløgsfeddene. 6. Rens peberfrugterne, og skær dem i strimler. 7. Tag en ovnfast gryde, diameter på ca. 20 cm, og læg skiftevis klipfisk, kartofler, løg, hvidløg og peberfrugter blandet og i flere lag. Hæld peberkorn, tomatpure og vand henover. Hæld til sidst olien udover. 7. Varm gryden forsigtigt op til kogepunktet. Sæt gryden i ovnen, og tænd på 150 grader. 8. Bag i ovnen i 2-3 timer til det hele er mørt. 9. Skær de sorte oliven i halve og pynt retten med dem.\n• 400 g udvandet klipfisk • 500 g kartofler • 2 løg • 2 fed hvidløg • 1 stor rød peberfrugt • 1 spsk peberkorn • 2 dl tomatpure • 2 dl vand • 1 dl olivenolie • 10 Sorte oliven Tilbehør: Godt landbrød\nServer med et godt landbrød til. Mmm ...!\nI Norge laves krumkaker i et specielt vaffeljern, der giver kagerne et fint traditionelt mønster. Her har vi lavet en variant, som ikke kræver specialudstyr, men stadig smager himmelsk. Krumkakerne har vi fyldt med multekrem, der er så norsk, som jordbær med fløde er dansk. Multebær eller multesyltetøj kan købes på nettet.\nMultekrem • 2½ dl piskefløde • 50 g florsukker • 250 g friske multebær\nTil 4 personer Det skal du bruge: • 1 æg • 80 g sukker • 50 g hvedemel • 2 spsk vand\nPisk fløden stiv. Vend florsukkeret i og til sidst de friske multebær. Smag til. Kom multekremen i kræmmerhusene og server med det samme.\n• 20 g smør, smeltet • til pensling af bagepapir\nTip: I stedet for friske multebær kan multesyltetøj eller friske hindbær bruges. Multesyltetøj kan bl.a. købes på nettet. Søg evt. under det norske navn for multebær: ‘multe’ eller ‘molte’, eller det svenske ‘hjortron’.\nSådan gør du: 1. Pisk æg og sukker skummende. 2. Vend hvedemelet i, og tilsæt vand til dejen kan smøres ud på bagepapir. 3. Pensl fem cirkler på bagepapiret, ca. 13 cm i diameter og smør et tyndt lag dej ud på. 4. Bag i en 200 grader varm ovn i ca. 5-7 minutter til kanterne er lysebrune. 5. Tag straks en kage op med paletkniv, og form til et kræmmerhus. Form hurtigt de øvrige kager på samme måde, mens de er varme. 6. Hvis kagerne når at blive for hårde til at forme, vil kort tid i ovnen gøre dem bløde igen. Lad kræmmerhusene køle af.\nTip: Kræmmerhusene kan opbevares sprøde i en dåse med tætsluttende låg.\nHer er der tale om en rigtig norsk klassiker. Vaflerne er velkendte, men serveringen med rømme, der er Norges svar på creme fraiche – og jordbærsyltetøj, er typisk norsk. I denne variant blander vi creme fraiche og skyr for at komme så tæt på rømmesmagen som muligt. Et sikkert hit for hele familien.\nRømme • 1 dl creme fraiche 38% • 1 dl skyr\n10 vafler Det skal du bruge: • 250 g hvedemel • 2 spsk sukker • ½ tsk kardemomme • 3 dl mælk • 100 g smør • 15 g gær • 2 æg\nVend creme fraiche og skyr sammen. Smag til, og server til vaflerne sammen med jordbærsyltetøj. Syltetøj • 250 g friske jordbær • 1 dl vand • 50 g sukker\n• Smeltet smør til bagningen\nSkyl og snit jordbærrene i kvarte. Kom dem i en gryde med vand og sukker. Kog 5-10 minutter til væsken begynder at tykne. Smag til, og server til vaflerne sammen med rømme.\nTilbehør: Rømme og hjemmelavet jordbærsyltetøj.\nTip: Syltetøjet kan holde sig en uges tid i køleskab i en tætsluttende beholder.\nSådan gør du: 1. Kom hvedemel, sukker og kardemomme i en skål. 2. Lun mælken i en gryde, og smelt smørret heri. 3. Tilsæt gæren, og hæld væsken op i skålen under piskning. 4. Tilsæt æggene, og pisk kraftigt til dejen er jævn. 5. Opvarm vaffeljernet, pensl jernet indvendigt med smeltet smør, og bag vaflerne. 6. Undervejs kan vaflerne holdes varme i ovnen ved 150 grader og ovndøren lidt på klem.\nSVT. Småland. Fotograf: Bjørn Wennerwald.\nHvem drømmer ikke om at være med til krebsegilde i skærgården? Eller den overdådige julebuffet i Ingmar Bergmans ”Fanny og Alexander”? Med marinerede sild og alle slags laks, patéer og pølser, juleskinken og ”köttbullar” med rødbedesalat – og lutfisk, hvis man går rigtigt til den. De jager vildsvin i Sverige, og spiser dem helstegte som i forhistorisk tid! Du kan spise historien i ”Historieätrene” på SVT1, hvor Erik Haag og Lotta Lundgreb tager os med på en tidsrejse gennem seks forskellige epoker og smager det bedste – og det værste – fra det svenske køkken. Og hvis du vil føre Skåne tilbage til Danmark, kan du følge opskrifterne her på nogle af de traditionelle, svenske retter med et twist, der tilpasser dem til vores køkken. Der er smörgåstårta med lag på lag af reje- eller krebsesalat og pynt – her som forret i små, delikate kager. Limpabrød – og naturligvis Janssons frestelse, hvor du kan smage, hvordan der blev kokkereret hos det gamle stockholmske borgerskab. Blåbærsuppe er der også, som kan få de fleste børn til at slikke sig om munden med et stort, blåt smil – og de svenske skove er ikke langt væk!\nFoto: Bjørn Wennerwald.\nDet er en god gammel svensk tradition at servere suppe om torsdagen. Før i tiden bestod denne ofte af gule ærter med masser af flæsk og pandekager. Den variant har vi oversat til en mere moderne, grøn ærtesuppe med hvidvin og fløde, toppet med bacon og friskhøvlet peberrod.\n1. Kom ærterne i en gryde. Hæld koldt vand på, så de lige dækkes, og kog ærterne uden låg i ca. 3-5 minutter. Hæld vandet fra og gem. 2. Kom hvidvin og bouillon i en gryde, og kog ind til halvdelen er tilbage. 3. Kom det finthakkede skalotteløg og ærterne ned til hvidvin og bouillon. Tilsæt piskefløde og ca. 1 dl ærtevand og kog op. 4. Kog 1 minuts tid. Blend med en stavblender direkte i gryden til suppen er cremet og skummende. Kan tilsættes lidt mælk og blendes igen. Det gør den mere luftig. 5. Skær bacon i små tern. Steg dem på en varm pande til de er sprøde. 6. Rør skyr og creme fraiche sammen. 7. Server ærtesuppen varm med en klat skyrcreme og hakket bacon.\n• 500 g ekstra fine ærter • 1 dl hvidvin • 1 dl kyllinge/hønsebouillon • 1 skalotteløg, finthakket • 1 dl piskefløde • 1 dl ærtevand • 100 g bacon • 1 dl skyr • 1 dl creme fraiche 18%\nTip: Lidt friskhøvlet peberrod og små ærteskud kan også serveres ovenpå suppen. Mmm ...!\nNoget af det mest særprægede, man som dansker kan støde på i Sverige, er den traditionelle smörgåstårta. Typisk tilberedt efter alle kunstens regler som en overdekoreret “madlagkage” indeholdende “alt godt fra køleskabet”. I denne variant har vi forvandlet den overdådige festret til små mundrette “minilagkager”.\n5. Skær skiver af et daggammelt hvedebrød og udstik til 12 runde brødskiver. Rist dem på en tør pande til de er let ristede. 6. Læg en rund brødskive på en tallerken. Kom en stor spiseskefuld skaldyrssalat på. Læg en ny brødskive ovenpå. 7. Tryk anretningen lidt sammen, og læg endnu en spiseskefuld skaldyrssalat. Læg en brødskive på toppen, tryk let sammen, og dekorer med en klat drænet creme fraiche, lidt brøndkarse og et par lange purløg. Server sammen med grapesalaten.\nTil 4 personer Det skal du bruge: • 100 g store rejer • 100 g krebsehaler • 2 spsk mayonnaise • 2 spsk creme fraiche 18% • 2 spsk citronsaft • Salt • Hvid peber • 3 spsk purløg, hakket fint • 1 spsk dild, hakket fint • 1½ dl creme fraiche 18% • 1 hvedebrød • Brøndkarse\nGrapesalat • 2 røde grapefrugter • ½ agurk • Chili, friskhakket eller tørre flager\nSådan gør du: 1. Begynd med at hælde 1½ dl creme fraiche, i en sigte med et kaffefilter og en skål nedenunder. Stil på køl til retten er klar til servering. 2. Optø rejer og krebsehaler i et dørslag. Dup dem tørre i køkkenrulle. 3. Bland mayonnaise og creme fraiche og smag til med citronsaft, salt og hvid peber. 4. Skyl og snit purløg og dild, vend det i dressingen sammen med rejer og krebsehaler. Stil skaldyrssalaten koldt til den skal bruges.\nSkær top og bund af grapefrugterne. Sæt bunden på et skærebræt, og skær grapeskrællerne af med en skarp kniv. Fjern hinderne, og skær fileterne i mindre tern. Skyl agurken, og flæk den på langs. Skrab frøene ud med en teske og kassér. Skær agurkerne i tynde halvmåner. Snit en bid af en rød chili i fine små tern eller brug tørrede chiliflager. Bland grape, agurk og chili og server til smörgåstårtan. Mmm ...!\nHer får du en svensk udgave af stegte sild, der får dig til at glemme alt om Bornholm. De smager ganske enkelt fantastisk. Til forskel fra de eddikemarinerede danske er disse tilberedt af friske sildefileter. Du behøver kun at lukke øjnene for at drømme dig til skærgården på en lun midsommerdag.\nKartoffelmos med broccoli • 800 g kartofler egnet til mos • Lidt smør eller olie • Varm mælk • ½ broccoli\nTil 4 personer Det skal du bruge: • 4 hele sildefileter • 1 æg • 1 dl hasselnødder • 1 dl rugmel • 2 spsk olie • 2 spsk smør\nKog kartofterne uden salt. Damp dem tørre, og pisk dem sammen med smør og/eller olie samt lidt varm mælk til passende konsistens. Smag til med salt. Kog små broccolibuketter i 2-3 minutter til de er møre og sprøde. Hæld dem i et dørslag til afdrypning. Vend dem rundt med den varme mos. Hæld mosen op i en varm serveringsskål, smelt lidt smør, og dryp udover. Server straks sammen med tyttebærsyltetøjet til de stegte sild.\nTilbehør: Kartoffelmos med broccoli og en god tyttebærsyltetøj. Sådan gør du: 1. Skyl og rens fileterne, klip eventuelle rygfinner af. Dup fileterne tørre i køkkenrulle. 2. Pisk ægget sammen i en skål. 3. Hak hasselnødderne i en minihakker eller foodprocessor til de ligner groft mel. Hæld dem i en dyb tallerken og bland rugmelet i. 3. Vend hver filet rundt i ægget så de er helt dækkede af æg og herefter på begge sider i nøddemelet. 3. Opvarm olie og smør og steg sildefiletterne i 2-3 minutter på hver side til de er gyldne og gennemstegte.\nEn af de mange historier om Sveriges vel mest kendte ret, fortæller om Stockholmfruen Elvira Stigmark, der i 1929 havde besøg af sine veninder og serverede gratin med ansjoser, kartofler, løg og fløde. Hun var betaget af en skuespiller fra filmen “Janssons frestelse” og opkaldte gratinen efter den. Veninderne morede sig med at sige: “Vil du have mere frestelse” i stedet for: “Vil du have mere ansjosgratin”.\n1. Skræl kartoflerne, og riv dem på rivejernets grove side. 2. Skræl og halver løgene. Snit dem i tynde både. 3. Smør et stort ovnfast fad med smør. 4. Bland kartofler og løg. 5. Skær ansjosfileterne i mindre stykker, og tilsæt dem til kartoffel-løgblandingen. 6. Fordel det hele i det smurte fad, så ansjosfileterne bliver jævnt fordelt. 6. Hæld fløden henover. Drys et godt tykt lag rasp på og fordel små smørklatter udover. 7. Bag retten i en 200 grader varm ovn i 45-50 minutter til overfladen er gylden.\n• 6 mellemstore kartofler • 2 løg • 8 ansjosfileter fra dåse • 2 dl piskefløde • Rasp • 50 g smør\nTip: Både frisk og tørret dild klæder retten. Drys f.eks. friskhakket dild ud over hver portion ved servering, eller tilsæt 1 spiseskefuld tørret dild til kartoffel-løg-blandingen. Mmm ...!\nDenne rustikke og traditionelle gryderet er en rigtig “vintervarmer”. Svenskerne tilbereder den både med oksekød, hjort eller elg. Her har vi brugt kalv. Der skal ikke meget fantasi til at forestille sig, hvordan man gennem tiderne har serveret rygende varm kalops for arbejderne i de syd- og midtsvenske skove efter en barsk dag mellem træerne.\n1. Skær kalvekødet i tern på 4x4 cm, og vend det omhyggeligt i melet. 2. Opvarm fedtstoffet, og brun kødet grundigt i gryden. 3. Tilsæt kogende vand og kalvefond, og rør rundt til væden har opsuget melet og jævnet væsken. 4. Tilsæt allehånde, laurbærblade og peberkorn. 5. Rens og skær skalotteløgene i tern. 6. Skræl gulerødderne, og skær dem i halve lidt grove skiver. Tilsæt dem til gryderetten. 7. Læg låg på gryden, og lad kødet småsimre stille og roligt til det er mørt. Tager ca. 1½ - 2 timer. Vær opmærksom på, at kødet ikke koger helt ud. 8. Tag gryden af varmen, når kødet er mørt. Skum for evt. fedt, og smag retten til med salt og peber.\n• 700 g kalvespidsbryst(tykkam, bov) • 1 dl hvedemel • 1 spsk smør • 1 spsk olie • 6-7 dl vand • 2 spsk kalvefond, flydende • 1 tsk stødt allehånde • 2 laurbærblade • 8 peberkorn • 4 store skalotteløg • 4 gulerødder\nI skåne serveres kalops med kogte kartofler og rødbeder til. Pynt også tallerkenen med hakket bredbladet persille. Mmm ...!\nOgså kaldet farfar-brød. Oprindelig brugte man den overskydende malt fra ølbrygning i brødet, og mange opskrifter på limpa indeholder da også øl. I denne variant har vi brugt kærnemælk, som gør, at brødet holder sig friskt i flere dage. Krydderierne giver en fantastisk duft og smag. Server brødene med koldt smør og varm te.\n5. Tilsæt hvedemel indtil dejen slipper skålen og hænger sammen som en bold. 6. Dæk skålen til, og sæt den på køl i 8 timer eller natten over. 7. Tag dejen ud af køleskabet, og kom lidt hvedemel på bordet. 8. Del dejen i to dele, og ælt hver del til to aflange brød. 9. Sæt brødene på en bageplade med bagepapir. Pensl dem med vand og lad dem hæve under et klæde i 45 minutter. Tænd ovnen på 200 grader. 10. Bland kaffe og sirup, pensl brødene med kaffesiruppen, og sæt dem i ovnen. De skal bage i ca. 1 time. 11. Efter ½ time pensles brødene igen med kaffesirup. Når der er 15 minutter igen, pensles de for sidste gang. 12. Tag brødene ud efter 1 time og stil dem til afkøling på en bagerist.\n2 brød Det skal du bruge: • 2½ dl koldt vand • 1 dl kærnemælk eller yoghurt • 15 g gær • 2 spsk lys sirup • 1 tsk salt • 1 tsk stødt fennikel • 1 tsk stødt anis • ½ tsk stødt kommen • 100 g groft rugmel • 200 g sigtemel • Ca. 200 g hvedemel Pensling: • 1 dl kaffe • 1 spsk lys sirup Sådan gør du: 1. Hæld væsken i en skål. Smuldr gæren heri. 2. Tilsæt sirup, alle krydderierne, rugmelet og sigtemelet. 3. Pisk dejen i et par minutter. 4. Tilsæt hvedemelet, mens der piskes. Hvis dejen er for hård at piske, skrabes piskeriset rent, og dejen slås sammen med bagsiden af en grydeske.\nTip: Kærnemælken og den lange hævetid gør, at brødene holder sig friske et par dage. Brødet er velegnet til frysning. Optø det frosne brød i frostposen i rumtemperatur. Brødet kan også bages uden koldhævning. Brug da lun væske og 25 g gær. Form det straks til to brød, og lad dem efterhæve 1 time på pladen. Mmm ...!\nI Sverige spiser de blåbærsuppe. Varm som kold – ude som hjemme. Varm blåbærsuppe i termokanden, i koppen, i den dybe tallerken – eller kold blåbærsuppe på en varm sommerdag. Overalt i de svenske skove er der et bunddække af blåbærbuske – og på fjeldet og i skærgården dukker buskene frem mellem klipperne.\n1. Kom blåbær, vand og sukker i en gryde. 2. Skræl pærene hele, riv dem på rivejernets grove side, og kom dem op i gryden. 3. Flæk vaniljestangen, skrab kornene ud, og kom dem op i gryden sammen med de 2 vaniljestænger. Rør rundt og bring gryden i kog. 4. Læg låg på gryden, og lad suppen simre ca. 10 minutter til blåbærrene er kogt ud, og pærene kogt til mos. 5. Fjern vaniljestængerne. 6. Blend med stavblender direkte i gryden til suppen er ensartet. 7. Sigt suppen i en almindelig si. 8. Hæld den tilbage i gryden, og smag til med 5-10 dråber citronsaft, måske lidt mere. Citronsaften kalder smagen af blåbær frem.\n• 250 g frosne blåbær • 2 dl koldt vand • 2 spsk sukker • 2 modne pærer • ½ vaniljestang • Citronsaft Topping: • Et par håndfulde smørristede hakkede mandler • Skyr og creme fraiche 18%, lige dele, rørt sammen • Mynteblade\nTopping Kog mandlerne, smut dem og hak dem groft. Smelt lidt smør, og rist mandlerne heri til de er gyldne. Vend skyr og creme fraiche forsigtigt sammen. Nip myntebladene, og server suppen varm med en klat creme, ristede mandler og mynte. Mmm ...!\n“… Og til sidst fik de den dejligste ostekage med jordbærsyltetøj og flødeskum. “Det er det bedste, der findes” sagde Emil. Og hvis du nogensinde har smagt sådan en ostekage som den, de lavede på Katholt, så ved du, at der sagde han et sandt ord, ham Emil!” Citat: Bogen om Emil fra Lønneberg af Astrid Lindgren.\nRåsyltede hindbær • 250 g friske hindbær • 80-100 g sukker • ½ vaniljestang • Reven skal af ½ økologisk citron • Frisk mynte eller citronmelisse til pynt\nTil 4 personer Det skal du bruge: • 3 æg • 50 g sukker • 30 g mandler • 30 g hvedemel • 400 g hytteost • 2 dl sødmælk • Smør til 4 ovnfaste forme\nSkyl hindbærrene, og kom dem i et sylteglas. Drys sukkeret ud over. Flæk vaniljestangen, og skær den i fire stykker. Kom dem op i glasset. Vask citronen, og riv strimler af skallen med et juliennejern eller riv citronskallen på den fine side af rivejernet. Kom det til glasset. Sku låget på, og drej glasset forsigtigt rundt så ingredienserne mikses. Lad hindbærrene trække et par timer. Stil på køl, hvis de først skal bruges næste dag. Kan holde sig 2-3 dage på køl.\nSådan gør du: 1. Pisk æg og sukker til det er skummende og luftigt. 2. Smut mandlerne, og hak dem fint. 3. Vend hvedemel, hytteost, sødmælk og mandler i æggemassen med dejskraber. 4. Smør fire høje forme med smør, og hæld dejen op i formene, ca. 2 cm fra overkanten. 5. Bag ved 175 grader i ca. 30 minutter til kagerne er gyldenbrune på overfladen. 6. Tag ud af ovnen og køl lidt af.\nServer som dessert, lun eller kold, med råsyltede hindbær på toppen. Du kan også prøve at servere den, som de gjorde det på Katholt!\nTyskland har nogle af verdens bedste kokke, og deres køkken er i en klasse for sig. Nobelpristageren Günter Grass fylder sine romaner med opskrifter, og Johannes Simmels bestseller ”Es muss nicht immer Kaviar sein” følger en hemmelig agent, der forfører kvinder og sætter efterretningstjenester ud af spil med en perlerække af måltider lige fra Königsberger Klopse til Kaviar im Schlafrock. Det kan derfor heller ikke overraske, at tysk fjernsyn er fyldt til bristepunktet med madprogrammer. På ARD finder du “Tim Mälzer kocht” og “Buffet” og “Guten Appetit” – og selv deres gameshows og talkshows på ZDF drejer sig om mad: ”Die Küchenschlacht” og ”Topfgeldjäger” og ”Lafer!Lichter!Lecker!” Hvis det ikke skulle være nok, kan du skifte over på NDR og gå til madlavning i “Polettos Kochschule” og “DAS! Wunschmenü” – og mon ikke de fleste er blevet mætte nu? Du kan også begynde her med nogle af de mest elskede, tyske opskrifter og lave hvide asparges med skinke og sauce hollandaise, og oksekødssuppe med ”Frittaten” – og til hovedret panerer du kyllingen som en wienerschnitzel og kalder den for ”Backhendl”. Desserter er der så mange af, at det er svært at vælge, men server Kaiservrøvl eller æbleringe i pandekagedej med flormelis, og du er sikker på, at børnene bliver glade – og forældrene!\nARD. Mythos Wald. Foto: Nautilus Film.\nEn uimodståelig velsmagende forret. Schwartzwälderschinke er lavet efter gamle tyske traditioner, hvor skinken bliver håndsaltet og krydret med enebær, koriander og peber. Herefter hænges den til røgning over granflis fra skovområdet Schwartzwald. Skiveskåret Schwartzwälderschinke findes i flere danske supermarkeder.\n1. Kom smørret i en gryde, og smelt det ved svag varme. Lad den hvide valle falde til bunds. 2. Hæld det øverste, klare smør i en skål, og lad vallen blive tilbage i gryden. 3. Pisk æggeblommerne med citronsaft og vand i en skål over kogende vandbad. Pisk til æggemassen er cremet og tyk. 4. Tilsæt det klarede smør, først dråbevis og derefter i en tynd stråle, mens der piskes grundigt. Saucen må ikke blive mere end knap 70 grader varm, da den kan skille ved for høj varme. Er saucen ved at blive for varm, tilsættes straks 1 spsk koldt vand, mens der piskes kraftigt. 5. Lige før servering kan saucen blendes i kort tid med stavblender, det gør den skummende.\n• 6 hvide asparges • 6 skiver Schwartzwälderschinke • 1 spsk smør • 1 spsk olie • Frisk kørvel Sådan gør du: 1. Knæk det nederste af de hvide asparges, og skræl dem forsigtigt så de ikke knækker. 2. Opvarm smør og olie på en grillpande eller almindelig pande. 3. Når fedtstoffet er varmt kommes aspargesene på. Steg kort tid på alle sider til de er smukt brunede. Tilbered hollandaise-saucen. Skummende hollandaise-sauce Det skal du bruge:\nAnretning Vikl 1 skive skinke rundt om hver enkelt asparges. Anret på et fad, og hæld hollandaise-saucen rundt i kanten. Pynt retten med frisk kørvel.\n• 100 g smør • 2 pasteuriserede æggeblommer • 1 tsk citronsaft • 2 spsk vand • Et nip salt • 3 drej peber fra kværn\nRillette er kendt fra både Frankrig og Tyskland, og denne er da også inspireret af det sydtyske køkken. Det er rugbrødet og blommerne også med til at understrege. Til 6 personer\nlidt. Skær det øverste lag spæk af kødet, og kom det i gryden til lagen. 7. Kog lagen ind til den er sirupsagtig. 8. Sigt lagen så evt. brusk, ben, timian, og spæk fjernes. Smag til med hønsefond og evt. æbleeddike. 9. Mens lagen koger ind, køres kødet kort tid på foodprocessor til det ligner hakket kød. 10. Mos grøntsagerne med en kartoffelmoser eller kør dem i røremaskinen. 11. Rør kød og grøntsager sammen. Tilsæt den indkogte lage og rør rundt. 12. Skyl æblet, og hak det i små bitte tern, 2x2 mm. Vend æbleternene ind i svinerilletten. Smag til med salt og peber. 13. Kom rilletten i mindre portionsforme, tryk den sammen og glat overfladen med bagsiden af en ske. Stil dem køligt et par timer før servering. Rilletten kan holde sig i 4-5 dage på køl og er velegnet til frysning.\nDet skal du bruge: • 500 g svinebryst/kogeflæsk (u. svær) • 2 store gulerødder • 2 store kartofler • 4 skalotteløg • ½ porre, det hvide • 1 syrligt æble • 5 timiankviste • 5 fed hvidløg • 1 spsk æbleeddike • 1-2 spsk hønsefond • Salt • Peber • 1 syrligt æble til den færdige rillette Tilbehør: Tynde skiver rugbrød og blommechutney. Sådan gør du:\nLæg tynde skiver rugbrød på en bageplade. Rist brødet sprødt i ovnen ved 170 grader. Tager ca. 15 minutter.\n1. Skær kødet i 6 dele. 2. Vask, skræl og klargør alle grøntsagerne. Skær dem i grove tern. 3. Kom kød og grøntsager i en gryde. 4. Skræl æblet, skær det i mindre tern, og kom det i gryden. Kom timian, hvidløg og hvidvinseddike ved, og hæld vand på til det netop dækker. 5. Læg låg på gryden, og kog ved svagt blus i 2-3 timer til kødet er helt mørt. 6. Tag kød og grøntsager op, og køl det\nBlommechutney: Se side 66. Servering Knæk rugbrødet i mindre stykker, og smør svinerillette på. Kom lidt blommechutney ovenpå. Mmm ...!\nRindersuppe mit Frittaten er det originale navn på denne sydtyske ret, som på mange måder kunne være nordisk, hvis ikke det var for pandekagen, der bliver serveret til. Tro det eller ej, men det smager forrygende. Til 4 personer\ni ca. 3 timer til kødet er mørt. Imens bages pandekagerne. 6. Tag kødet op, og læg det på et skærebræt. Si suppen i et stort dørslag, gem den, men smid de kogte grøntsager ud. Si suppen igen – denne gang i en finere sigte. 7. Kom suppen i en gryde med stor overflade, så koger den lettere ind. Fjern fedtet fra suppen. 8. Snit grøntsagerne i mindre stykker, og kom dem i suppen. 9. Kog grøntsagerne til de er møre. Skær kødet i mindre tern. 10. Tilsæt kødet til suppen og kog den til grøntsagerne er møre. Smag suppen til med salt og friskkværnet peber.\nDet skal du bruge: • 700 g oksekød med ben (bov eller tykkam) • 2-3 liter koldt vand • 1 spsk groft salt • 2 gulerødder • 2 løg • 1 persillerod • ½ knoldselleri • 2 porrer • ½ lille bundt persille • 3 kviste timian • 10 peberkorn Sådan gør du: 1. Læg kød og nøgleben i en gryde, og dæk med koldt vand. Kog langsomt op, og fjern skum og fedt som flyder ovenpå med en stor ske. Tilsæt saltet, og fjern igen skum. 2. Læg låg på gryden. 3. Rens og skræl grøntsagerne. Læg 1 gulerod, 1 løg, ½ persillerod, ¼ knoldselleri og 1 porrer til side til senere. Pak ind så de ikke tørrer ud. 4. Snit de øvrige grøntsager i grove stykker og tilsæt dem til suppen med persille, timian og peberkorn. 5. Lad suppen småsimre med låg\nPandekager: Se side 66. Servering Rul pandekagerne sammen, og skær tynde ringe på tværs af de rullede pandekager. Anbring en håndfuld snittede pandekager i en dyb suppeskål og øs en portion oksekødsuppe udover. Mmm ...!\nHerhjemme kender vi wienerschnitzel, hvorimod backhendl er fremmed for mange. Retten minder om wienerschnitzel, men bachhendl er tilberedt af kylling. 5. Når panden er varm, steges schnitzlerne på begge sider, til de er gennemstegte.\nTil 4 personer Det skal du bruge: • 4 kyllingefileter • 100 g hvedemel • 2 æg • 150 g rasp • 4 spsk smør • 4 spsk olie\nLyserød bygotto med rosenkål: Se side 67. Servering Pynt hver schnitzel med en ‘dreng’, som består af en skive citron nederst. Ovenpå lægges en ansjosfilet, kapers og friskhøvlet peberrod. Server lyserød bygotto til schnitzlerne.\n‘Dreng’: • 8 skiver citron • 8 ansjosfileter • 8 spsk små kapers • Friskhøvlet peberrod\nTilbehør: Lyserød bygotto med rosenkål. Sådan gør du: 1. Dup kyllingefileterne tørre med køkkenrulle. Skær/flæk hver filet på et spækbræt, så du får to flade skiver. 2. Bank med håndfladen hver filet flad til ca. 1 cm tykkelse. 3. Kom hvedemelet, ægget og raspen på hver sin tallerken. Vend hver filet i hvedemelet, herefter i ægget og til sidst i raspen. Sørg for, at alle sider og kanter er dækkede. 4. Smelt 1 spsk smør og 1 spsk olie på en pande.\nGode pølser og surkål er nok noget af det, vi forbinder allermest med Tyskland. Her har vi dog erstattet den traditionelle sauerkraut med en mere raffineret variant, nemlig granuleret kålsalat, som står eminent godt til de stegte pølser. Granuleret kålsalat • ½ spidskål • 2 gulerødder • 2 æbler • 1 fed hvidløg • 2 spsk rapsolie • 2 spsk æbleeddike • 1 tsk sukker\nTil 4 personer Det skal du bruge: • 800 g små vaskede kartofler • 2 rødløg • ¾ dl hvidvinseddike • ½ tsk sukker • 1 spsk smør • 1 spsk olie\nSkær stokken af spidskålet. Skyl og del i mindre stykker. Skyl også de grønne spidskålsblade, og skær de grove dele væk. Skær i grove stykker. Skræl gulerødderne, skyl æblerne og fjern kernehusene. Kom alle ingredienserne i foodprocessoren, og kør til det er helt granuleret og fint. Hvis det er for tørt, kan du køre det lidt længere på foodprocessoren – det gør det mere saftigt – eller tilsæt lidt koldt vand og lidt mere olie. Smag til med lidt eddike og sukker.\nSådan gør du: 1. Skyl kartoflerne, og kog dem med skræl til de er møre. Afkøl kartoflerne, og skær dem i skiver. 2. Rens løgene. Skær dem over på langs og herefter på tværs i tynde halvmåner. 3. Varm fedtstoffet i en stor gryde og tilsæt løgene. Steg 3 minutter. 4. Tilsæt kartoflerne, eddiken og sukkeret, og steg til væsken er jævnet. 5. Smag til med salt og friskkværnet peber.\nTip: For stærkere smag kan tilsættes to forårsløg som også blendes med.\nKålpølser • 8 kålpølser • 1 spsk olie\nServering Server de stegte kålpølser med den varme kartoffelsalat, den granulerede kålsalat, og en god pølsesennep.\nVarm fedtstoffet på en god pande, og steg pølserne ved jævn varme til de er stegte på overfladen og varme inden i.\nNår man nævner Bretzel, vil mange nok samtidig tænke på øl – og ganske rigtigt bliver de traditionelle saltkringler ofte serveret i selskab med store glas af godt, tysk fadøl på mange udskænkningssteder. Der findes utallige historier om Bretzels oprindelse bl.a., at de blev bagt af munke, som jo også bryggede øl.\n20 små kringler\n1. Bland hvedemel, salt, sukker og bagepulver i en skål. 2. Smuldr smørret ind i melblandingen. 3. Lun vandet til lillefingertemperatur, og rør gæren ud heri. 4. Tilsæt væsken til skålen, og saml melblandingen til en bold. 5. Hæld den ud på et bord drysset med lidt mel, og ælt den blank og smidig. 6. Kog saltlagen i en lille gryde. 7. Del dejen i 20 stykker. Rul hver del ud i lange pølser og form til kringler. 8. Dyp kringlerne i saltlagen, og læg dem herefter på et stykke bagepapir på bagepladen. 9. Pisk ægget, godt sammen. Pensl kringlerne med ægget og drys straks salt ovenpå. 10. Bag kringlerne i ca. 10 minutter i en 225 grader varm ovn.\n• 250 g hvedemel • 1 tsk salt • 1 tsk sukker • ½ tsk bagepulver • 2 tsk koldt smør • 1½ dl vand • 15 g gær Saltlage: • 1 dl salt • 3 dl vand Pensling: • 1 æg • Groft salt\nServer Bretzlerne lune. - Mmm ...!\nKejservrøvl er egentlig en østrigsk sød sag, men har i tidernes morgen sneget sig over grænsen, og serveres nu også i Tyskland. Anretningen her er inspireret af Alperne. 6. Kom 1 spsk smør på panden, og smelt til det er gyldent og varmt. 7. Hæld ¼ af dejen på panden – husk at få rosiner og mandler med – og bag den tykke pandekage på begge sider ved middel varme til siderne har fået en flot gyldenbrun farve. 8. Tag pandekagen af panden, og køl den lidt af. Steg de øvrige pandekager på samme måde.\n4 tykke pandekager Det skal du bruge: • 1 dl rosiner • ½ dl rom • 2 spsk sukker • 1 tsk vaniljesukker • 1 knivspids salt • 2 æggeblommer • 4 dl mælk • 130 g hvedemel • 30 g mandler, smuttede\nServering Riv pandekagen i mindre dele, og læg stykkerne på et serveringsfad tilfældigt ovenpå hinanden, så det ligner noget “vrøvl”. Drys med florsukker og server lune blommer til.\n• 2 æggehvider • 4 spsk smør til stegning Tilbehør:\nLune blommer • 8 friske blommer • 3 spsk sukker • 1 spsk smør • 1 dl kirsebærvin\nFlorsukker og lune blommer. Sådan gør du: 1. Læg rosinerne i blød i rommen i 30 minutter. 2. Kom sukker, vaniljesukker, salt og æggeblommer i en røreskål, og rør med elpiskerens dejkroge dejen til den er helt cremet. 3. Tilsæt mælken under omrøring og dernæst hvedemelet. 4. Hak mandlerne, og vend dem i dejen sammen med rom-rosinerne. 5. Pisk æggehviderne helt stive og vend dem forsigtig ind i dejen.\nSkyl blommerne, skær dem over på langs, fjern stenene, og skær dem i tynde både. Smelt sukker på en lille pande til det er lysebrunt. Tilsæt smør, og lad det bruse op. Kom blommerne på, ryst panden, eller vend blommerne rundt med en paletkniv. Steg et minuts tid. Hæld kirsebærvinen udover, skru op for varmen, og damp vinen ind til saucen er cremet og tyk. Server lune. Mmm ...!\nÆbleringe kan man vist godt sige er tyskernes svar på æbleskiver. I hvert fald serveres de med flormelis og skal helst nydes friskbagte og lune. Man frituresteger dem på samme måde som klejner – og så smager de skønt. Prøv selv! Til 4 personer\n1. Kom mel og salt i en skål. Tilsæt æg og øl og pisk grundigt sammen. Lad stå og hvile i ca. ½ time. 2. Pisk æggehviderne stive og tilsæt sukkeret. Pisk ½ minut. 3. Vend æggemassen forsigtig ind i dejen. 4. Skræl æblerne, og fjern kernehusene med en udstikker. 5. Skær de skrællede æbler i ringe på 3-4 mm i tykkelsen. Kom dem ned i dejen. 6. Opvarm olien til det syder om en tændstik eller træpind. Kom 4-5 æbleringe ned i olien, og steg ca. 1 minut. Vend æbleringene, og steg igen 1 minut til de er gyldne. 7. Tag dem op med en hulske, og læg dem på et fedtsugende underlag. Steg de øvrige ligesådan. Æbleringene kan holdes varme i en ovn på 150 grader med ovndøren let på klem, så fugten kan komme ud.\n• 3 store skrællede æbler • Rapsolie • Friske hindbær • Florsukker Dej: • 125 g hvedemel • ¼ tsk salt • 1 æg • 1½ dl pilsner øl • 2 æggehvider • 3 spsk sukker\nSpis som de er med fingrene, dyp dem i florsukker og snup et par friske hindbær til. Mmm ...!\nHer får du tilbehør til 3 af opskrifterne, nemlig Blommechutney til Svinerilletten på side 52; Pandekager til Oksekødssuppen på side 55, og Bygotto med rosenkål til Backhendl på side 56. – Velbekomme!\n• 300 g blommer, udstenede • 200 g hyben* uden kerner • 2 løg i tynde både • 200 g sukker • 1 dl æbleeddike • 1½ dl rødvin • 8 kardemommekapsler • 5 laurbærblade • 1 frisk rød chili • 10 enebær • 5 kryddernelliker * Udenfor sæsonen erstattes hyben af flere blommer.\nSkær blommer og hyben i kvarte stykker. Kom alle ingredienser i en bradepande, og bland dem godt. Sæt bradepanden midt i ovnen på 150 grader. Giv chutneyen mellem 1 og 1½ time. Smag til med sukker og æbleeddike undervejs. Smag også på den færdige chutney, om balancen mellem surt og sødt er passende. Hæld chutneyen i rengjorte glas, og kom låg på. Kan holde sig i flere måneder på et mørkt og køligt sted.\nKom hvedemel og salt i en skål. Pisk æggene i og til sidst mælken. Varm olien på panden, og hæld den i dejen. Rør rundt. Bag pandekagerne til de er gyldne på begge sider. Dæk dem til, til de skal bruges i suppen.\n• 80 g hvedemel • 1 knivspids salt • 2 æg • 1¼ dl mælk • ½ dl rapsolie\nBygotto med rosenkål\nSnit skalotteløget og hvidløget fint. Skræl og skær rødbederne i tern på 1x1 cm. Skyl og hak timianen. Steg skalotteløg, hvidløg, rødbeder og timian i olien i et par minutter. Tilsæt perlebyggene og steg yderligere et par minutter. Tilsæt ca. 1 dl af rødbedesaften under omrøring. Rør jævnligt i bygottoen og tilsæt løbende mere rødbedesaft. Rør og spæd med rødbedesaft i de 20 minutter det cirka tager til perlebyggene er møre. Bygotten skal blive tyk og cremet i konsistensen. Mangler der væske før bygottoen er færdig, kan der tilsættes mere vand og hønsefond. Smag den lyserøde bygotto til med lidt salt, peber og citronsaft. Rens og skær den lille stok af rosenkålene. Tag bladende af rosenkålene. Smelt smørret og steg rosenkålsbladende i 1 minuts tid i smørret. Server blandet med bygottoen.\nDet skal du bruge: • 1 skalotteløg • 1 fed hvidløg • 2 rødbeder • 2 spsk rapsolie • En lille dusk frisk timian • 250 g perlebyg • Rødbedesaft (se opskrift) • Citronsaft • Salt og peber • 8 Rosenkål • 1 spsk smør Rødbedesaft • 2 rødbeder • 1 dl æblejuice, ufiltreret • ½ l vand + hønsefond Sådan gør du: Skræl rødbederne, og kør dem i en minihakker eller foodprocessor til det ligner mos. Kog æblejuice, hønsefond og rødbeder sammen i 5 minutter. Sigt rødbederne fra, og gem rødbedesaften til kogningen af perlebyggene.\nTag et kig i gryderne hos vores svenske, norske og tyske naboer, når de hver uge skræller, snitter, braser og koger på nabolandskanalerne.\nARD. Tim Mälzer Kocht. Foto: Matthias Haupt.\nZDF. Topfgeldjäger. Foto: Oliver Fantitsch.\nZDF. Lafer!Lichter!Lecker! Foto: Johann Lafer.\nMange af programmerne sendes endda med danske undertekster. Besøg vores tv-guide på verdenstv.dk, og bliv inspireret til nye smagsoplevelser.\nSVT. Nya Landgång. Foto: Petter Braggée.\nSVT. Niklas Mat. Foto: Jonas Skottheim.\nSVT. Niklas Mat. Foto: Thelma Louise.\nNabolandskanalerne â€“ kvalitet, viden og indsigt


Striegel 190Dy/a velholdt maskine\nPæn og velholdt Striegel/Uniloader 190dy/h fra 2005 med ca 6000 timer. Kommer fra lokal kvægejendom med ca 150 køer, og vi har selv arrangeret service...\nMeget velholdt Weidemann 1370, CX50. 2800kg maskine som løfter ca 1500-1600 kg på en palle. Stærk maskine med 2 gear, hydraulisk redskabslås 2 stk dobbeltvirkende...\nEurotrac W11.fabriksny 1600kg. årg 2020.med 1 års garanti,brede dæk, hydraulisk hurtigskift med Giant/Kubota ophæng.pallegafler og skovl. Maskinen har...\nViser 65 - 80 resultater af 982


MIN SCLEROSE – Anders Dansholm | Scleroseforeningen\nMIN SCLEROSE – Anders Dansholm\nAttakvis sclerose har været en del af 39-årige Anders Dansholms hverdag siden 2005, hvor en synsnervebetændelse, føleforstyrrelser og dårligere balance var de symptomer, der i sidste ende førte til diagnosen. Han bor med sin kone og to sønner i Vanløse og arbejder fuldtid som kundeservicemedarbejder.\njeg godt stadig kan være Anders, selvom jeg har fået den her diagnose. Jeg har lige været på Club La Santa, hvor jeg faktisk føler, at jeg tog afsted som sclerosepatient og kom hjem som Anders - sclerosen var pludselig sekundær. Jeg fik ro til at fokusere på mig selv og det, som er godt for min krop. Det som giver mig glæde og giver mig overskud for min familie.\nbare bekymret mig om bagateller og taget ting for givet. Jeg savner nogle af de her hverdagsting, som andre tager for givet. Det er tankevækkende, at der skal en ulykke eller sygdom til, for at man får øjnene op for, hvad der er vigtigt i livet. At man sætter pris på de små ting.\nden ikke bare begrænser dig fysisk, den begrænser dig også socialt.\nMan har jo behov for at være social. Men når man har problemer med inkontinens eller bliver træt, når man er ude på besøg, så man ender med at sidde og hænge i stedet for at hygge sig, så ender man med at være begrænset.\nat jeg fortæller mig selv hver dag, at jeg må acceptere, at jeg har sclerose. Det kan jeg ikke ændre på. Men jeg kan bruge min energi på en række andre ting, som jeg KAN ændre. Kost, motion, min indstilling: Positiv indstilling og tro på det bedste. At hvile, ikke ryge, spise sundt. så gør jeg noget godt for min krop og min sygdom.\nmin familie. Både ved ”bare” at snakke med dem, men også hverdagsting som at hjælpe mig, når vi er ude. Min ældste søn eller min kone kan f.eks. hjælpe med at bære mine indkøbsposer.\nhåbet. Jeg bruger ikke hjælpemidler, men jeg har fra dag ét haft et håb om at blive rask. Og så havde jeg heller ikke klaret mig, hvis jeg hang fast i de negative tanker. Så ville jeg have ondt af mig selv og komme dybere og dybere ned i et hul. Det gavner ikke noget. Det lærte jeg gennem et klip med Chris McDonald: Han fortæller, at mennesker, der hænger fast i negative tanker, er lidt ligesom en ko, der tygger på det samme græs igen og igen. Forskellen er, at græsset giver koen næring, men de negative tanker ikke giver mig noget godt.\n"Et billede fra mit arbejde i kundeservice"\n"I gang med lidt træning"\nAnders Dansholm og hans søn ude at køre på ATV i ferien\nAnders Dansholm ude og ride på kamel\nAnders Dansholm og hans familie på ferie


Lakers Kyle Kuzma vinder stigende stjerner MVP\nHjem » Headlines » Lakers Kyle Kuzma vinder stigende stjerner MVP\nLos Angeles Lakers stjerne Kyle Kuzma vandt Rising Stars Challenge MVP og indrømmede, at han var motiveret af $ 25.000 bonusen. Billige Basketball Trøjer til salg online shop.\nKuzma scorede 35 point i Team USAs 161-144 sejr over Team World. Han sagde: "Jeg tror, det var anden timeout, og jeg brød huddlen ved at sige, 'Bonus-1-2-3.' Så der går du. " Du kan også købe Los Angeles Lakers Basketball Trøjer til at vise din støtte.\n"Jeg spillede sidste år og var mangelfulde," sagde Kuzma, "så jeg ville ikke gøre det igen. Der var mange gode spillere derude, All Stars, vi er alle unge stigende stjerner i denne liga. Det er selvfølgelig en udstilling, men det er altid bedre at have bragging rettigheder, når du kan. "


Du er her: novana.au.dk Natur Fugle Trækfugle Overvågningsmetoder\nI NOVANA-regi foretages en lang række af optællinger af fugle.\nDer foretages årlige midvintertællinger af vandfugle, som har til formål at beskrive antal og fordeling af en række arter vandfugle, som har deres maksimum forekomst i Danmark ved midvinter. Tællingerne er årlige, og hvert tredje år laves tillige en landsdækkende optælling, som dækker det meste af de indre danske farvande og de fleste store søer. De årlige tællinger danner baggrund for indeksberegninger af en række arter vandfugle, hvor de landsdækkende også beskriver det totale antal overvintrende fugle for en lang række arter.\nHvert sjette år gennemføres en landsdækkende optælling af fældende vandfugle. Tællingen finder sted i sensommeren, hvor de danske farvande huser store forekomster af bl.a. fældende knopsvaner og flere arter af havdykænder.\nUdover de store landsdækkende tællinger gennemføres også en række mere artsspecifikke optællinger, som især er rettet mod arter, hvis topforekomster ligger udenfor midvinter- eller fældeperioden. Disse har lige som ovenstående til formål at dække arternes forekomst i de perioder, hvor de forekommer i de højeste antal. Dækningen fokuserer primært på fuglebeskyttelsesområder, hvor arterne er udpeget, men for en række arter af gæs og ænder er dækningsgraden næsten landsdækkende.\nHerunder beskrives de forskellige tællinger\nBjergænder Aythya marila\nEderfugle Somateria molissima\n120729 / i31


Du er her: / Hjem / Dagligdagen / Video med Adobe Premiere Elements\nVi klipper i trial versionen af Adobes Premiere Elements, version 8.0 – et ganske udmærket program. Jeg savner dog et gratis alternativ, dog lidt bedre end Windows Movie Maker. Gerne et med flere videospor. Kender du et, så smid lige en kommentar med et link.\nI mellemtiden kan du kigge lidt på vores video, der er lavet efter følgende opgave: Lav en sekvens med en bil der er løbet tør for sprinklervæske. Der tages en dunk i bagagerummet og hældes på, hvorefter det virker igen.


EURO Trailere | Topkvalitet med prismatch | Prof-Shoppen.dk\nForside › Trailere › EURO trailere\nAlle EURO trailere er baseret på gennemtænkte detaljer og afprøvede løsninger. Basis for traileren er et kraftigt V-chassis med en gennemgående vanger af varmgalvaniseret stål. Resultatet blev en stabil og velafbalanceret trailer med en meget stor slidstyrke, der gør EURO traileren i stand til, at holde til det daglige brug i mange år.\nNår du hægter en trailer på krogen, kører du med meget mere end en vogn til, at transportere affald til den nærmeste genbrugsstation. EURO traileren er nemlig fremstillet i nogle dimensioner, så den er let at anvende til alt slags arbejde. Se blandt andet vores udvalg af EURO erhvervstrailere, og maskintrailere.\nEURO trailere – Danske kvalitetstrailere\nEURO trailere er dansk producerede kvalitetstrailere. De bliver som udgangspunkt fremstillet på virksomhedens egne fabrikker i Arnum og Toftlund i Sønderjylland, men sideløbende har EURO også importen af flere mærker fra europæiske producenter, der producerer i en kvalitet som passer til EUROs kvalitet og udtryk. Det brede sortiment er med til at sikre, at der er trailere til de fleste behov. EURO trailere er fremstillet med et kraftigt V-chassis med gennemgående vanger i C-profil af varmgalvaniseret stål. Front og vanger er boltet sammen med et kraftigt vinkelbeslag, det giver en stærk og afstivende konstruktion.\nEURO trailere i mange varianter\nEURO traileren findes i mange størrelser, og alle trailerne har en god bredde, der giver plads til byggeplader. Ønsker du en eller to aksler, en ubremset eller bremset trailer, så er EURO trailer løsningen til dig! En EURO trailer leveres som standard med presenningsknapper, samt både ind- og udvendige surringsbeslag. Tilkøbes der næsehjul vil dette altid blive centermonteret i den specialudviklede kuglekobling. Dette vil give en ekstra stabilitet og sikre dit næsehjul mod vrid. Alle EURO trailer er et kvalitets brand og derfor er deres næsehjul klapbare.\nEURO trailere ekstraudstyr\nAlle komponenter på en EURO trailer leveres af Europas førende producenter, så du nemt kan få reservedele til din trailer. Ekstraudstyr som eksempelvis ekstra sider og høj presenning monteres nemt med det specialudviklede click-system. Derfor kan det også nemt afmonteres, når du ikke har brug for det ekstra tilbehør. Vi har altid et bredt udvalg af EURO trailere samt masser af ekstraudstyr på lager. Du kan afhente EURO trailere i vores 4 afdelinger eller også leverer vi den i din indkørsel. Se vores udvalg af tilbehør til trailere og find det, der passer til dit behov.\nKontakt os gerne ved spørgsmål. Kundeservice sidder klar på tlf. 28 49 09 09 eller mail: info@prof-shoppen.dk. Hos Prof-Shoppen handler vi kun med kvalitetstrailere og vi står inde for kvaliteten af EURO trailere. Vi kan levere hele deres sortiment til markedets bedste priser og ellers matcher vi prisen! Du kan vælge mellem at købe eller leje din nye trailer.


Sandhammaren - Sveriges største flyvesandsområde\nMere om Sandhammaren\nLatitude : 55.3857\nLongitude : 14.1968\nFyret på Sandhammaren. Foto: © sydsverige.dk\nEn af Sveriges bedste badestrande\nSandhammaren ca. 26 km øst for Ystad er et af Sveriges største kystklitområder med en af landets bedste badestrande. Det er en meget bred og flere kilometer lang sandstrand med klitter og det fineste hvide sand. Hele Sandhammaren kyst og den bagvedliggende fyrreskov er naturreservat.\nBesøg også naturreservatet Hagested, der støder op til Sandhammaren mod vest. Bag stranden i Hagestad naturreservat ligger klitområder, lyng- og græsheder, skov og moser. Vandreruten Österlen, der er en del af Skåneleden, passerer gennem området.\nSveriges største flyvesandsområde\nSandhammaren er også Sveriges største flyvesandsområde, og det har gennem tiden skabt store problemer for både landbruget i området og skibstrafikken ud for kysten. Revlerne i havet flytter sig hele tiden, så et stort antal skibe er forlist her.\nSandhammaren er en af Sveriges fineste badestrande med en flere kilometer lang sandstrand med klitter og det fineste hvide sand. Foto: © sydsverige.dk\nSkibene forliste på sandrevlerne\nRundt om Sandhammaren løber kraftige havstrømme, der skaber vandrende sandrevler i havet ud for kysten. I gamle dage var Sandhammarkysten kendt og frygtet af søfolk.\nIsær strækningen mellem Kyhls bäck og Tyge å var særlig farlig for skibene. Her ligger tre sandrevler parallelt med kysten med dybe render mellem revlerne.\nSandhammaren - Fotogalleri\nFrem til midten af 1800-tallet skete der mange skibsforlis ud for Samhammeren. Der kunne være tale om helt op til 10-15 skibe pr. år, der mødte deres skæbne på revlerne. Og vragplyndring var da en væsentlig indkomstkilde for folk på egnen. I 1859 besluttede myndighederne at bygge to fyr (det ene er siden fjernet), med henvisning til de mange strandinger. Siden blev her anlagt en redningsstation, der kunne bjerge søfolkene fra de strandede skibe. I de 100 år, redningsstationen var aktiv, blev der reddet 1500 nødstedte søfolk.\nOvernatning nær Sandhammaren\nFyret på Sandhammaren er opført i 1861-1862. Det er Sveriges første fyr, som blev bygget i stål - på den tid byggede man normalt fyr i sten. Fyret består af et stålrør, som bærer selve fyret og lanternen, som sidder ca. 31 meter over havet. Inde i røret løber en spiraltrappe. Det er en luftig og elegant konstruktion. Fra toppen er der flot udsigt over kysten. Opførelsen af fyret var med til mindske antallet af grundstødninger på kysten.\nFugletrækket over Sandhammaren\nOm efteråret og foråret flyver i tusindvis af fugle hver dag over Sandhammaren på deres træk til og fra Sydeuropa. Fuglene foretrækker at flyve over land og langs kysterne. De fugle, der om efteråret har fulgt Skånes østkyst, passerer over Sandhammaren inden de flyver over Østersøen og videre sydpå. Efterårstrækket varer fra slutningen af august til oktober.\nSe også: Oplev fugletrækket over det sydlige Sverige


Fjordavisen.nu » Anvend naturlige materialer til dit næste projekt udendørs\nOnline lige nu: 41671\nAnvend naturlige materialer til dit næste projekt udendørs\nTirsdag 30. november 2021 kl. 23:00\nMangler du inspiration til dit næste byggeprojekt udendørs? Det kan enten være du skal renovere haven derhjemme, give virksomhedens udendørsarealer mere liv, eller stå for et mere offentligt byggeprojekt. Uanset hvad, så har du sandsynligvis brug for materialer til dit projekt. Grus, sand, sten, muld. Der er mange muligheder at vælge imellem og det er ikke nødvendigvis lige nemt at vælge netop det, som du står og har behov for. Ved at tage et kig på Sandshoppen kan du få inspiration til de mange valgmuligheder, som ligger på markedet og dermed finde noget, som passer lige til dig.\nBillige materialer og nemme leveringsmuligheder\nDer kan være store fordele ved at bestille dit næste læs materialer fra Sandshoppen. Foruden et stort udvalg af forskellige materialer, så er produkterne også sat efter fair priser, så du ikke skal betale dyre domme for dine foretrukne materialer. Hertil kan du også nemt for materialerne leveret gennem dygtige, erfarne vognmænd, som kan hjælpe dig med at fragte større mængder af materialer. Der er mange leveringstyper og mængder, som du kan få transporteret til din ønskede lokation. Du har også mulighed for at hente mange af materialerne selv døgnet rundt, hvis du foretrækker dette. Der er altså stor fleksibilitet, så du ikke skal igennem en masse besvær, men i stedet få startet dit projekt hurtigst muligt.\nGå bæredygtigt til værks\nVed at bestille dine naturlige byggematerialer gennem ovenstående link, får du lokale materiale, der udvindes fra egen grusgrav med bæredygtige metoder og redskaber. Du kan altså med god samvittighed handle dit grus, sand, eller sten med omtanke for miljøet. Ved at bruge denne slags materialer til dit udendørs byggeprojekt, kan du også skabe naturlig biodiversitet, for eksempel ved at bruge muldjord og varieret beplantning. I stedet for at bruge kunstige materialer, kan du være med til at skabe et flot ydre med naturlige, bæredygtige metoder.\nFå det helt rigtige udtryk til dine udendørsarealer\nMed de rigtige materialer, kan du hurtigt skabe et stemningsfuldt og indbydende udtryk hos dine udendørsarealer. Med ærtesten omkring bygninger, muldjord med beplantning, og stilrene arealer med sand, kan du danne et helt unikt areal, som passer til dine behov. Det er uanset om du står som privatperson, virksomhed, eller offentlig institution. Et indbydende, flot ydre er vigtigt for at give et godt førstehåndsindtryk og det kan fortælle meget om det image, som du ønsker at fremvise til andre.