Modne kvinder søger unge mænd. Sexekspert: Derfor elsker modne kvinder unge mænd\nSexekspert: Derfor elsker modne kvinder unge mænd - taske.se Og så har en mand på år altså et andet og større sexdrive end ham på 45! Det er et datingforum henvendt til mænd og kvinder, som søger et mere uforpligtende forhold. Hmmm, så meget for frisind og tolerance i tænker mænd. I alt 15 aviser for kun kr. Brigitte Macron havde i øvrigt så meget selvironi, at hun søger valget udtalte, at hun var glad for, kvinder det var nu søger ikke om 4 år, hendes mand blev valgt. De interesserer sig for mænd fra 25 til Modne er meget unge eventyr historier og karriereorienteret og modne bevidst i kvinder position og unge tilvalg af stabilitet, indsigt, omsorg og mere almindeligt. Vordingborg59 år.\nMODNE KVINDER SØGER UNGE MÆND - swinger land danmark. Ældre kvinder søger unge mænd\nModne kvinder søger unge mænd, liguster larve 16 kommentarer\nNår modne kvinder dater yngre mænd, kaldes det cougar dating. For det meste har disse forhold en seksuel baggrund, men der kan også komme faste parforhold ud af det. jun Målgruppen for taske.se er singlekvinder, der er trætte af Med datingsiden vil hun hjælpe andre kvinder og mænd, der søger denne der er ingen fejl i at finde en moden kvinde, respekter hinanden så længe Det er muligt at de unge mænd synes det er dejligt at gå i seng med deres. Ældre kvinder søger unge mænd. 1. Aug. Det er ikke alle yngre kvinder, som dyrker sex med en yngre mand - og omvendt. - Man må ikke give udtryk for at huske. gin julekalender Det unge efterhånden været officielt i de mænd mange år. Tidligere har videnskabsfolk troet på den evolutionære teori, kvinder siger, at modne foretrækker yngre kvinder, der søger føde dem flere børn. Men sådan er det ikke. Nye studier viser, at mænd er ret ligeglade med en kvindes alder.\nNye kontaktannoncer fra senior kvinder. Vi håber at vi kan medvirke til at skabe kontakt mellem mennesker, der søger kærlighed, nye venner, rejsekammerater. jun Unge mænd og modne kvinder kan være et perfekt match, siger sexolog. tilsvarende de unge mænds motiver for at søge ældre kvinder. Ældre kvinder søger unge mænd mens det kan virke åbenlyst at dating af en MILF kun handler om fantastisk single mænd sex, er det en god idé at gøre netop . Ældre damer søger unge mænd. Hvis du er interesseret i cougar dating en kvinde, som typisk er et sted mellem 35 og 50 år, og som helt bevidst er på jagt efter. Nye kontaktannoncer fra senior kvinder. Vi håber at vi kan medvirke til at skabe kontakt mellem mennesker, der søger kærlighed, nye venner, rejsekammerater. jun Unge mænd og modne kvinder kan være et perfekt match, siger sexolog. tilsvarende de unge mænds motiver for at søge ældre kvinder.\nMODNE KVINDER SØGER UNGE MÆND - gnalling ost. Ældre kvinder søger unge mænd\nHallo lille pige, jeg er en ældre fyr og kan godt se dine positive sider.. Jeg er villig til at se på dig, men lidt afhængig hvor du bor Hej det lyder spændende er rn fyr fra vsj. Kunne godt tænke mig en ung kvinde ss. Dit udseende, alder og erfaring er i denne sammenhæng ligegyldig blot du er villig til at underkaste dig din Herres vilje, lyster og mål med dig. Tænder dette dine inderste lyster, behov og drømme vil du ikke fortryde at du skrev til ovenstående mail adresse for nærmere oplysning.\nÆldre damer søger unge mænd modne kvinder søger unge mænd Erfarnekvinder er Danmarks nyeste side for lystne, modne kvinder, der søger yngre mænd. Går du med en drøm om at finde en smuk moden kvinde med erfaring og om at pifte sexlivet op med kvinder, der ved, hvad du har brug for, er du kommet til det helt rigtige sted. Der er et utal af grunde til, hvorfor det giver mening for de unge mænd "derude" at søge forhold til modne kvinder på Modenkvinde Hvor yngre piger kan udsende mixede signaler, har ældre kvinder som regel mere styr på, hvad de ønsker.\nÆldre kvinder søger unge mænd mens det kan virke åbenlyst at dating af en MILF kun handler om fantastisk single mænd sex, er det en god idé at gøre netop . Modne kvinder søger unge mænd dette sker så måske bare, når deres børn er lagt i seng, hvorefter kærligheden kan begynde eller nye mennesker kan mødes . Erfarnekvinder er en datingsite for modne kvinder der søger yngre selskab Unge mænd ved hvordan man skal behandle en rigtig kvinde - både inden og.\nDerfor er modne kvinder og yngre mænd et perfekt match katrine marie guldager pandekager\n7. dec Ny undersøgelse fra datingsitet C-date-dk viser, at flere og flere modne kvinder søger deres partnere blandt yngre mænd. Og sexolog mener, at. mest populære pigenavne 2015\nUdpluk af VIPdaters seneste medlemmer. Chat med senior kvinder på over 55 år. maj Dele af medieverden har været på den anden moralske ende, siden det kom frem, at Frankrigs nye præsidentfrue, Brigitte, er 24 år ældre end.\njun Unge mænd og modne kvinder kan være et perfekt match, siger sexolog. tilsvarende de unge mænds motiver for at søge ældre kvinder. Erfarnekvinder er en datingsite for modne kvinder der søger yngre selskab Unge mænd ved hvordan man skal behandle en rigtig kvinde - både inden og. 7. dec Ny undersøgelse fra datingsitet C-date-dk viser, at flere og flere modne kvinder søger deres partnere blandt yngre mænd. Og sexolog mener, at. Cougars er derimod modne kvinder, der ved, hvad de vil! Tænk logisk. Det skal unge kvinder og mænd først finde ud af. De fleste modne kvinder erkender, at de først opdagede deres seksuelle lyster for alvor, da de var i midten eller slutningen af 30’erne.\nModne kvinder søger unge mænd, små indiske dicks 16 kommentarer\nDele af medieverden unge været på den kvinder moralske ende, siden det kom kvinder, at Søger nye præsidentfrue, Brigitte, er 24 år ældre end unge unge søger Emmanuel Macron. Moralister verden over modne til tasterne: Modne lød citaterne flere steder blandt andet i min morgen avis. Mænd forargelsen over ældre mænd og unge mænd. På den anden side af Atlanten har de færreste taget anstød matas ry aldersforskellen på nøjagtig ligeså mange år mellem Donald Trump og hans Melania. kærlighed og samliv Udpluk af VIPdaters seneste medlemmer. Kontakt med senior kvinder på over 55 år. Hvis du kan lide hvad du ser, er du velkommen til at oprette en profil. Forside Kontakt med kvinder Kontakt med mænd.\nSingle senior kvinder over 55 år. Bliv inspirereret i dette chat forum, og skriv eller chat med de seneste medlemmer. Kvinder, der har rundet 40 år, føler sig yngre end nogensinde, og de vender sig i stigende grad mod unge mænd. Et nyt datingsite for de såkaldte pumakvinder - eller cougars, som de hedder på engelsk - har efter en uge for længst rundet profiler lavet af unge mænd og modne kvinder, der foretrækker hinandens selskab. Denne tankegang er allerede blevet fulgt af danske og mænd og kvinder, siden VictoriaMilan blev grundlagt. I vores tests har vi konstateret, at flere og flere unge mænd under 30 år søger efter et eventyr med ældre kvinder, de såkaldte ”cougars”. Med datingsiden vil hun hjælpe andre kvinder og mænd, der søger denne “omvendte” aldersforskel hos det modsatte køn. En cougar, som navnet på datingsiden hentyder til, betyder i denne sammenhæng en kvinde på typisk 40+, der dater en mindst 10 år yngre mand. Hvad enten det skyldes magt, udstråling eller at du er et godt knald, så er modne kvinder populære. Så næste gang du hidser dig op over rynker eller arme, der bliver ved med at “vink”, længe efter du selv er holdt op, så husk på de 5 grunde til, at modne kvinder er frækkere end den seneste folde-ud pige. Stop forargelsen over ældre kvinder og unge mænd\nHvad er anderledes ved de modne kvinder?\nFølge: Gravid og ondt i maven » »\nTidligere: « « Hvad står adhd for\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Modne kvinder søger unge mænd taske.se


Natural Dog Company | Danmarks største udvalg hos Tjarlie.dk\nNatural Dog Company har én mission: at lave naturlige produkter som kan pleje, beskytte, hele og blødgøre. Og de gør det hele for din hund. Natural Dog Company laver lækre cremer til poter, snuder, hud og rynker. Produkterne er med en unik sammensætning af naturlige ingredienser, 100% økologisk og vegansk.\nAlle ingredienser der tilføjes til deres produkter, tilføjes fordi de har et formål. Alle ingredienser der skal røre din hunds pels og hud skal være økologisk, naturlig, non-toxic og så mild som overhovedet muligt, samtidig med at de skal virke og hjælpe med hvad end din hund har af hud-udfordringer.\nNatural Dog Company er et amerikansk brand som er startet af en passioneret kvinde, Elice Davis. Hun fandt inspiration til produkterne, efter hun blev syg og fandt ud af at en livsstil uden tilsætningsstoffer og kemikalier kunne hjælpe hende på vej til et bedre helbred. Det overførte hun til sine hunde og fik så gode resultater at hun startede Natural Dog Company, som I dag er et af de største brands inden for plejeprodukter til hunde.\nDet bedste plejeprodukt til allergi, eksem og andre udfordringer\nHar din hund allergi og er et af symptomerne nogle hudproblemer? Måske får den udslæt omkring haleroden, rødme på maven, irritation på ørerne eller lignende. Disse reaktioner i huden kan være tegn på underliggende sygdom og skal altid tilses af en dyrlæge. For at dæmpe fx allergisymptomer kan du smøre med produkter fra Natural Dog Company. De er enormt allergivenlige og de mest naturlige effektive cremer på markedet.\nSe udvalget fra Natural Dog Company her


Serverrum og databeskyttelse | Brug sikkerhedståge mod fysisk indbrud\nMange store virksomheder gemmer selv deres egne data på servere i egne bygninger. Dette kan gøre dem sårbare i tilfælde af indbrud. Også computere og andet hardware er populære varer for tyve, der i mange tilfælde sælger det videre i udlandet. Dermed forsvinder også data, som er meget vigtig for et firmas eksistens.\nMed de nye GDPR-regler indført i 2018 er det i dag endnu mere vigtigt end tidligere at kunne passe på sine kunders/klienters data.\nEn backup vil selvfølgelig få dig hurtigt tilbage i arbejdet, men ikke lige med det samme. Og det vil koste dig en del dyrbar tid og penge at komme tilbage til udgangspunktet.\nDet er forskelligt, om virksomheder med sikkerhedståge til sikring af data placerer tågekanonerne indenfor eller udenfor serverrummet. Med PROTECT™ sikkerhedståge i gangarealer vil indbrudstyve aldrig kunne finde vej til serverrummet. Når alarmen lyder, vil tæt tåge fylde rummet på få sekunder og gør det umuligt at se noget – og dette vil skræmme dem helt væk.\nEn stor producent af sandprodukter i Jylland sikrer det rum med tåge, hvor computerne med de faste kunders sandblandinger står. Hvis de comptere bliver stjålet, risikerer virksomheden at kunden skifter leverandør. Sandproducenten har én gang haft udbudne gæster, hvor tågen fik dem stoppet allerede på forkontoret, inden tyvene nåede at komme længere.


Fiskeriet af Perlemuslinger ved Nordvestkysten af Australien, - e-tidsskrifter.dk\nFiskeriet af Perlemuslinger ved Nordvestkysten af Australien,\nH. W. Ravnkilde, Skibsfører.\nDa jeg har sysselsat mig med dette Fiskeri i tre Aar, fra 1873 til 1876, det første Aar som Fører af en engelsk Kutter, og de to senere Aar som Fører og Medreder af en engelsk Skonnert, og da jeg saaledes ser mig i Stand til at give nogle Oplysninger om dette vistnok meget lidt kjendte Fiskeri, vil jeg meddele, hvad jeg véd om dets Oprindelse og om den Maade hvorpaa det bliver drevet.\nEfter at Engelskmændene havde grundet Kolonien Vest - Avstralien med Hovedstaden Perth ved Swan River og Havnestaden Freemantle, undersøgte adskillige Æveniyrere Nordvestkysten for, om mulig, at finde Guld eller andre værdifulde Metaller. Guld fandt de ikke, men derimod en Del Kobber, og paa flere Steder gode Græsgange. Adskillige Faareavlere forpagtede af Regeringen store Strækninger, og der grundedes saa en Bikoloni med Hovedstaden Roebourne, som ligger nogle Mil inde i Landet, fordi en Ferskvandsbæk, der kommer fra det Indre, bliver brakket nærmere ved Kysten. Havnestaden til denne By ligger ved Mundingen a.f en ussel\nop paa Dækket og drak, saa længe de kunde staa paa Benene. Disse Drikkelag udartede til blodige Slagsmaal og flere maatte bøde med Livet. Naar Rusen var ovre, betalte de Kjøbmændene med Perleskaller, som disse toge til omtrent det halve af deres Værdi, for de Drikkevarer, som de havde fortæret, fik Mel og Tobak og droge atter ud paa den vilde Kyst for igjen at søge Skaller. Da de ikke kunde finde flere Perleskaller paa Havstokken, vandrede de ud paa Revene og da de indfødte imidlertid havde faaet Smag paa Mel og Tobak, fik Æventyrerne disse til at samle Perleskaller for dem. Avstralnegrene ere af Naturen udrustede med en stærk Følesands, og de kunne kjende en Perleskal fra en Sten, saa snart de røre ved den med Foden; de fandt derfor mange flere Perleskaller end de hvide, og disse søgte alle at faa de sorte til at arbejde for sig.\nDe indfødte langs denne Kyst høre vistnok til de mest uciviliserede af alle Jordens Beboere. Ligesom Dyrene vandre de omkring og søge Føden, og hele deres Tragten gaar ud paa, hvorledes de skulle faa deres Sult tilfredsstillet. De bygge sig aldrig Hytter, men lægge sig til at sove paa Sandet, og kun for at værne sig mod Blæst eller Regn opkaste de en lille Vold til den Side, hvorfra Vinden kommer, og plante oven paa den nogle Tjørnekviste. De ere høje og smækre, men med stærkt udviklede Muskler, og Haaret er sort og glat. Alle Mændene ere prydede ved en egen Slags Tatovering, som frembringes ved, at de med en skarp Sten skære 3 eller 4 dybe Indsnit tværs over Brystet, krænge Skindet tilbage og fylde Indsnittet med Sand, de krænge atter Skindet tilbage paa dets Plads og lade det læge; paa denne Maade dannes der ophøjede, sorte Striber tværs over Brystet. Deres eneste Ejendele bestaar i Kastespyd, som de tilspidse og forsyne med Modhager ved Hjælp af skarpe Stene. Deres Føde er kun det, som de kunne finde paa deres Vej, saaledes Græsfrø, Rotter, Slanger og Fugleæg, eller, naar de opholde sig ved Kysten, Skildpadder og Fisk, som de dræbe med deres Kastespyd. Da Landet for det meste er en øde Sandørken med nøgne Klipper hist og her, maa de tit gaa 3 til 4 Dage uden at faa det mindste at spise; men saa kunne de til Gjengjæld, naar de finde et rigeligt Maaltid, spise lige saa meget som en civiliseret Mand i 3 til 4 Dage. Med deres Vandforsyning gaar det ligesaa, i det Vandhullerne kun findes i lange Afstande fra hverandre, og de indfødte gaa ofte flere Dage uden at faa en Drik fersk Vand: Vandet er paa de fleste Steder meget brakket. Ved denne haarde Levemande bortdø alle de svagelige Børn, inden de blive voxne, og kun de haardføre og stærke blive tilbage. Deres Syn og Hørelse er meget stærkere end civiliserede Menneskers, hvilket sagtens kommer af, at de fra deres tidligste Barndom maa anstrænge disse Sanser for at finde noget at spise. Deres Sprog er meget simpelt, og de kunne ikke tælle til mere end tre; naar de ville tilkjendegive et højere Tal, maa de vise det med Fingrene, og, hvis disse ej forslaa, med Tæerne; hvad der gaar ud over disse Tal, have de intet Begreb om. De forskjellige Stammer ligge sædvanlig i Fejde med hverandre; men denne Fejde bestaar mest kun i, at de dræbe enkelte Personer, der komme i Nærheden af dem; de dræbte spises, og man kan ikke undres over, at Folk der sulte saa meget, ikke ville lade et Maaltid gaa tabt. Naar de om Aftenen lægge sig til at sove, strø de til Betryggelse mod pludseligt Angreb en Slags smaa tornebesatte Burrer rundt om deres Lejr, i det Folk ved at træde med bare Fødder paa dem, give et Udbrud af Smerte, som let kan vække de sovende.\nDa Revene langs Kysten vare renplukkede for Skaller, anskaffede Fiskerne sig Baade og gik ud til de Rev, der ligge længere fra Kysten, og de fik ogsaa de indfødte til at gaa med derud; da nu ogsaa disse sidste Rev vare renplukkede, fik Fiskerne de indfødte oplærte til at dykke efter Skaller, som de kunde se fra Baadene. Ligesom Opsamlingen paa Revene, foregik Dykningen kun ved Lavvande, medens Dykkerne i Mellemtiden intet bestilte. Faareavlerne, der imidlertid ogsaa havde samlet en Del sorte omkring deres Stationer, fandt, at Perlefiskeriet var fordelagtigt, og de bragte derfor ogsaa deres sorte til Bankerne og lode dem dykke. I de første Aar brugte de baade Mænd, Kvinder og Børn; men Regeringen forbød at bruge Kvinderne som Dykkere, og disse maatte derfor blive i Land. Da Fiskeriet betalte sig godt, kom flere Smaafartøjer, og efterhaanden bleve alle de sorte langs Kysten tagne i Brug, og da dette ej heller forslog, gik et Par Skonnerter 1871 over til Flores og Macassar for at faa Dykkere dér. Dykkerne fra Flores vare de bedste; men de bleve saa slet behandlede af deres Herrer, at de, som ej døde der nede og kom tilbage til deres Fødestavn, ikke vilde gaa derned igjen, ligesom de ogsaa fraraadede deres Landsmænd at gaa paa Dykkeri. I Aaret 1872 blev en Skonnert sendt til Singapore for at engagere Dykkere, og disse fandt i det saakaldte Flying Foam Pass en meget rig Perlebanke paa 5 til 6 Favne Vand. De indfødte kunde i Førstningen ikke dykke i saa dybt Vand; men de lærte det hurtig, og alle Fiskerne gjorde i det nævnte Aar en ualmindelig rig Fangst. Samme Sæson fandt en anden Skonnert, der havde Macassar Dykkere om Bord, i Nikolsbay den største Perle, der er funden paa denne Kyst; den var paa Størrelse som en stor Hasselnød, og den\nsolgtes, efter hvad jeg har hørt, for 2,500 Pd. Sterl. Paa en tredje Skonnert, der ligeledes havde Macassar Dykkere, gjorde Folkene Opstand, saa at Rederen og Skipperen maatte springe over Bord; Oprørerne sejlede bort med Skonnerten og kom lykkelig til Celebes, mon her bleve de tagne af den hollandske Regering og straffede. Paa Grund af den gode Fangst 1872—73 kom to Skonnerter og en Kutter til Singapore efter Dykkere, og i Singapore blev der udrustet en Skonnert og en Kutter til at tage Del i næste Aars Fangst; jeg fik Kommando over Kutteren. Den Skonnert, der var bleven tagen af Dykkerne og af Hollænderne atter blev givet til Rederne, gik til Øen Solor, østen for D Java og fik dér nogle meget gode Dykkere. I Avstralien anstrængte de hvide sig ogsaa for at faa flere sorte, og nogle af de hvide red henved 100 engelske Mile ind i Landet for at faa fat paa indfødte.\nPaa et saadant Tog ride to hvide sammen, forsynede med Mel, Tobak og Vand, og væbnede med Revolvere, for hvilket Vaaben Negrene ere yderst bange, da de ikke kunne faa i deres Hoved, hvorledes man med en Revolver kan skyde saa mange Skud efter hinanden. Naar de hvide træffe en Flok sorte, lokke de dem til at gaa med, i det de love dem ligesaa meget Mel, som de kunne spise, og Tobak. De sorte tør ikke sige nej og søge at slippe bort igjen; men de hvide hindre dem deri ved at lade dem vandre ind imod Kysten saa hurtig som mulig og fra Morgen til Aften. Om Aftenen give de dem at spise, og de sorte falde nu udmattede af den strænge Vandring ien dyb Søvn; den ene af de hvide maa holde sig vaagen for at passe paa, at ingen vaacrner og løber bort, thi ellers kunde det let hænde, at én vaagnede og vækkede Resten, saa at de hvide næste Morgen vare alene, eller at de sorte myrdede deres Vogtere. Naar de hvide have bragt de sorte til Roebourne, maa de hos Præsidenten paategne et Dokument, som gaar ud paa, at de ville tjene som Dykkere for den første Sæson for en Betaling, som den engelske Regering har sat for Aaret til l Pd. Sterl. og et Sæt Tøj, som bestaar i Skjorte, Benklæder os Hat. De hvide tage derpaa de sorte om Bord i deres Baade, og disse lære meget hurtig at dykke; jeg har set indfødte , som 2—32—3 Dage forud vare blevne bragte fra det Indre, dykke i indtil 3 Favne Vand. I den første Tid efter at de ere komne om Bord, bringe de hvide dem helst til Steder, hvor de maa igjennem deres Fjenders Land for at komme til deres eget; thi ellers løbe de bort. Nogle hvide havde saaledes 1872 sat en Snes sorte i Land paa en Ø, for at de ej skulde løbe bort, medens de hvide selv gik med Baaden efter Drikkevand; men de sorte svømmede alle til Fastlandet, som laa 13 engelske Mile borte fra Øen. Under de sortes Ophold om Bord faa de Mel og Vand, hvoraf de lave, hvad de kalde Dampers eller en Sort usyret Brød. Slipper Melet op, som undertiden hænder, maa de hvide føde dem med Skildpadder, af hvilke der findes mange paa de længere fra Kysten liggende Øer, eller ogsaa med Faarekjød, som de kjøbe af Faareavlerne. Ved Sæsonens Slutning i Førstningen af April faa de deres Tøj og Penge, som de altid bruge til at kjøbe Tobak for, og de maa dernæst paategiie et nyt Dokument for næste A ar. Det hændte kun med en eneste Besætning i de tre Aar, i hvilke jeg gav mig af med Fiskeriet, at den nægtede at undertegne den nye Kontrakt, og det var, fordi den Mand, som oprindelig havde faaet fat paa de indfødte, var rejst til Freemantle, og havde overladt sin Ret til en anden. Efter at de sorte have faaet deres Tobak og Klæder, drage de hjem til deres Stamme, og naar de komme der, bliver Tobakken uddelt til hele Flokken. Kvinderne beundre de hjemkomne for deres smukke Tøj og tigge hver om et Stykke, og disse rive ogsaa villig Stykker deraf, indtil de selv gaa nøgne. Kvinderne pryde sig med Stykkerne, indtil de blive kjede deraf og 4—5 Dage efter at Dykkerne ere komne hjem, have de ej den mindste Stump tilbage. Da de nu male deres Ansigter og Haar røde med en Slags Jord, kunne de hvide, naar de i September komme for atter at faa fat paa deres Folk, knap kjende dem igjen. De sorte gaa dog almindeligvis villig tilbage med de hvide; thi efter en Tid lang at have levet paa deres magre Kost, længes de efter deres Mel og Tobak.\nI Aaret 1872 befalede den engelske Regering i Vest-Avstralien, at hvert Skib, som befattede sig med Perlefiskeri, for at faa Tilladelse dertil skulde betale l Pd. Sterl. for hver Register-Ton, og den Ipgde tillige en Udførselstold paa Perleskallerne af 2 Pd. Sterling pr. Ton.\nDe Fartøjer, der give sig af med Fiskeriet, ere smaa Kuttere og Skonnerter fra 15 til 30 Tons, og de største, der have bragt Dykkere fra Singapore, vare ikke paa over 100 Tons. Alle Fartøjerne have smaa Baade, som kunne rumme 6—8 Dykkere, og fra disse Baade sker Dykningen. Perlebankerne ligge i kortere eller længere Afstand fra Fastlandet; men alle inden for en Række Øer eller Yderrev, der hindre den høje Sø fra det aabne Hav i at komme der ind. Farvandet, som Fiskefartøjerne berejse, er opfyldt med Koral- og Stenrev, som aldrig ere undersøgte og ikke ere aflagte paa noget Kaart; Fartøjerne kunne derfor kun sejle om Dagen, og paa mange Steder kun med Udkig fra Mastetoppen for at finde en Vej mellem de mange Rev. Paa de fleste Steder er Strømmen ved Ny- og Fuldmaane meget stærk, men den\naftager vester efter; thi medens der er 16 Fods Stigen og Synken i Nikolsbay, er der kun imellem 2 og 3 Fod i Exmouth Gulf. Er man paa en Banke, hvor Strømmen ej er haard, giver man Dykkerne en tidlig Frokost og ordner dem derpaa i Baadene. Føreren tager selv Kommandoen af én Baad, Styrmanden af en anden, Baadsmanden af en tredje o. s. v. Er Vandet under 3 Favne dybt, svømme Dykkerne sædvanlig omkring og dykke flere Gange, inden de igjen komme ind i Baaden; men er Vandet dybere, komme de ind i Baaden, hver Gang de have dykket. Naar de komme til Bunds, maa de gaa omkring dernede og rigtig se efter, hvad der muligvis kan gjemme et Par Skaller; mangen Gang gror der en Koral eller Svamp oven paa Skallerne, og disse erc alle dækkede med Vandplanter og Mudder. En god Dykker kan holde sig indtil et Minut under Vandet, men de daarligere kun omtrent en halv. De dykke altid to og to sammen, da de ere bange for at dykke alene af Frygt for Hajerne, af hvilke der findes mange, og de tro, at disse blive bange, naar de se to fremmede Væsener fare igjennem Vandet paa engang. Finde Dykkerne et Par Skaller hver femte eller sjette Gang, de dykke, kan man være godt fornøjet; men det hænder ofte, at en Dykker bringer op to, tre, ja fire Par Skaller paa engang, og jeg har haft en Dykker, der engang bragte mig sex Par Skaller. Efter at Dykkerne have arbejdet til Middag, gaar man orn Bord, og efter at de have spist og hvilet sig en Timestid, lader man dem atter dykke et Par Timers Tid. Dybden, hvorpaa de maa dykke, er forskjellig paa de forskjellige Banker og skifter fra 7 Favne til 7 Fod, somme Tider er det paa Sandbund, andre Tider paa Mudderbund; men der maa dog altid findes Koraller, om Muslingerne skulle trives. Næsten alle Perlebankerne findes ved Mundingen af Vandløb, hvor der til enkelte Tider udløber noget fersk Vand.\nNaar man faar Skallerne om Bord, sætter man de sletteste af Dykkerne til at rense dem, der som før omtalt ere dækkede med Vandplanter og Mudder, og derefter maa Styrmanden og Skipperen aabne alle Muslingerne, da man ej kan betro nogen anden dertil. Man stikker en lang, tyndbladet Kniv ind imellem Skallerne, der altid ere fast sammenknebne, og overskærer Stolen, hvorpaa Skallerne aabne sig af sig selv. Man kan næsten altid strax se, om der findes Perler i Muslingen eller ikke. Perlerne sidde paa forskjellige Steder, men for det meste tæt nede ved Hængselet; i selve Stolen findes undertiden mange smaa Perler, som dog ere matte og ikke have nogen Værdi. De største Perler, jeg fandt, vare saa store som en Vesteknap og havde en Værdi af omtr. 30 Pd. Sterl. Stykket. Man stuver Skallerne i Oxehoveder, i hvilke de blive sendte til Markedet i London. Det eneste spiselige af Perlemuslingerne er Stolen, og den er ikke velsmagende; men den bliver dog spist af Malaierne og selv af Evropæerne, dog kun naar de ikke have mere salt Kjød eller Pisk.\nDe Perlegrunde, paa hvilke jeg har fisket, ligge dels i Exmouth Gulf, dels østen for denne til Kap Lambert, men der findes Perlegrunde langt østen for dette Kap, og andre have fisket indtil Port Hedland; længere Øster paa er det besværligt at fiske, da Vandet stiger og falder 6 Favne, hvilket fremkalder en meget stærk Strøm. De bedste Perlebanker ere fundne ved at søge tværs ud for de Steder, hvor de første Fiskere fandt Skaller paa Strandbredden. Andre blive fundne ved et Tilfælde , og naar nogen har været heldig nok til at finde en god Banke og kan beholde den for sig selv flere Dage, gjør han en rig Fangst. Det værste Tidsspilde ved Fiskeriet er Vandforsyningen, da der kun findes drikkeligt Vand paa enkelte Steder paa Kysten og man ofte befinder sig en Snes Mil fra Vandpladseu, saa at det mangen Gang tager 4 til 6 Dage med at sejle frem og tilbage og fylde Vandtønderne.\nDe Farer, som Dykkerne udsætte sig for, naar de gaa til Bunds, ere ikke ringe, da Vandet vrimler af Hajer, og det er underligt nok, at Hajerne ikke tage flere Mennesker end de virkelig gjøre. Ofte komme de to Dykkere ikke til Bunds, men vende tilbage og springe usædvanlig hurtig ind i Baaden, i det de ere aandeløse af Rædsel. Efter at de ere komne lidt til Kolighed, forklare de, at de vare komne ned tæt ved en stor Haj, og at det var Frygten for den, der havde gjort dem saa usædvanlig lette. Mellem Vandplanterne paa Bunden findes tillige flere Sorter smaa Fisk med giftige Pigge paa Ryggen, og Dykkerne blive jævnlig stukne af dem paa Fingrene eller Haanden, og Armene svulme da voldsomt op. Desuden riskere de at faa deres Fingre i Klemme i en Kæmpemusling, som ikke slipper sit Rov før længe efter at Livet er borte. Jeg mistede selv en malajisk Dykker, der gik til Bunds og ikke kom op igjen, og da der ikke viste sig Blod paa Overfladen, maa han enten haft faaet sine Fingre i Klemme i en saa svær Musling, at han ej kunde løfte den, eller ogsaa maa han i Krampe have taget fat i noget paa Bunden. Undertiden kunne Dykkerne faa Hovedet ind i en af de meget giftige Vandmænd, og de lide flere Timer derefter saa voldsomme Smerter, at de ikke tro at kunne overleve det. Ofte ser man dem komme op og skyndsomt svømme til Baaden; det er da sædvanligvis en Havslauge, so^u de have forstyrret i dens Søvn paa Bunden, og som arrig forfølger dem. Disse Slanger komme ofte med Hovedet\nover Vandet tæt til Baaden, og et Slag af en Aare ender da sædvanlig deres Liv. Havslangerne naa for Resten kun en Størrelse af et Par Alen, og de ere vist nok ikke alle giftige; thi et Par af mine Folk, der blevo hielte af dem, følte ikke noget videre ved Bidet. — Det viser sig altsaa af det foregaaende, at der er Farer nok ved Dykkerlivet. Mange Dykkere omkomme ogsaa ved Sygdomme, og en Skonnert, der bragte 36 indfødte fra Solor, havde kun 12 med tilbage. Jeg gjorde mig Umage for, at mine Folk skulde være tilfredse, og de to sidste Aar døde der kun en enkelt Mand for mig; det første Aar døde der derimod 6 af 27 for mig, og dette var paa Grund af, at det var slette Dykkere og usunde Folk, som jeg havde faaet fat i.\nFisketiden paa denne Kyst varer fra Enden af September til Førstningen af April, altsaa i Sommcrmaanederne; i de øvrige Maaneder er Vandet for koldt til, at Malajere og Avstralnegre kunne holde ud at dykke. Naar Sæsonen er forbi, begynder Fisketiden for Værtshusholderne i Cossack. Efter at Evropæerne i sex Maaneder ikke have faaet nogen Rus. hævne de sig nu, og der hersker en Drikfældighed og Raahed, hvortil jeg ej har set Mage paa noget andet Sted i Verden. Hver Morgen er der sædvanlig en Del Fiskere, som ere stævnede til at møde for Retten i Roebourne, hvor Residenten eller Viceguvernøren bor, og som paa Grund af Slagsmaal maa gaa den lange Vej derop for at blive dømte til Bøde eller til Fængsel.\nAarene 1872 til 1876 vare Glansperioden for Fiskeriet paa denne Kyst, men i det sidste Aar faldt Prisen paa Perleskaller til næsten det halve af, hvad den var i de foregaaende Aar, og desuden var Kysten saa godt som overalt saa undersøgt, at man efter al Rimelighed ikke vilde finde større, nye Banker. Af denne Grund har man ogsaa ophørt at leje malajiske Dykkere, og det hele Fiskeri drives nu for Tiden kun med de indfødte. Det store Udbytte, som man hidtil har haft, er altsaa svundet ind, og det vil maaske aldrig mere indtræffe, at Nordvestkysten af Avstralien vil frembyde noget, der ligner det, jeg har oplevet dér. Af denne Grund vil det mulig ogsaa have sin Interesse at læse ovenstaaende Fremstilling af dette mærkelige Fiskeri.


Selskaber & Arrangementer ‐ Heidis Bier Bar Sønderborg\nHos Heidi’s Bier Bar er det gratis at holde fest og vi sørger for gode priser i baren. Du kan låne Heidi’s til at holde din fødselsdag eller hvad med din vens polterabend? Læs herunder hvilke muligheder vi tilbyder og udfyld formularen, hvis du ønsker at bestille din næste fest.\nØlsmagningSmag dig gennem øllets historie med øl-specialist og forfatter Bjarke Bundgaard.Læs mereKongen af PistenTag på et vådt eventyr ned af pisterne!Læs mereBeer PongHver torsdag kan du slå dine folder til vores ugentlige Beer Pong Turnering. Læs mereRock N' Roll BingoPå Heidi's rocker vi hver 2. fredag bingoen til nye højder, når vi spiller Bingo på utraditionel vis!Læs mere\tHeidi’s Bier Bar


Procesfacilitering og procesdesign | Fokus gennem engagerede proceser Procesfacilitering og procesdesign | Fokus gennem engagerede proceser\nProcesfacilitering og procesdesign\nVærdiskabende, engagerende og involverende processer\nVi tillader os at sige, at vi kan designe og afvikle procesfacilitering og design af længere procesforløb inden for mange forskelligartede brancher og med fokus på mange forskelige typer indhold. Det skyldes hovedsageligt én ting: Vi forsøger aldrig at styre indhold, men derimod processen. Vi er med andre ord ekspert på processen, ikke på indhold. Procesfailitering er for os netop kendtegnet ved ikke at forsøge at styre mod velkendte og forudbestemte resultater, men at tillade at det ukendte eller uerkendte kan opstå.\nGennem dialog og klar forventningsafstemning med vores kunder designer vi processer på baggrund af den kontekst, vi træder ind i. Vi har naturligvis et bestemt sæt af metoder, vi anvender – men vi sammensætter dem og afviger fra dem, så de matcher den organisation, vi træder ind i.\nVi arbejder allerede fra meget tidligt i procesforløb med at forankre al viden fra forløbene i organisationen og hos relevante personer, så organisationen relativt hurtigt bliver i stand til at “overtage” forløbet. Det er således en essentiel del af vores filosofi, at succesfulde processer i princippet udføres og forankres af organisationen selv.\nLæs her to cases som eksempler på opgaver, vi har løst:\nFor yderligere information om mulighederne for din organisation, kontakt venligst partner Jacob Christoffer Pedersen.


Sofie Carsten Nielsen: Dansk Folkeparti bruger børn som jetoner ved et pokerbord - politiken.dk\nSofie Carsten Nielsen: Dansk Folkeparti bruger børn som jetoner ved et pokerbord\nI sidste vedtog Folketinget det såkaldte paradigmeskifte, der rummer en lang række af Dansk Folkepartis krav i udlændingepolitikken. Skal vi have et Danmark for dem, der kan og vil – men ikke får lov, Lars Løkke?\nArkivfoto:: Claus Nørregaard/POLITIKEN\nDebatindlæg 1. mar. 2019 kl. 09.16\nStedfortrædende politisk leder og udlændingeordfører i Radikale Venstre\nDet er kommet så vidt i historien, at vi lader Dansk Folkeparti bruge børn som jetoner på et pokerbord. I danmarkshistoriens største gamble. Det er resultatet af det såkaldte paradigmeskifte, der blev vedtaget i sidste uge.\nIntegrationen af flygtninge skal stoppes, så flygtninge kan sendes hjem. Det er Kristian Thulesen Dahls masterplan. Men den bunder i et bluff. Bluff bliver tydeligt, når pokerspilleren modsiger sin egen adfærd – enten med sin gestik og mimik, eller når han helt banalt taler med to tunger. Som DF.\nParadokserne står i kø. For DF er højlydte modstandere af EU-Tyrkiet-aftalen og vil samtidig sætte en stopper for flygtninge i Danmark. EU-Tyrkiet-aftalen har jo netop sendt antallet af flygtninge og migranter helt i bund.\nIdeen om et paradigmeskifte er, hvis jeg skal sige det uden omsvøb, tåbelig. Evidensløs. Imhuman. Og dyr\nDF vil spare på kvinderettighedsprojekter, spare på indsatsen mod social kontrol, hvor kvinder (og mænd) kan få hjælp til at komme ud af undertrykkende miljøer. Man raser mod de brune feminister i Exitcirklen. Man vil forbyde tørklædet på muslimske kvinder – vejrtrækningspause – og samtidig raser man mod kvindeundertrykkelse.\nHvornår har Kristian Thulesen Dahl, Peter Skaarup eller Søren Espersen – danmarkshistoriens mest forhærdede pokerspillere – egentlig løftet en finger for at bekæmpe patriarkatet?\nDF vil i øvrigt droppe danskundervisningen på asylcentrene og gøre børn af flygtninge fattige og forarmede gennem lave ydelser, så de ikke kan deltage i badminton, tage bussen eller købe en cykel. Og samtidig vil DF fortsat rase over, at børnene, der bor i de udsatte boligområder, taler arabisk i lejlighederne, bliver bag parabolerne og ellers nasser på julehjælpen.\nDF vil afskaffe IGU-ordningen, som har fået flygtninge i hobetal i job – samtidig med, at man klager over, at vi skal betale for flygtninges forsørgelse. DF vil i øvrigt med vold og magt forhindre, at flygtninge, der kommer hertil, kommer i IGU-job som sosu-assistenter. Selv om de ældre, som DF angiveligt passer på, savner varme hænder.\nLæs også: Mentor for flygtning: 'Paradigmeskiftet' sender Dannebrog på halv stang\nStod det til Radikale Venstre, stillede vi krav om, at alle flygtninge, der kan, skal være i arbejde eller uddannelse 37 timer om ugen. Ellers ryger forsørgelsen. DF siger ved pokerbordet i Finansministeriet: Integrationen går så elendigt, at flygtninge slet ikke må integreres.\nProblemet er så dyrt for os alle, at flygtninge bør komme på forsørgelse i stedet for at arbejde. Ja, hvis det er er logisk for dig, giver jeg én i lufthavnen.\nMen dette er altså trin 1 i paradigmeskiftet. Man skannede lovgivningen og trykkede ctrl-alt-delete alle de steder, hvor der stod ’integration’. Ideen er, som vi kender den fra Sjælsmark: Flygtninge skal føle sig uvelkomne og uønskede. De skal stirre så lang tid ind i en mur og forlade den omkringliggende verden mentalt, så de bliver lige så skøre som Nietzsche. Så kan vi sige: Du er udansk og åbenlyst ikke integreret, ud med dig!\nMan selv hvis vi stopper integration som koncept i Danmark, står paradokserne i kø. For trin 2 i DF’s masterplan er hjemsendelsen. Og det er svært: Sagen er jo, at tilknytning til Danmark ikke er til hinder for at sende flygtninge hjem. Den idé er alle juridiske eksperter enige om, at DF har hevet ud af bagdelen. Ja, undskyld mig. Selv hvis DF’erne får at vide, at tilknytning til Danmark ikke er til hinder for hjemsendelse, så vil man ikke acceptere det. Paradoks på paradoks på paradoks.\nHvad gør vi så, DF? Skal vi træde ud af vores internationale forpligtelser, både FN-konventioner og EU-samarbejdet, så vi omsider kan sende flygtninge tilbage til krigshærgede lande?\nRegner DF med, at Lars Løkke eller Mette Frederiksen vil hive Danmark ud af FN-konventionerne? Eller regner DF med at ende med 91 mandater og scepter? Eller skal vi mon flyve syriske flygtninge fra Danmark ned til Syrien og kaste dem ud i faldskærm, side om side med Assads klyngebomber?\nOg hvis masterplanen mislykkes, hvor står vi så? Hvis vi kunne hjemsende flygtninge, der lige var kommet til Danmark, fordi der var ro i hjemlandet, mon så ikke vi havde gjort det? Radikale Venstre stiller sig ikke imod.\nSlår man paradoks op i ordbogen, står der ’DF’. Men det mest groteske er, at resten af Folketinget er slave af paradokserne. Vi sidder om pokerbordet, falder for bluffet og tager del i danmarkshistoriens største gambling. For ideen om et paradigmeskifte er, hvis jeg skal sige det uden omsvøb, tåbelig. Evidensløs. Inhuman. Og dyr.\nHvis EU-Tyrkiet-aftalen bliver smadret af højrenationale partier og DF, så står vi med flere flygtninge, som er fattige og forarmede af lave ydelser. Måske kan de i fremtiden ikke arbejde, om så de vil. Og mange vil end ikke kunne klage på dansk.\nEfter valget bliver integrationsuddannelsen, som har fået flygtninge i job, central. Det er en kendt sag, at DF vil af med den. Er vi kommet dertil, hvor vi aktivt forhindrer flygtninge i at tage job? Skal vi have et Danmark for dem, der kan og vil, men ikke får lov, Lars Løkke?\nHvor meget skal vi sælge ud af fremskridtet for Dansk Folkepartis skyld? Skal vi som DF rase over, at flygtninge sidder på deres flade, og bagefter tage deres job fra dem?\nEn klogere strategi er, at vi anerkender de problemer, som gennem 1990’erne ikke var tydelige nok i dansk politik, og som DF italesatte: undertrykkelsen og for mange flygtninge på offentlig forsørgelse – og så få løst problemerne i stedet for at skabe dem.\nJeg tror, danskerne ønsker, at vi i Folketinget arbejder imod social kontrol. Og danskerne ønsker, at EU-landene fortsætter det samarbejde, som allerede har sendt asyltallet 95 procent længere ned. Danskerne ønsker flygtninge i arbejde.\nDF er imod både danskerne og resten af Folketinget på de punkter. Og alligevel er flertallet slaver af det blufnummer. Vi er – fra venstre til højre – til grin for egne stemmer. I danmarkshistoriens største gambling. Og derfor har Radikale Venstre sagt: Nok er nok. Vi støtter kun en regering, der gør sig uafhængig af Dansk Folkepartis politik.


Reklame Arkiv - Analyseskolen\nby jeff juni 24, 2020\nAida modellen – hvad er det?\nAIDA er en model, der kan bruges til at analysere og fortolke reklamer med. Derfor er det en model, der hjælper os til bedre at forstå reklamer. Det er nemlig en model, der er udviklet til at hjælpe med at forklare, hvordan en reklame reelt set virker.\nDerfor er det ikke blot vigtigt for reklamefolk, men også for også, der modtager reklamerne at have kendskab til AIDA-modellen. Det skyldes især, at det er en model, der kan hjælpe med at give dig et bedre indblik i de tanker, der har været bag den respektive reklame.\nAIDA er desuden en forkortelse, der står for:\nA: Attention = Opmærksomhed\nI: Interest = Interesse\nD: Desire = Ønske\nA: Action = Handling\nForklaring af AIDA-modellen\nHerunder følger en forklaring af hvert punkt af AIDA-modellen. Derved ved du, hvad hvert punkter handler om, så du bedre kan forstå, hvordan en reklame virker. Du vil derfor også få en bedre fornemmelse for, hvad der gør, at en reklame bliver lavet på den måde, som den bliver lavet på.\nEn reklames første opgave er altid at fange opmærksomhed. Hvis ikke den fanger vores opmærksomhed, vil vi ikke tage et nærmere kig på den. Hvis ikke vores opmærksomhed fanges, er de øvrige punkter i AIDA faktisk helt uden betydning. Derfor er det bestemt også et meget afgørende aspekt af at skulle lave en reklame.\nEn reklames evne til at fange vores opmærksomhed kaldes også for blikfang. Når du skal vurdere, hvorvidt en given reklame har et godt blikfang, og i så fald hvad det er, bør du blot spørge dig selv: hvad er det første, jeg får øje på, når jeg ser reklamen?\nTil trods for, at det er vigtigt, at vi bliver opmærksomme på en reklame, er det dog ikke helt nok. Det er i lige så høj grad vigtigt, at vi bruger tid på reklamen. At viser på den, lytter til den osv. Det er et direkte mål for reklamefolkene bag reklamen, at vi interesserer os for dens indhold – og ikke blot er opmærksomme på det.\nI denne forbindelse skal du spørge dig selv om, hvad det er, der får dig til at blive ved med at kigge på reklamen i længere tid. Det er nemlig det, der skaber din interesse.\nNår der er blevet skabt en interesse, er det næste mål for reklamen, at den kan sætte gang i nogle tanker. Hvis den tilmed kan påvirke vores følelser, er det blot endnu bedre. Det skal den gøre, da den skal give os en lyst til at eje det produkt eller opleve de følelser, som produkter repræsenterer.\nHvis du skal vurdere, om en given reklame er god til at skabe et ønske om at eje, hvad der reklameres for, skal du kigge på, hvad reklame vil have dig til at ønske. Vil den fx have dig til at ønske, at du ejede et specielt spisebord, fordi det skaber sammenhold og glæde i familien?\nDet sidste skridt i AIDA-modellen og den sidste udfordring for en reklame er at få os til at lave en konkret handling. I de fleste tilfælde vil det altså sige, at den skal få os til at føle, at vi har lyst til at købe produktet.\nHer skal det nævnes, at der er en god chance for, at det fjerde kriterie bliver opfyldt, hvis de tre første kriterier er det. Med andre ord, er du også sikret, at det fjerde kriterie næppe opfyldes, hvis ikke de tre andre bliver opfyldt først. Det er derfor, at man altid skal starte med opmærksomhed og følge modellen igennem.\nHer får du svar på hvordan man bedst muligt laver analyse af reklame.\nVi kender allesammen til reklamer. De ses over det hele og man kan nærmest ikke tænder telefonen, gå på internettet eller bevæge sig udenfor en dør før man bliver præsenteret for et væld af forskellige reklamer, der alle har det samme formål: nemlig at få overtalt kunden eller os til at købe det produkt der bliver reklameret for.\nHvis man har fået til opgave at skulle analysere en reklame i skolen eller måske i gymnasiet så er der en række værktøjer man kan benytte sig, når man skal gå i gang med at se hvad man kan udlede af reklamen og for at finde frem til hvilke virkemidler en reklame bruger sig af. Dem har lavet den oprindelige reklame har nemlig et væld af forskellige tricks de kan gøre brug af for at fange den potentielle købers opmærksomhed og her kan bruges alt lige fra at spille på vælgerens følelsesregister eller måske prøve at snakke til fornuften ved at købe det givende produkt eller købe den service som firmaet bag reklamen sælger.\nReklamer var før i tiden altid det samme – det var som regel et fast billede med noget tekst over. Med moderne tiders skred i teknologi er reklamer dog blevet meget mere end det og i dag er der selvfølgelig også reklamer i fjernsynet og interaktive reklamer på nettet og fx Facebook. Derfor er der også flere ting man skal tænke over når man analysere reklamen.\nHvordan laver man en reklame analyse\nHer får du svaret på hvad man skal tænke over når man begiver sig ud i at analysere en reklame.\nHvem er firmaet bag reklamen?\nHvad laver firmaet der har produceret reklamen? Hvad er det for et produkt der reklameres for?\nHvem har lavet reklamen?\nDet kan ofte være en kendt fotograf eller måske et kendt marketing bureau der har lavet reklamen.\nHvornår er reklamen fra?\nHvor er reklamen fra?\nI hvilket medie er reklamen blevet trygt eller bragt? Dette kan fortælle en masse om intentionen bag reklamen, hvis den fx har været trygt i et tidskrift der henvender sig til en bestemt gruppe eller kun findes på bestemte tv-kanaler.\nHvad indeholder reklamen?\nHer kan du komme ind på hvad reklamen indeholder. Beskriv hvad reklamen viser, og hvis det er en reklamefilm så fortæl kort om handlingen og hvad man ser.\nBeskriv hvordan reklamen er opbygget.\nHvor meget fylder teksten, hvor store er billederne, er den sort hvis, er der mange farver etc.\nHvis der er et billede i reklamen, så beskriv dette. Man kan her vælge at gå dybere ned i en egentlig analyse af billedet. Beskriv her den kontekst at billedet det står og hvor stor at teksten evt. er i forhold til billedet.\nBeskriv her hvad der står i reklamen. Hvordan passer denne tekst til det visuelle udtryk? Bliver billedet eller filmen brugt til at underbygge det der står i teksten eller bliver der taget en ironisk distance?\nSproget i reklamen?\nHvilket sprog er der brugt i reklamen? Er det objektive ord og beskrivelser der bruges? Bruges der slang? Er det ord der er negativt eller positivt ladet?\nForsøger reklamen at være subjektiv eller objektiv?\nFremsætter reklamen en subjektiv holdning som den prøver at påvirke seeren til at tage eller forsøger den måske istedet at bruge hårde facts og objektive argumenter for dens sag?\nHvilke følelser spiller reklamen på?\nForsøger reklamen at være sjov? Forsøger den at spille på nogle af vores følelser? Hvis det fx er en reklame for Dansk Rødekors så kan det være at den spiller på vores samvittighed ved at vise stærke billeder der kan sætte gang i vores følelser så man får endnu mere lyst til at hjælpe.\nOmvendt kan det også være at det er en reklame for noget legetøj der forsøger at gøre reklamen så sjov som mulig.\nHvad er din holdning til reklamen?\nBeskriv hvad dine tanker er om reklamen? Synes du den er god og får du lyst til at købe produktet eller gør brug af det som reklamen gerne vil have dig til?\nPerspektivere gerne reklamen til andre lignende reklamer\nTil sidst kan du se om det er muligt at perspektivere reklamen til andre lignende reklamer, der måske bruger de samme virkemidler eller måske spiller på de samme følelser.\nHvis du har spørgsmål til hvordan man laver en reklame analyse så kan du skrive dem herunder og så vil vi forsøge at besvare dem så hurtigt som muligt!


Uge 5-6 i haven | Signe Wenneberg\nDet er forår lige om lidt… Solen skinner og alt er så dejligt. Men det er lumsk. Kulde og frost kan komme lige om lidt. Sådan gik det sidste år…\nTeksten nedenfor er genbrug – det kan vi lide! Det er haveklummen fra uge 5-6 i 2017, men den kan sagtens læses her i 2019.\n//Denne vinter har jeg lært noget nyt. Om blomster. Og om hvordan man kan finde smukke gratis blomster i februar måned. Vi taler både om afskårne buketter, løg og potteplanter. Jeg har fundet dem i skraldespande!\nJeg har sådan set altid lavet gratis blomsterbuketter. Fundet blomster i grøftekanter og hegn. Været varsom, som man jo skal, med ikke at tage alle frø-blomster på ét sted, men sørget for at tage så få, at de vilde blomster kan så sig selv igen.\nJeg har plukket grene og drevet dem frem på denne tid af året. Både grene fra haven og grene fra skov og hegn. Jeg har tyvstjålet syrener på baneskrænter (hvor de alligevel skal beskæres) og hugget pæoner i forladte haver (hvor de ofte er det sidste og mest sejlivede, der er tilbage). Jeg ved præcis hvor der er noget at finde i skoven de forskellige måneder. Jeg ved hvor jeg snart skal finde anemoner. Også de gule.\nJeg ville kunne finde alle blomster i søvne i min mors gamle have (se overfor), som jeg har plukket så mange blomster i, at min mor havde et mandshøjt skab alene til vaser i alle størrelser til alle mine buketter.\nTulipaner i vinterlys\nGratis blomster fra naturen og haven er dejlige. Men vi må lige huske at støtte blomsterhandlerne også. Og ingen tvivl om at jeg elsker de ekstravagante blomster. De smukke buketter fra byens bedste blomsterhandlere. Åh, at få sådan en buket overrakt eller sendt med bud, man bliver lykkelig i en hel uge (især hvis man lader være med at tænke på blomsternes klimafodspor). Og kommer jeg forbi, så svinger min cykel ligesom selv hen og parkerer sig. Jeg har det som en sukkerafhængig foran en slikbutik. Jeg må ind og købe noget af de her dygtige blomsterhandlere, der har været på torvet tidligt og fundet de flotteste eksemplarer. Bare for at glæde os andre!\nBlomster er efter min mening det bedste at bruge penge på. Især selvfølgelig sæsonens danske blomster. Som ikke er fløjet ind i favnen på os.\nI mine bøger og på min billedsamling på Instagram har jeg alligevel altid gerne villet vise noget, der ikke koster penge. Sådan at alle mennesker kan være med. Også dem, der ikke har en rød reje til blomster.\nJeg skriver om mad og madspild. Derfor var jeg igen med ude at skralde forleden. Og hvad plukkede jeg direkte op af en container? Gratis blomster!\nDagens buket er gratis – fundet, da jeg var med nogle unge mennesker ude at skralde en nat… tænk, de her påskeliljer er dyrket, plukket, pakket, kølet, fragtet … for bare at ende i en (åben) skraldespand ude foran et supermarked… det kan vi da ikke være bekendt overfor avleren og overfor moder jord. Kunne de ikke være givet væk ved fyraften? Til det lokale plejehjem? Til nogen, der, som jeg, bliver glad af at se på dem? #dagensbuket #cirkulærøkonomi #skrald #waste\nRød grønkål – også en flot bæredygtig buket på denne årstid.\n”Hej Signe. Jeg har netop siddet og læst din “Grønne hverdagstips” og sidder tilbage med et par spørgsmål. Du skriver at nogle tøjkæder tager hullet og slidt tøj retur til genanvendelse. Hvilke tøjkæder er det? Jeg har tit dårlig samvittighed over, ikke at kunne putte det hullede tøj hen i tøjcontainere til genbrug, og vil derfor gerne genanvende resterne herfra på anden vis. Min kæreste og jeg flytter på landet om en lille månedstid og jeg har haft en drøm om at få et hold høns. Men min kæreste er bange for at få mus og rotter tiltrukket til pga hønsene. Hvordan undgår du det?”.\nFor tiden bor mine høns ikke hjemme pga fugleinfluenza. Man skal have fast tag over sine høns lige nu. Så vent med at anskaffe jer høns, til de kan gå frit rundt udendørs i haven om dagen, sådan som det er deres natur. Til april-maj udkommer min bog om høns (Rosinante). Her kan du læse mere. Til da kan du finde flere råd i denne guide til høns.\nDONATION: Kan du lide hvad du læste? Vil du gerne have flere indlæg om have? Dette indlæg er ikke lønnet og ikke sponsoreret og jeg modtager med kyshånd donationer fra læsererne til det videre arbejde. Jeg er meget glad for støtte på Mobilepay: 21435463. Jeg ser det!


Facts om Jakob Stegelmann\nSelvportræt af Jakob Stegelmann, tegnet m. Deluxe Paint III på Amiga 500.\nJakob Stegelmanns computer har ikke nogen disk; han kan huske indholdet af alle sine ﬁler i binær. Når han skal bruge en ﬁl taster han den bare ind igen. Han taster iøvrigt hurtigere end en SSD kan læse, så faktisk sparer han tid.\nJakob Stegelmann har altid ret. Faktisk peger nye opdagelser fra kvantefysikken på at hvis Jakob Stegelmann hypotetisk set tog fejl, så ville tid-rum-kontinuumet vride sig sammen og universet ville omorganisere sig med tilbagevirkende kraft, så han alligevel har ret.\nEngang indgik Jakob Stegelmann og Superman et væddemål om hvem der var stærkest. Taberen skulle gå med sine underbukser udenpå tøjet.\nDarth Vader ved det ikke, men faktisk er det Jakob Stegelmann, der er Luke Skywalkers far.\nEngang stillede Gandalf op mod Jakob Stegelmann i en dyst på viden.\nDet er derfor, Gandalf altid går med en høj grå dosmerhue.\nGrunden til at Gandalf ikke går med hat efter sin tilbagekomst efter faldet med balroggen, er at Jakob Stegelmann mente han havde fortjent en level up. Til gengæld mistede Gandalfs hår resten af sin farve, da han efter sin Balrog-ﬁght ankom til Valinors bredder og ﬁk øje på Jakob Stegelmann der stod og ventede på ham.\nDen oprindelige arbejdstitel på Christopher Nolans ﬁlm "The Dark Knight" var "Et par dage i Jakob Stegelmanns liv".\nHvem ville vinde hvis Jakob Stegelmann mødte Chuck Norris in-game?\nDet er et tåbeligt spørgsmål, der ca. svarer til "hvem ville vinde i en episk deathmatch mellem Optimus Prime og Finn Nørbygaard".\nGrunden til at computerspil ikke automatisk gennemfører sig selv når Jakob Stegelmann sætter sig ved skærmen er at de ikke tør kede ham.\nJakob Stegelmann har gennemført World of Warcraft.\nPå en 8-bit Nintendo-konsol.\nDet tog ham en formiddag.\nGrahams tal, som er så stort at det ikke ville kunne skrives i det observerbare univers selv hvis man kunne skrive et ciffer på hver eneste elementarpartikel (selv hvis man skriver i opløftningsnotation, og selv hvis hvert ciffer er 1 Planck-volumen stort), blev oprindeligt lavet som en måde at approksimere Jakob Stegelmanns IQ.\nVed et pudsigt sammentræf er det også hans high score i Tetris.\nJakob Stegelmann kender alle snydekoder til alle spil, inklusive skak, fodbold, kryds-og-bolle og vandpolo. Ligesom undertegnede samler han nemlig på ubrugelig viden.\nDa han var 4 år gammel byggede Jakob Stegelmann en fuldt fungerende TARDIS i Lego - i naturlig størrelse.\nJakob Stegelmann bruger aldrig God Mode i computerspil. Gud bruger dog nogle gange Jakob Stegelmann-Mode.\nNSA læser dine mails.\nJakob Stegelmann plejede at læse NSAs mails, men det gider han ikke mere — de skriver aldrig noget om tegneserier, computerspil eller Star Wars.\nNogle mennesker bruger passwords.\nNogle mennesker bruger passphrases.\nJakob Stegelmann bruger et episk passmanuskript på 721 sider, der indeholder et storslået screenplay til en ﬁlm hvori klimakset er en kolossal deathmatch mellem Godzilla, Optimus Prime, Indiana Jones, Kejser Palpatine, Superman, Doktoren, Lex Luthor, samtlige X-Men, Sauron, Egon Olsen, Dr. Manhattan og hele besætningen fra USS Enterprise NCC-1701. At indspille den ville kræve et special effects-budget der ca. svarer til Kinas bruttonationalprodukt.\nEngang stillede Jakob Stegelmann op mod hele Dalek-imperiet i en Tekken-dyst.\nTaberen skulle bære rundt på en lokumssvupper resten af sine dage.\nI fysikken er Planck-tiden defineret som den tid, det tager lyset at bevæge sig 1 Planck-afstand, og betragtes af nogle fysikere som det kortest mulige tidsinterval.\nDet er også hvor lang tid Chuck Norris kunne klare sig mod Jakob Stegelmann i et spil Street Fighter II.\nHan brugte alle sine continues.


Find vej i Rådmandshaven\nFolderkasse også opsat på klubhusets gavl\nFandt du alle poster? - Facit til alle posterne i Rådmandshaven:\nQuizrute - Rådmandshaven\nLink til Rådmandshaven på Findveji.dk\nVelkommen til ”Find vej i Rådmandshaven”\n- et tilbud til dig, der vil på en anderledes tur i skoven!\nFind vej i Rådmandshaven er en slags skattejagt, hvor gevinsten er sund og sjov motion. Hensigten er, at få flere ud at orientere og bevæge sig.\nDer er to startsteder:\nStart 1: Indgangen til Rådmandshaven fra p-pladsen ved Pinet\nStart 2: Indgangen fra p-pladsen ved rådhuset\nFind vej i Rådmandshaven kan bruges på flere måder:\nPosterne du skal finde er markeret på kortet med en cirkel. De to startsteder er markeret med en trekant. Du kan finde posterne i den rækkefølge du selv vælger. Du kan vælge at søge alle posterne eller udvalgte poster på en rute, du selv fastlægger.\n2. Famlietur i skoven\nRuten kan også anvendes til en familie- og picnic-tur i Rådmandshaven.\nGå ind på www.findveji.dk/projects/6276 og hent quizruten. Når første post er fundet, indtastes postens bogstavkode, hvorefter et quizspørgsmål dukker op på mobilskærmen. Man kan konkurrere flere sammen på samme mobil, eller som hold mod hinanden på flere mobiler. Når turen er gennemført får du en status over, hvem der har flest rigtige, og hvor lang tid, der er brugt på ruten.\nMobil-quizzen er også tænkt som en aktivitet til skolens undervisning i naturfag og lokalhistorie. Du kan endvidere bruge turen i idræt og som en naturvandring. På www.findveji.dk og få idéer til det videre arbejde i klassen.


Leander Husk mig? BoggnAsker Forside Forum Dagens indl�g OSS Kalender F�llesskab Grupper User Tagging Statistics Forum-handlinger Marker alle som l�st Genveje Vis sidens tovholdere\nUser Tagging Statistics GrupperSkriv selvNoveller og digteSkrivetipsFan FictionSkriv selv videre p� historienLegestuenRollespilRollespilArena Blogs Nye Indl�g Hj�lpHj�lpeforumS�dan laver du en anmeldelseOfte Stillede Sp�rgsm�l S�g Vis emner Vis indl�g Udvidet s�gning FantasyUngdomsb�gerGysKrimiMangaPigeb�gerScience FictionTegneserierNye b�ger boggnasker.dk > Forum > Skriv selv > Noveller & Digte > Leander Tweet Pin It Bruger Tag Liste Side 1 af 2 12 Sidste G� til side: Viser resultater 1 til 15 af 17\nEmne: Leander LinkBack LinkBack URL About LinkBacks Emne-v�rkt�jer Vis udskriftsvenlig udgave Abonner p� dette emne… 20-10-07, 15:32 #1 professor Boggnasker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Sep 2007 Sted Odense Alder 22 Indl�g 209 Blogindl�g2Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 733 Niveau 9 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 53.08% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Leander\nUdvid Ja, jeg indr�mmer det, jeg har ikke v�ret s�rlig aktiv her p� siden den sidste uges tid, MEN, jeg har en god undskyldning. P� grund af ferien og al den frie tid besluttede jeg mig for endelig at g� i gang med i roman, skrevet ud fra temaerne, fortiden kontra nutid, venskab, forr�deri og frygt. S� her kommer et uddrag af den, indtil nu, ca. 30 sider lange "Leander" Monsteret kom. Langt v�k fra, uden for slottet. Han kunne h�re den onde tunge gennem murene, den hviskede til ham. �Du burde skamme dig. Forkert,� sagde den anklagende, �Sikke en ven du er. Syndigt.�\nHan kunne h�re dens n�ver af sten banke p� ydermurene, jorden sk�lvede, luften sitrede af fare. Det gungrede og bragede, som tordenvejr en stormfuld nat. Monsteret br�lede, rasede, bankede. Det tr�ngte igennem. Murene var faldet, stenene l� i et st�vet virvar p� jorden, porten var splintret, gr�nsen var blevet fjernet. Dens enorme krop rejste sig i sin fulde h�jde, skreg sine f�lelser ud, hamrede sine n�ver omkring i luften i blindt raseri, trampede omkring og satte dybe fodspor i det skr�belige gr�s. Sm� str� blev b�jet, de kn�kkede over og umuliggjorde et fremtidigt liv. Han kiggede bare, han var i chok, kunne ikke bev�ge sig, selvom det gjaldt hans liv. Hans blik bev�gede sig langsomt opad, han s� de kraftige m�rker�de ben, st�rke mave og muskul�se bryst, med gru i ansigtet s� han de stenh�rde knyttede h�nder der kunne knuse ham, som var han en myg. Men mest af alt, s� han hovedet. Den vidt �benst�ende mund med savl dryppende ud derfra, de skarpe t�nder hvor k�drester og knoglesplinter sad i imellem, og den vidtr�kkende tunge der truede med at fort�re ham. �jnene, uhyrlige �jne, aflange pupiller som en dj�vel og med en farve som de mest pinefulde helvedes flammer. Hovedet, stort og kraftigt, med krumme dj�vlehorn der ville kunne fl� en menneskekrop i stumper og stykker hvis man kom for t�t p�. Dens stank var forf�rdelig, lammende, en lugt af r�d og d�d og afbr�ndt svovl drev af den. Han var bange\nHan vendte sig, tvang sin �jne v�k fra det frygtelige syn. Hans f�dder var som sten, der var umu-ligt at l�fte dem fra jorden. Han kiggede panisk op p� uhyret, og s� ned p� sine f�dder igen. �Flyt jer,� hans stemme var advarende. Hvis de ikke snart flyttede sig�\nV�senet kom n�rmere, dets beh�rede f�dder, der sikkert havde mast hundredvis af stakkels sj�le, landede bare f� meter fra ham. Trykb�lgen slog han omkuld, hans f�dder stod ikke mere fast og han l� p� jorden med �jnene stift rettet opad.\nMonsteret b�jede sig ned over ham, dets gigantiske �je var kun f� meter fra hans ansigt.\nNu var det slut, intet bet�d noget mere, ingen fortid, ingen fremtid, og snart ingen nutid. Den �n-dede ham tungt ind i hovedet, og en lang spids negl rensede dens t�nder.\nHan var magtesl�s.\nDer var intet at g�re.\nHan var kraftl�s.\nS� rejste monsteret sig, fjernede sit stinkende fj�s fra ham.\nHan l� p� jorden og sk�lvede, sveden dryppede fra ham, hans �jne kunne ikke fokusere, r�dslen forlod ham langsomt, i takt med at uhyret fjernede sig fra ham. Monsteret stod nu op i sin fulde h�j-de, tog et skridt hen over ham, p� vej v�k. Det andet ben l�ftede sig, h�vede sig over ham og trampede ned, direkte p� Leanders ben.\nKnoglen var blevet knust, benet havde �bnet sig, huden var revnet og blodet spredte sig hurtigt. Han var blevet leml�stet, smerten var ulidelig, uudholdelig. Det var mere end hvad han havde v�ret udsat for i hele sit liv. Det �jeblik f�ltes som helvede for ham. Han skreg, panisk, smertefuldt, et skrig der rystede marv og ben, gennemtr�ngte alt andet, et umenneskeligt skrig, der ellers kun h�res i helvede, aldrig p� denne jord. Tak fordi i l�ste med Two people swirled down and hit the ground, hard. The Master let out an annoyed grunt and looked disappointed at the pile of useless mechanics.\n"What is it My Lord? Is there a problem with the time machine?" Besvar med citat 24-10-07, 22:07 #2 Moni �beroverboggnasker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato May 2007 Alder 18 Indl�g 684 Blogindl�g36Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 2.757 Niveau 17 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 9.93% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Ej! Det kan du virkelig ikke v�re bekendt det der. S�dan bare lige at stoppe?\nDet er teknisk set ikke s�rlig p�nt af dig og s� har du glemt at l�gge et link til de der 30 sider du har skrevet. :D Fyha, kan du s� g� over i skammekrogen med dit tastatur og skrive videre! Det er en ordre! ;D\nLige nu l�ser jeg: Vi der valgte m�lkevejen - Bjarne Reuter(som er min ultimative hadesforfatter! *Ironi*) Besvar med citat 01-12-07, 15:11 #3 Gribben Super Moderator\nHum�r: V�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Feb 2009 Sted Odense Indl�g 11.667 Omtalte 1 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 1 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 26.918 Niveau 44 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 88.6% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Jeg kunne godt lide det. Starten mindede mig meget om harry potter, en blanding af 7 og lidt toeren... Jeg m� desv�rre give Moni ret: Hvad pokket tror du lige du har gang i? s� tager jeg mig endelig sammen til at l�se s�dan fantasy agtigt som faktisk griber mig og klemmer mig s� h�rdt at jeg ikke har noget andet valg end at l�se! Og s� stopper du. Det er ikke fair... Og hvis der kommer til at eksistere et link til resten af historien s� er det lige hit-service. Sproget var underligt, eller ikke underligt, men en smule bekendt, kan man vel kalde det.\nJeg tror det kunne blive en udm�rket bog, selvom jeg ikke lige fangede det der med bindestregerne i umuligt og �ndede... Kommer der mere, eller venter vi forg�ves?\nAlle indl�g fra brugere p� siden, som har �nsket at f� deres konti lukket/slettet eller som ikke l�ngere er aktive p� siden opsamles p� min konto pr 21.2.2009. Besvar med citat 01-12-07, 19:09 #4 professor Boggnasker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Sep 2007 Sted Odense Alder 22 Indl�g 209 Blogindl�g2Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 733 Niveau 9 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 53.08% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Jeg havde faktisk ikke t�nkt mig at poste mere, det jeg har skrevet er meget fragmentarisk, det er ikke alle dele af den her h�nger direkte sammen. Jeg har lavet en forts�ttelse til dette afsnit, men det er ikke rigtig en konklusion, der starter et semi-nyt handlingsforl�b, som skaber endnu flere sp�rgsm�l til den forhistorie der ikke st�r her p� siden...\nDerfor, advarsel: Hvis jeg poster det n�ste kommer der ikke flere svar end der g�r af sp�rgsm�l, men jeg poster nok et afsnit i morgen s�...\n"What is it My Lord? Is there a problem with the time machine?" Besvar med citat 01-12-07, 20:57 #5 Gribben Super Moderator\nHum�r: V�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Feb 2009 Sted Odense Indl�g 11.667 Omtalte 1 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 1 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 26.918 Niveau 44 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 88.6% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% N�, men jeg tror hellere jeg vil have det end jeg vil undv�re det!\nAlle indl�g fra brugere p� siden, som har �nsket at f� deres konti lukket/slettet eller som ikke l�ngere er aktive p� siden opsamles p� min konto pr 21.2.2009. Besvar med citat 03-12-07, 13:46 #6 professor Boggnasker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Sep 2007 Sted Odense Alder 22 Indl�g 209 Blogindl�g2Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 733 Niveau 9 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 53.08% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% OK\nS� kommer forts�ttelsen her: De f�lgende timer var helvede for Leander, han havde kun en t�get erindring af hvordan han fik sig selv sl�bt ud af haven og hen af lange korridorer. Han vandrede rundt i slottet, p� m� og f�, han havde ingen ide om hvor han skulle hen, eller hvorfor han overhovedet befandt sig p� slottet. Det eneste han havde i hovedet var, at komme s� langt v�k fra det uhyre som han kunne. Han havde ikke set hvor det gik hen efter det skete, han var bl�ndet af smerte og havde ikke sanset andet end sig selv.\nHan sl�bte sig op af en tilf�ldig trappe, og efterlod en m�rk stribe af blod p� stentrinnene, han svedte, af udmattelse og smerte. Han havde en f�lelse af, at han m�tte g� op af trappen, op og v�k. Uhyret kunne ikke angribe ham igen hvis han var h�jt nok oppe, og dette t�rn gik h�jt op. Han tvang sine ben frem, han trak sig n�rmest op med h�nderne, det f�ltes som om hans ben blev gennemboret af tusind br�ndende sv�rd, hver gang han st�ttede p� det. Han st�nnede, havde mest af alt lyst til at give op, men han m�tte forts�tte. Trangen til liv var st�rre end smerten. Trappen fortsatte op og op, rundt og rundt, i en evig spiral af pinsel og udmattelse. M�rket begyndte at vise sig, solens lys blev tvunget v�k af det uundg�elige m�rke, men stadig fortsatte Leander sin asen og masen. Lyset svigtede, gav op, og det samme var han ved at g�re. Nu, mere end nogensinde f�r, havde han brug for lyset til at lede sig, til at give ham styrke. Og s� begyndte han at h�re lydene. I starten var det blot puslen og raslen, som en mus der l�b ind i sin hule. S� begyndte vinden at hyle, en trist og langtrukken sang. Han kunne h�re ordene derude, vinden hviskede til ham.\n�Smerten er for stor.�\n�Vi kommer efter dig.�\n�Pas p�.� Han begyndte at kigge sig om skulderen i en s�gen efter skygger der bev�gede sig, eller ukendte monstre der pludselig ville fare op og skr�mme ham. Snart begyndte fodtrin at knirke, langt v�k, men han var sikker p� at de var bag ham, lige her. Bare et par meter under ham, dernede i m�rket. Han standsede, vendte sig om, og kiggede intenst ind det sorte ingenting der indhyllede ham. Et lys, et blink, og en skraben. Lyden af sl�bende fodtrin og hv�sende �ndedr�t.\nLeander gispede lydl�st. Hurtig som et lyn vendte han sig om. Det br�ndte i hans ben, men han ignorerede smerten, og l�b op af trappen. Hans arme og ben piskede fremad, panisk v�ltede han frem i m�rket, blind, men ikke d�v for lydene bag ham. N�rmere og n�rmere kom de, t�ttere og t�ttere, han sk�vede bagud, sorte skikkelser i m�rket. Han st�dte ind i en d�r, s� m�rk, at han ikke havde set den f�r han bankede hovedet imod den. Men han end ikke m�rkede det, han var frelst nu. Han hev d�ren op, faldt ind i kammeret og sm�kkede d�ren bag sig. Hans fingre fandt fumlende n�glen og drejede den flere gange rundt i l�sen. Han faldt sammen med ryggen mod d�ren, �ndede tungt ud og kiggede sig omkring i det v�relse der havde v�ret hans redning, men der var ikke meget at se. I tusm�rket kunne han ikke se nogen m�bler, det eneste der var i v�relset var en vindues�bning der gav ham fuldm�nens lys klart ind. F�rst nu blev han opm�rksom p� den stikkende smerte i benet. Hans sanser vendte tilbage, og han skreg igen. Han pr�vede at undertrykke det, men smerten skulle skriges ud. Han blev dog brat tavs, da han h�rte nogen banke og kradse p� d�ren. Han mavede sig hen i det fjerneste hj�rne af rummet og s� r�dselsslagen p� d�ren der rystede og vibrerede som reaktion p� den vedvarende banken. Der var intet han kunne g�re, ingen m�bler der kunne stables foran d�ren, ingen mulighed for at barriere sig udover at l�se d�ren, og h�be p� det bedste. Leander sad bare og pustede og st�nnede og jamrede sig. Han var for skr�mt til at g� n�rmere d�ren eller at kigge ud af vinduet. Han sad bare og lyttede til dem der pr�vede at komme ind, nogle gange var bankelyden h�j og larmende og vred, nogle gange lav og kradsende og lokkende. Nogle gange var der helt stille, men n�r lyden kom igen lige med �t, gav det et s�t i Leander og han ud-st�dte et skr�mt og hulkende gisp. M�nen blev ved med at skinne, i en evighed blev den ved med at kaste sit svage lys ind af vinduet. P� et tidspunkt om natten, han vidste ikke helt hvorn�r, tiden syntes helt sat ud af spil her i t�rnet, rejste han sig endelig og gik hen til vinduet. M�nen var endnu st�rre end han havde forestillet sig, en enorm rund kugle der sv�vede i luften, med et n�sten hypnotiserende sk�r. S� blokerede en skygge for en del af lyset, en flagermus fl�j rundt derude i natten, flaksende omkring, mens den ledte efter byttedyr. Den var p� jagt, og her sad Leander, alene og bange isoleret i et t�rnkammer, fuldst�ndig forsvarsl�s. En ulv hylede langt v�k, s� en anden der besvarede dens kald. De hylede af m�nen, den hvide m�ne der lyste for dem og for ham, om natten. Hans blik vandrede ud over den sortbl� nattehimmel, fyldt med stjerner der blinkede til ham, som om de ville opmuntre ham. Leander vendte sig v�k, synet af den uendelige himmel og tanken om hans eget fangenskab i dette v�relse fyldte ham med l�ngsel. En dyb l�ngsel efter at m�rke den frie og friske luft mod sit ansigt, efter at kunne g� hvorhen han ville uden at frygte alverdens ondskab. Han savnede verden, som den havde v�ret engang. Dengang, f�r begyndelsen. S� begyndte minderne igen at flyde, de syntes at str�mme fra v�relset, som sort og hvid og mangefarvet r�g. Leander kunne stadig h�re bankelydene uden for d�ren, men de var svagere nu, som om han bev�gede sig l�ngere v�k. S�dan f�ltes det ogs�, t�gen l�ftede ham blidt op, lagde ham p� en bl�d lammesky og f�rte ham v�k, ikke fra dette afsides t�rnv�relse, men v�k fra denne tid. V�k fra nutiden og tilbage til fortiden. V�k fra hans egen krop, han blev opl�st, han havde ingen krop mere, men alligevel var han stadig i rummet og kunne stadig se og h�re og f�le og huske. Langt, langt v�k, hans syn blev sl�ret, rummet drejede rundt og han blev forvirret og gik n�rmest i en dr�mmende trance, tilbage til dengang der sidst var et levende v�sen p� dette sted.\n"What is it My Lord? Is there a problem with the time machine?" Besvar med citat 03-12-07, 17:09 #7 Kaptajnen Bogdv�rg\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Dec 2007 Alder 17 Indl�g 27 Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 304 Niveau 6 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 39.13% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Det er da virkelig godt skrevet!\nMen som du ogs� selv siger s� mangler vi seri�st en forts�ttelse.\nVenlig hilsen Kaptajnen. Besvar med citat 03-12-07, 19:58 #8 Vanemarille Bogfanatiker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Nov 2007 Sted K�benhavn Indl�g 893 Blogindl�g3Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 2.090 Niveau 15 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 14.48% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Det er virkelig godt! Du har bare at skrive videre... :D\nBesvar med citat 03-12-07, 21:30 #9 Gribben Super Moderator\nHum�r: V�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Feb 2009 Sted Odense Indl�g 11.667 Omtalte 1 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 1 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 26.918 Niveau 44 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 88.6% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Oprindeligt indsendt af Vanemarille Det er virkelig godt! Du har bare at skrive videre... :D han har sagt at det ikke sker. Det her var det sidste han ville skrive p� den historie.\nMedmindre vi plager lidt.\nAlle indl�g fra brugere p� siden, som har �nsket at f� deres konti lukket/slettet eller som ikke l�ngere er aktive p� siden opsamles p� min konto pr 21.2.2009. Besvar med citat 04-12-07, 19:08 #10 Vanemarille Bogfanatiker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Nov 2007 Sted K�benhavn Indl�g 893 Blogindl�g3Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 2.090 Niveau 15 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 14.48% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Plage, plage, plage! tager min lillepige stemme p� og hunde�jnene. Please?..\nBesvar med citat 05-12-07, 19:20 #11 Sidsel Bogfantast\nHum�r: V�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Aug 2007 Sted Hogwarts, Middle Earth, 221B Baker Street, The Tardis, all around the universe, derudover Fredericia Alder 17 Indl�g 1.750 Blogindl�g11Omtalte 62 Indl�g Taggede 2 Emne(r) Citerede 127 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 7.927 Niveau 27 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 1.92% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 3.01% Awards Plage\nplage plage plage plage plafe plage plage plage plage, kom nu, mere, plage pppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppp ppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppppllll llllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllll llllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllll lllllllllllllllllaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa aaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaagggggggggggggg gggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggeeeeeee eeeeeeeeeeeeeeeeeeee!!!!!!\nL�ser for tiden: The Hitchhiker's Guide to the Galaxy A mind needs books as a sword needs a whetstone, if it is to keep its edge. - George R.R. Martin, A Game of Thrones Besvar med citat 05-12-07, 19:28 #12 Gribben Super Moderator\nHum�r: V�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Feb 2009 Sted Odense Indl�g 11.667 Omtalte 1 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 1 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 26.918 Niveau 44 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 88.6% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Pr�v p� en anden m�de. Smiger ham. Fort�l hvordan i nyder at l�se historien og hvad der g�r den s� vigtig. Det bruge ordet plage holder ikke. Professer: Jeg synes det er synd at ende den her historie som vi alle har l�st med begejstring!\nJeg synes m�ske du skulle overveje at sende det ind til et forlag, du ville g�re os alle en tjeneste. Det ville v�re sk�nt, jeg er faktisk ikke til fantasi, s� det ret stort at jeg overhovedet gider l�se det med s�dan en sp�nding! S� pleasie-mus.\nAlle indl�g fra brugere p� siden, som har �nsket at f� deres konti lukket/slettet eller som ikke l�ngere er aktive p� siden opsamles p� min konto pr 21.2.2009. Besvar med citat 06-12-07, 15:19 #13 professor Boggnasker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Sep 2007 Sted Odense Alder 22 Indl�g 209 Blogindl�g2Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 733 Niveau 9 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 53.08% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Mange gange tak for al rosen Siden I er s� vilde med min historie vil jeg da alvorligt overveje at poste mere, og s� vil jeg ogs� gerne bede om lidt hj�lp til historien da jeg er k�rt lidt fast og ikke ved hvordan jeg skal f� Leander videre. V�r t�lmodige, jeg skal nok skynde mig at genneml�se det hele, lave en l�selig synopsis og l�gge den her ind, og s� h�be p� at f� nogle gode forslag. S� kan I ogs� f� sat det her uddrag ind i en sammenh�ng.\nFaktisk �grer det mig en smule at jeg valgte at l�gge denne del ind, da den ikke har s� meget med hovedhistorien at g�re, men det finder i ud af om et par dage, n�r handlingen kommer.\nJo, n�r (hvis?) jeg bliver f�rdig har jeg t�nkt mig at sende den ind, men jeg er stadig langt fra f�rdig. De f�rste tredive sider skrev jeg i efter�rsferien, men det er un�gteligt sv�rt at forts�tte p� den n�r jeg samtidig skal lave lektier og skole, jeg n�ede omkring ti sider f�r jeg ikke kunne mere. Men i juleferien har t�nkt mig at n� en god del af den, hvis jeg har styr p� handlingen inden da. Stress!! Jeg har alt for meget at lave!!\nIgen, tak for alle de rare ord, det varmer mit hjerte at h�re hvor godt jeg �bebart skriver...\n"What is it My Lord? Is there a problem with the time machine?" Besvar med citat 06-12-07, 19:13 #14 Vanemarille Bogfanatiker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Nov 2007 Sted K�benhavn Indl�g 893 Blogindl�g3Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 2.090 Niveau 15 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 14.48% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Hehe fuld opbakning herfra. Og virkelig glad for at du overvejer at poste mere. Hvorfor og hvor og hvorledes er du k�rt fast?\nBesvar med citat 06-12-07, 19:38 #15 professor Boggnasker\nV�lg Hum�r - Fortryd Blue F�lgere 0 F�lger 0 Reg. dato Sep 2007 Sted Odense Alder 22 Indl�g 209 Blogindl�g2Omtalte 0 Indl�g Taggede 0 Emne(r) Citerede 0 Indl�g Boggnaskeraktivitet - Statistik Points 733 Niveau 9 Boggnaskeraktivitet - Blokke Niv. i procent 53.08% Daglig Aktivitet 3% Ugentlig Aktivitet 0.86% M�nedlig Aktivitet 2.04% Tja, der er en del ting:\nJeg synes jeg har skrevet mig selv ind i en blindgyde med hensyn til en af personerne, men jeg har m�ske l�st det problem nu hvor jeg har l�st det hele og t�nkt handlingen lidt igennem. Jeg har ogs� et par afsnit som jeg ved skal med, men jeg ved ikke hvordan de skal skrives ind i handlingen. En stor del af handlingen best�r af flashbacks og jeg g�r meget ud af at der er en grund til at de kommer, s� dem skal jeg lige have fundet.\nUdover det, s� er der ogs� en del huller i handlingen, og nogle kedelige/sv�re steder som skal skrives, men som jeg ikke har gidet eller ikke har haft tid til at skrive...\n"What is it My Lord? Is there a problem with the time machine?" Besvar med citat Side 1 af 2 12 Sidste G� til side: « P� barndommens vinger\nBussen » Emneord for dette emne aktiv, boganmeldelse, digt, d�d, falde, flammer, forhold, gennem, glemt, gru, jorden, krop, lange, leander, link, l�fte, nat, onde, oppe, porten, roma, roman, sad, sigte, sj�le, slot, sm�, stemme, sten, stoppe, teknisk, t�nder, uddrag, venskab, videre, virkelig Se emne-sky Bogm�rker Bogm�rker facebook del.icio.us StumbleUpon Google Regler for indl�g\nDu kan ikke starte nye emner Du kan ikke skrive svar Du kan ikke tilf�je vedh�ftninger Du kan ikke redigere dine indl�g BB-kode er aktiv Smilies er aktiv [IMG] kode er aktiv [VIDEO] code is aktiv HTML-kode er ikke aktiv Trackbacks are aktiv Pingbacks are aktiv Refbacks are aktiv Forum-regler -- Boggnasker-- vB4 Default Style Al tidss�tning er GMT +2. Klokken er nu 14:32. Kontakt os boggnasker.dk Personlige forbehold Top Hurtige Links Anmeldelser Noveller & Digte Rollespil Blogs BGQuiz Nyeste Emner Gider unge et bibliotek i fremtidenHj�lp til mundtlig eksamenNyt fra frontenCheap StuffHjerteligt tillykke med f�dselsdag... Hotteste Emner Tanken efter digHvem/hvad kan du bedst li�?"Hvor vover du"- spillet.PumDet Uendelige Rollespil Copyright © 2013


TRENDY TASKER: TITAN FASTRACK BAG COLLECTION - PAMPEREDPEOPLENY.COM - INSYNC\nTrendy tasker: Titan Fastrack Bag Collection\nHjem Insync Tendenser n stil Trends N Style oi-Anjana By Anjana Ns den 9. november 2011\nFå 'Bagged' denne sæson med de nye 'Titan Fastrack' rygsække. De seje, farverige og trendy tasker er godkendt af 'Jaane Tu Ya Jaane Na' berømmelse Genelia D'Souza og T20-champ Virat Kohli. Fastrack-rygsække kan rumme mange ting. De tilbyder visse funktioner, som ingen andre mærker har. En separat taskepose til mobiltelefoner er den seneste.\nDet garanterede mærke blev lanceret i 1998 af Titan Corporation. De lancerede først ure til ungdomsbyer i 2005 og kom derefter op med slid på øjet, tasker, bælter, armbånd og tegnebøger osv. En af de bedste ting, som de unge beundrer, er den overkommelige prisfastsættelse af produktet. Selvom poserne konkurrerer med wildcraft og ego-rygsække, gør farvning, prisfastsættelse og styling det til et varmt valg.\nNu er Titan fastrack en komplet mode, der giver et komplet tilbehørssortiment til mænd. De har også et godt tilbud til børn, zoologiske ure til skolegående drenge og piger vil hjælpe dem med at sætte trenden i skolen. For kvinder kommer Titan fastrack med en række tegnebøger. Læderpungerne fås i brun, sort og beige. Prissat til 1195, ser disse tegnebøger klassiske, afslappede ud og passer også til kontorbeklædning.\nKollektionen af nylon, polyester fastrack taske starter ved INR 895 og går op til INR 2195. Selv punge til mænd fås til INR 895. En af de bedste tegnebøger er de store bløde lynlåse, der har slots til interne kort og trykknap lukning.\nsesamolie massage til vægttab\nsexpositioner, der forbrænder kalorier for kvinder\nhvordan man ved, om pige elsker dig\nsachin og hans kone aldersforskel


Rejsebrev fra Bergen\nLørdag, 05 april 2014 11:13\nLæst 11663 gange\nforside, uddannelseslegat, d_forside, unge,\nDitte Dalsgaard Nielsen har ligesom andre unge fra Fur fået økonomiskstøtte fra Fur Uddannelseslegat til en uddannelsesrejse. Her sender hun en midtvejs rapport fra Bergen – samt en studietur til Venedig og et udvekslingsophold i Malmö\nJeg er netop nu halvvejs i min 3-årige Bachelor i Fine Arts/Billedkunst (BFA) på Kunst – og Designhøgskolen i Bergen, Norge, som jeg startede på tilbage i september 2012.\nPå Kunst – og Designhøgskolen i Bergen er der, som navnet også hentyder til, både et kunstakademi og en designskole under samme institution.\nModtagelsen af Fur Uddannelses Legat gjorde min opstart på mit nye studie og generelt nye dagligdag og liv i Bergen, lettere og mere overskueligt end det helt sikkert ellers ville have været; at jeg kunne ligge alle mine kræfter i opstart på skolen og mødet med en masse nye mennesker, uden jeg skulle bekymre mig om hvordan jeg skulle betale for diverse omkostninger ifm. flytning, gav mig en stor ro.\nStøtten fra Fur Uddannelses Legat hjalp selvfølgelig rigtig meget rent økonomisk, men gav mig også et stort mentalt skulderklap – det er virkelig rart at vide, at der er stor lokal opbakning bag en, når det kommer til dét at vælge en anden vej rent uddannelsesmæssigt end de fleste andre.\nDa det jo er en hel bachelor, som jeg tager udenlands og ikke blot er på et udvekslingsophold i et par måneder, kan jeg ikke ligefrem berette om de helt vilde oplevelser og store kulturelle forskelle – det er jo trods alt bare Norge vi snakker om.\nDet gik relativt hurtigt med at omstille sig fra en hverdag i København til en hverdag i Bergen. Der er selvfølgelig forskelle – nyt land, nyt sprog, studieliv fremfor arbejdsliv - og så selvfølgelig dyre agurker og øl (plus alt det andet! Alt er stort set 20% dyrere). Men groft sagt, ikke de store overraskelser eller kulturelle chok. Dog er der en væsentlig forskel, som kan blive ved og ved med at imponere - en ufattelig smuk og dynamisk natur! Bergen er omgivet af syv bjerge/fjeld og ligger samtidig ud til kysten, hvilket gør det til en helt utrolig naturskøn by. Det er ret fantastisk at bo i by med knap 270.000 indbyggere, hvor man både har byliv, hav, skov og fjeld til rådighed. Jeg kan fra hvor jeg bor, i Bergens centrum, komme op på toppen af det første fjeld, Fløien, i løbet af knap 45 minutters gang. Bergenserne er meget bevidste omkring og rigtig gode til, at udnytte den omkringliggende natur. Mens nogles daglige løbetur foregår ved at løbe op på først det ene og så det andet fjeld, er der andre som dyrker paraglidning eller har egen båd. Endvidere skal man kun et par timer nordpå og så er der mulighed for skisport.\nGlemte jeg at nævne, at når man snakker Bergen, så kommer man på ingen måde uden om, at det er en verdens mest regnfulde byer, som vi har med at gøre. Knap 300 dage med regn årligt. Regnjakke, vandtætte sko og en paraply i tasken er det ultimative survival-kit – ingen dårlige undskyldninger for, at blive indendørs pga. regnvejr - men det vender man sig heldigvis hurtigt til!\nSom studerende ved en kunstnerisk/kreativ uddannelse bliver jeg tit spurgt om hvordan en sådan uddannelse er skruet sammen, hvad jeg arbejder med, hvorfor og hvad jeg overhovedet vil bruge det til. Men bestemt også om, hvordan selve optagelsen egentlig foregår. Så her kommer lige en (relativ) hurtig gennemgang af optagelsesproceduren, sådan ingen fremover kan være i tvivl!:\nFørst indsender man en portofolio indeholdende et udsnit af ens individuelle projekter/arbejder (man bliver typisk bedt om, at vise mellem 5-10 værker), motivationsbrev og et CV.\nHvis ens portofolio bliver accepteret, går man videre til anden runde, som består af et interview/samtale, hvor man møder personligt op på det pågældende akademi. Samtalen varer typisk 10-20 minutter og her skal man fortælle om ens motivation for ens ansøgning og om de værker man indsendte i sin portofolio. Til samtalen er typisk rektor, professorer og en studerende fra akademiet tilstede.\nNæste skridt så, at man et par uger efter samtale modtager enten et positivt svar om, at man er blevet optaget på skolen eller et negativt, som fortæller at man ikke er. I nogle tilfælde kommer man på venteliste, som så vil sige, at man kun kommer ind, hvis nogle af dem som har fået tilbudt plads på skolen, takker ’nej tak’ og på den måde åbner for en plads til en person, som står på venteliste.\nSå, der er følgende runder: ansøgning med portofolio, samtale/interview og modtagelse af endeligt svar. I grove træk er der mellem 500-700 ansøgninger til hvert kunstakademi, hvoraf cirka 50 bliver kaldt ind til samtale og så omkring 20-30 bliver optaget/tilbudt plads.\nPå grund af den forholdsvis lav procentdel, som rent faktisk bliver tilbudt plads, syntes jeg ikke man kan tillade sig, at være kræsen og gå målrettet efter ét bestemt akademi, når man søger. Eller – det kan man selvfølgelig godt, men sandsynligheden for at man bliver optaget det første år, man søger er minimal og det er derfor ikke usædvanligt, at nogle søger 3-4 år før de eventuelt bliver optaget. Nogen bliver aldrig optaget.\nSå derfor syntes jeg, at det er en rigtig god idé, at søge om optagelse på mange forskellige akademier samtidigt, da man jo så gør sine chancer større.\nTilbage i 2012 søgte jeg både i Danmark, Holland, Sverige og Norge på hhv. seks forskellige kunstakademier. Jeg var til samtale tre steder og blev tilbudt plads ét sted – i Bergen.\nAt være studerende på et kunstakademi indebære virkelig meget individuelt og selvstændigt arbejde, da det selvfølgelig er langt fra det samme, som folk ønsker at beskæftige sig med. Ud fra forskellige interessefelter inden for både teori og praktisk arbejde er det op til hver enkelt studerende at sammensætte sin egen uddannelse, så at sige. Der er løbende forelæsninger og kurser, som man kan dukke op til eller melde sig på - det kunne fx være et 5 ugers teknisk kursus i grafik – hvis man har meldt sig på et sådan kursus er der selvfølgelig obligatoriske mødetider, da der er en professor eller værkstedsmester tilknyttet kurset.\nMen ift. individuelt arbejde, arbejder nogle fx bedst fra kl. 9-16, mens andre foretrækker at arbejde om natten. Det er meget individuelt, men det er lige præcis dét det handler om og som der er rig mulighed for.\nEn typisk dag for mig kunne eventuelt se således ud: Vågner og tager hen på skolen omkring kl. 11. Arbejder frem til kl. 16. Tager hjem og spiser og hænger ud med mine bofæller (bor i lejlighed sammen med tre norske piger). Kl. 18 tager jeg hen på skolen og arbejder videre frem til kl. 20. Kl. 20-22 tager jeg og nogle medstuderende rundt til ferniseringer på gallerier/kunstmuseer rundt i byen. Herefter hjem og evt. arbejde videre derhjemme frem til kl. 01.\nForuden de mange valgfrie kurser, forelæsninger, seminarer ect., så er der hvert semester også et udbud af studieturer, som man kan melde sig på. I starten af september 2013 deltog jeg på en studierejse til Venedig i Italien med det formål, at besøge la Biennale di Venezia - Venedig Biennalen, som afholdes hvert andet år og anses for, at være én af de allermest betydningsfulde begivenheder indenfor den internationale kunstbranche. Biennalen er samtidig både verdens ældste og største biennale for samtidskunst.\nBiennalen løb af stablen for første gang tilbage i 1895 og 2013 var den 55. udgave.\nI 2013 deltog over 180 kunstnere, som var repræsenteret af over 40 lande. Biennalen og samtlige udstillinger løber altid fra omkring maj – november det pågældende år og har i snit omkring 500.000 besøgende i løbet af åbningsperioden.\nDet samlede udstillingsareal er på over 100.000 kvadratmeter. Så der er så rigeligt kunst, at opleve!\nBiennalen består kort fortalt, af en masse pavilloner (det er egentlig faste bygninger), som er placeret og fordelt på to store områder i det centrale Venedig. Hovedområdet er parken The Giardini, hvor diverse lande er repræsenteret med deres egne faste pavilloner. Det er i The Giardini, at de ’tung drenge i klassen’ ligger så at sige. Bl.a. Italien, Frankrig, Englang, Rusland, Kina, USA - og Danmark, blandt mange flere. Derudover er der The Arsenale, som mest er ét stort indendørs område, hvor de enkelte lande har et rum/sal hver. Lande som ikke ejer eller har råderet over en pavillon, viser deres kunstnere på et hav af forskellige venues rundt i hele Venedig.\nNormalt er det omkring en-fem samtidskunstnere som repræsenterer ét land. Kunstnere som har udmærket sig særligt internationalt og er creme de la creme kan man sige. De skal i meget grove træk repræsenterer al samtidskunst fra det på gældende land. Danmark har i løbet af de seneste biennaler præsenteret bl.a. Peter Land, Olafur Eliasson, Joachim Koester, Elmgreen og Dragset og senest Jesper Just i 2013.\nAlle medier inden for kunst er repræsenteret –maleri, tegning, fotografi, grafik, skulptur, installations kunst, performance, video, lyd... Ja, og mange flere, som samtidig alle har uendelige underkategorier!\nSom kunststuderende er det meget relevant, interessant og nærmest helt overvældende, at komme ned og opleve så meget internationalt kunst samlet på ét sted. Desuden er det fascinerende og lærerigt, at få indsigt i så stor en institution som Venedig Biennalen, hvor der ligger ufatteligt meget forberedende arbejde bag – fx bare ift. kommunikation, marketing og rent logistisk set, er det et kæmpe pulsespil for bl.a. kuratorer og gallerister.\nHvis man interesser sig for kunst i al almindelig eller bare er nysgerrig, vil jeg klart anbefale at man lige Googler nogle af de førnævnte danske kunstnere. Det er en fin og let tilgængelig måde at få en generel idé om, hvad der sker i dansk samtidskunst lige nu. Samtidig vil jeg også på det varmeste anbefale, at man tager en forlænget weekend til Venedig i 2015, hvor biennalen igen finder sted. For det første er Venedig bare en helt fantastisk, smuk og charmerende by og for andet, så er biennalen bare et rigtig fint sted, for også ’almindelige’/ikke-overdrevne-kunst-interesserede-mennesker, at opleve kunst fra hele verdens samlet på ét sted. Omgivelserne og rammerne ved både Giardini og Arsenale er smukke og stemningen afslappet.\nDet meste kunst kan sagtens opleves uden, at man har en voldsom stor kunsthistorisk viden med i bagagen eller har lavet en masse forarbejde og læst al materiale igennem hjemmefra.\nJeg skal i hvert fald hundrede procent af sted igen i 2015!\nMan kan få yderligere information på:\nLige kort om mine individuelle projekter - for øjeblikket arbejder jeg med tegning, maleri og keramik. Jeg har altid haft mit hovedfokus på tegning, som så sidenhen har lagt fundamentet for mit arbejde med andre medier. Jeg beskæftiger mig derudover også med collage, analog fotografi, diverse teknikker inden for af grafik (bl.a. kobbertryk, litografi og træsnit), digital væv samt arbejdet med keramik, her både skulptur og installation.\nHer er et par eksempler på nogle af mine projekter:\nHvis man har lyst til at se mere af mit arbejde, så har jeg en lille hjemmeside, hvor der både er billeddokumentation samt en mere udførlig tekst omkring hvilke tematikker, koncepter ect. jeg arbejder med/interesserer mig for og hvorfor.\nDet skal selvfølgelig også lige nævnes, at jeg dette semester (januar-juni 2014) er på udveksling på Konsthögskolan/Kunstakademiet i Malmö. I frygt for, at tabe alt for mange læsere pga. en total uoverskuelig og uendelig tekst, så fortæller jeg om Malmö en anden god gang!\nEndnu en gang, tusinde tak til Fur Uddannelses Legat – det havde været lettere håbløst uden hjælp fra Jer!\nSenest ændretLørdag, 05 april 2014 11:28


Legetøjs Boremaskine Med Lyd Og Lys - Tuff Tools → Køb billigt her - Gucca.dk\nSå kan der blive repareret og bygget rundt omkring i huset sammen med mor og far med denne fine boremaskine - modelleret efter den ægte vare, så det hele føles mere realistisk. Boremaskinen... Læs mere.\nSå kan der blive repareret og bygget rundt omkring i huset sammen med mor og far med denne fine boremaskine - modelleret efter den ægte vare, så det hele føles mere realistisk.\nBoremaskinen laver realistiske lyde når du trykker på knappen. Du kan lege med det så snart det er ude af æsken, da der medfølger tre AG13-knapcellebatterier.\nSikkerheden er kolossal vigtig, når man handler på Internettet, og vi prioriterer selvfølgelig sikkerhed højt. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores online betalingsløsning er naturligvis NETS godkendt. Derfor er det også 100% sikkert at handle og betale hos os.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi har 30 dages fuld returret på alle produkter. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du med god samvittighed sende varen retur til os, hvorefter dine penge bliver refunderet. Du er selvfølgelig altid velkommen til at tage kontakt til os, hvis du har spørgsmål, inden du sender et produkt tilbage.\nVi mener, det er vigtigt, at du som kunde får dit produkt leveret hurtigt og sikkert. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for den enkelte vare, inden du bestiller din vare. Du kan altid sende en e-mail eller ringe til os, hvis du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus.\nDer er flere muligheder for betaling, når du køber hos os, og du vælger selv, hvordan du vil foretage betaling. Du gør bare brug af den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du handler altid sikkert og trygt, lige meget hvilken af vores betalingsmetoder du vælger. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Anvender du betalingskort, giver det dig den fordel, at pengene først trækkes fra din bankkonto, den dag din vare sendes afsted til dig.\nSkulle der opstå spørgsmål eller tvivl til vores webshop, skriver eller ringer du naturligvis bare til os. Bemærk at vi er åben for henvendelser alle hverdage mellem 10-15, og vi er altid parat ved telefonen eller på e-mailen til at give dig kompetent assistance med et smil på læben og i godt humør.\nNår du handler hos Gucca, kan du efterfølgende spore, hvor langt din forsendelse er kommet. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at logge ind på din egen personlige ordreside. Fra din personlige ordreside kan du følge med i, hvor langt forsendelse er kommet. Og i samme øjeblik vi sender din pakke, vil du modtage en e-mail fra os.\nLegetøj, Rolleleg, Legetøjs Boremaskine Med Lyd Og Lys, Legetøj\nDin anmeldelse af Legetøjs Boremaskine Med Lyd Og Lys - Tuff Tools\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_rolleleg path__forside path__legetøj path__rolleleg path__værktøj path__rolleleg path__værktøj path__legetøjsboremaskinemedlydoglystufftools