Morten Tolberg Side BioB 3.HTX AS - PDF\nMorten Tolberg Side BioB 3.HTX AS\nDownload "Morten Tolberg Side 1 27-10-2003. BioB 3.HTX AS 2003-10-20"\n1 Morten Tolberg Side BioB 3.HTX AS\n2 Morten Tolberg Side EUC Køge HTX afd. Titelblad Titel: Tema: Projektperiode: Sideantal: Fag: Hvorfor Opstår Kræft? Kræft. Til 31 oktober Biologi B. Udarbejdet af: Resume: Morten Tolberg Vejledere: Anni Simonsen I lang tid har patienter blevet plaget med en interessant sygdom. Dens navn krabbe, klo hentyder til sygdommens senere faser hvor svulsten vokser længere ind i kroppen fra sin plads i endotelceller, hvor 90% af kræft opstår. Ca. 90 % af de overlevende helbredes med kirurgi. I dette projekt gennemgås hvordan kræften kan opstå trin for trin, samt vil der undervejs være konklusioner på hvordan man kunne bremse lige netop denne udvikling. FORORD Dette projekt er lavet som led i undervisningen i Biologi B på Køge Tekniske Gymnasium (EUC sj. Køge afd.). Jeg er glad for den hjælp jeg har fået både af lærer og til kræftkonferencen i Bella Center, som i øvrigt var en interessant fornøjelse. Udover materialet fra kræftens bekæmpelse, er jeg kommet i besiddelse af en interessant artikel fra Lægemiddelforskning, hvori antisenseteknikken (og hvordan den kan bruges i lægemidler) beskrives. Se bilag.\n3 Morten Tolberg Side Indholdsfortegnelse FORORD... 2 BAGGRUND : OPBYGNING AF DNA : PROTEINSYNTESE : CELLEDELING: MITOSE :OVERORDNET: KRÆFT: : DE OTTE KRÆFTTRIN ,1: REPARATIONSMEKANISME ,2: CELLEDELINGSKONTROL OG TUMORSUPRESSORER ,3: APOPTOSE ,4: IMMUNFORSVARET ,5: ANGIOGENESE ,6: TELOMERER ,7: METASTASERING : KONKLUSION : LITTERATURLISTE ,1: LISTE OVER FIGURER ,2: ANDET MATERIALE : BILAG... 33\n4 Morten Tolberg Side BAGGRUND FOR PROJEKT Indeledning I 75 år har Kræftens bekæmpelse prøvet at løse et voksende problem i mange menneskers liv, nemlig kræft. Kræft i sig selv er, ifølge statistik, et gammelmandssyndrom, som figur bi01(nordcan): Statistisk kan man se en eksplosion af nyopdagede tilfælde af i en sen alder, og for denne kræfttype (lungekræft) er det specielt mænd (de øverste kurver) det går ud over. ( ) Fig. Bi01. Men det er nu ikke sådan at kræft er et meget nyt problem, for i f.eks. er der nogle familier der har arvelige anlæg for kræft, og i de seneste hundrede år har man kunne følge deres udvikling. En anden kræfttype, der er på retur, er mavekræft, som på fig. Bi02. Denne udvikling kan skyldes bedre mad: Alder Fig. Bi02 For mænd er situationen stort set den samme.\n5 Morten Tolberg Side Men der er så sandelig også kræftformer hvor det går den stik modsatte vej, f.eks. hudkræft, som illustreret på fig. Bi03: Alder Fig. Bi03 Der er altså tilfælde af kræfttyper som er på tilbagegang og så er der nogle der er på fremmarch, noget tyder på at visse kræfttyper som f.eks. mave- og hudkræft er et produkt af livsstilen, men rent biologisk vil årsager blive diskuteret i senere afsnit. Behandling af patienter Det må unægtelig være et hård slag for en person at få stillet diagnosen kræft, og dette får måske også nogle til at miste livssynet. Derfor er det vigtigt at patienterne får den psykiske bahandling (eller: palitativ behandling, lindrende behandling. ) lige så hurtigt som den kirurgiske. Ud over at man for at stille diagnosen må tage en masse prøver for at være sikker, så er det faktisk omkring 80-90% af de patienter som helbredes, der er helbredt med kirurgi, altså hvor man har måttet skære i patienten. Kun en 5-8 % helbredes med kemoterapi. Selve bagrrunden for dette projekt er lige netop behandlingen, og hvad der kan gøres ved dette, da man sagtens med kirurgi kan fjerne svulster der sidder på overfladen af patienten et let tilkommeligt sted, men det er meget svært/umuligt at fjerne svulster fra livsnødvendige organer som hjerte, lunger og hjerne. På det punkt vil det være smartere hvis man kunne bekæmpe kræften indefra, altså hvor man simpelthen forhindrer at de normale celler muterer og derved kan blive til kræft.\n6 Morten Tolberg Side : DNAs OPBYGNING Genetisk sygdom Kræft er en genetisk sygdom, altså at den stammer fra gener der bliver syge. Genet (generne) bliver syge af en række mutationer som tilfældigt rammer dem, dvs. kræft opstår når DNA ændres. DNA er en opskrift DNA er vores arvemasse, der indeholder opskriften på os, altså opskriften på alle de proteiner der skal dannes for at kunne opbygge et menneske. Sker der en mutation i et (eller flere) gen(er) vil det være som at ændre farmors opskrift på boller; det bliver ikke det samme, altså der dannes et andet protein i stedet for. Dette kan være det første skridt i retning af kræft. DNA er en lang række af nukleotider der er bundet sammen og har form som en dobbelt α-spiral. ( α angiver hvilken vej DNA-strengene er spundet op, altså højre om ) Nukleotider Hver nukleotid er opbygget af tre ting: En sukker ( Deoxyribose, en femkantet sukker, der er af-iltet ) En fosfor til at holde sammen på molekylet En base, som kan være : Adenin (A) som sætter sig på Thymin (T) eller Cytosin (C) der sætter sig sammen med Guanin (G). Fig 01: DNA: Nukleotid Hver fosfor (gul) holder fast i to sukker (violet) som så sider fast på en base. Adenin på Thymin, Cytosin på Guanin. Nå alle disse nukleotider sættes sammen (hydrogenbindinger) vikles de sammen til en dobbelt spiral, da den ovenover viste nukleotid sætter sig over for en ligende. Denne spiral kommer til at se ud som vist på fig. 02\n7 Morten Tolberg Side Fig. 02. DNA i Rumlig udgave. Når der arbejdes med gener her, vises gensekvensen således: Mellemrummene angiver en sektion i DNA som ikke bruges, for selv om at vi har afsindigt mange gener, er det ikke alle der bruges. 2: Proteinsyntesen Proteinsyntesen er hvordan genet i DNA bliver til et protein, som kan bruges i kroppen. Inde i cellekernen ligger DNA og en masse små RNA-nukleotider. Når processen starter, kommer et enzym, RNA-polymerase, som klipper DNA-strengen op på det sted hvor koden for det protein der skal dannes sidder (Fig 03). Nu sætter RNA-nukleotiderne sig på de åbne pladser (Fig. 04) og danner messenger-rna, m-rna, som kan komme ud gennem porer i cellekernemembranen (Fig. 05). Fig. 03\n8 Morten Tolberg Side DNA er blevet usnoet og RNA-polymerase har lynet strengen op. Fig. 04 RNA-nukleotider sætter sig på den oplynede del af DNA. Til forskel for DNA er RNA anderledes på følgende måder: Dens sukker er bare ribose, altså ikke ingen deoxylering. I RNA binder basen Adenin (a) sig til RNA-basen Urasil (U). Fig. 05 m-rna kan komme ud gennem cellekernemembranen via. små porer i den.\n9 Morten Tolberg Side Nu er m-rna kommet ud i cytoplasmaet, og her bevæger det sig hen til et af de mange ribosomer, som er kroppens protein-/enzymfabrikker. t-rna t- RNA findes i cytoplasmaet, og er en lille kløverbladformet ting der har tre nukleotider i den ene ende, og et tilhæftningssted for aminosyrer i den anden ende. Derved koder nukleotiderne tre og tre (tripletter) for alle de aminosyrer der skal bruges. I ribosomet er der plads til m-rna og to t-rna, og her på disse pladser sætter der sig t-rna over for m-rna med den kode der modsvarer de tre første på m-rna (Fig. 06). Fig. 06 Når der nu sidder to t-rna i ribosomet, flytter alt i den sig et hak, og den første t-rna hopper ud, og dens aminosyre hopper op på aminosyre nr. 2 ved en peptidbinding (aminosyrer har en syregruppe i den ene ende, og aminogruppen -NH 2 i den anden ende virker som base.). Nu kommer der et nyt t-rna og sætter sig på plads nr.2, da hopper t-rna på plads 1 ud, og efterlader sine to aminosyrer på den ny t-rnas aminosyre. Se Fig. 07. Sådan fortsætter det indtil en stopkode. Fig 07\n10 Morten Tolberg Side : CELLENS DELING M itose Ved den normale celledeling forstår man at der kun dannes en kopi af den delte celle, modsat meiosen, hvor generne blandes lidt. Nedenstående proces sker efter resptriktionspunktet R, (Kapitel 5,2). Sen Interfase: Kromosomer kopier sig selv og hænger sammen i centromeren Profase: Kromatider opspiraliseres så de bliver korte og tykke, og cellekernen opløses. Metafase: Kromatidtrådene orienterer sig i midterplanet og deres centromer forbindes med en tentråde til hver af de to centrioler (pollegeme)\n11 Morten Tolberg Side Anafase: Centromeren løsnes, og hvert centriol har nu fat i en del af kromatiderne, der nu kan betragtes som selvstændige kromosomer. Se Forsiden. (Lungecelle) Telofase: Der dannes cellekernemembran om de to grupper af kromosomer, og cellen deles lige over. Interfase To datterceller med samme arveanlæg. Nu har man to celler der er ens.\n12 Morten Tolberg Side : KRÆFT Mutationer Kroppen består sådan cirka af 5/100 milliard millioner ( ) celler, som alle faktisk er potentielle kræftceller. Alle kroppens celler er sociale, dvs. de foretager sig ikke noget uden at have fået besked på det, og hvis den endeligt foretager sig noget uden at have fået besked på det, så er det selvmord. Dette sker på grund af cellens sociale liv, for hvis den ikke får at vide hvad den skal gøre, så er den overflødig, og den vil begå selvmord. Kræftceller er anderledes, da den er selvstændig, den har ikke brug for nogle andre for at overleve. Men den normale celles vej til at blive til en kræftcelle ligger i en række mutationer. Disse mutationer kan skyldes mange ting, f.eks. visse kemiske stoffer og stråling, det er specielt de celler der vender ud mod verdenen, altså epitelceller. I omkring 90 % af kræfttilfældene er kræften udsprunget af epitelceller. Fig. 08. Dette kan forklares ved at det er epitelcellerne specielt, der i og på kroppen der deler sig efter den hårde hverdag de nu engang har; overhuden (epidermis) slides konstant og deler sig derfor ofte. Under de mange celledelinger kan der forekomme forandringer, mutationer, som kan være resultat af kemisk påvirkning eller stråling (det er et udbredt modefænomen at lægge sig selv i en cancergrill i en halv times tid, og vores mad er heller ikke for sund). Men det er ikke kun ydre påvirkninger der er skyld i udvikling af kræft, for naturen har altid ændret og forbedret livet på jorden, sådan at det blev bedre udrustet til det miljø organismen lever i (Kroppen prøver at tilvænne sig det foder vi kaster indenbords ), og kræft er en sygdom der opstår når der kommer en uheldig mutationen i et kræftgen, onkogen. Denne mutation kunne lige så godt / der sker også mutationer andre steder i arvemassen, og når det ikke udvikler sig til kræft, så har vi fået en ny egenskab. Skader på DNA kan f.eks. komme fra stråling fra en cancergrill. Enten repareres skaden ellers dør cellen, da det normale DNA-polymerase ikke kan kopiere forbi skaden. Men hvis der nu kommer et alternativt enzym, så vil DNA-strengen blive kopieret alligevel, da det alternative enzym er ligeglad med muteringen. Derved er der kommet en mutation (punktmutation) på cellen.\n13 Morten Tolberg Side Det vil sige at den naturlige evolution sikkert kører efter trial and error systemet, hvor der kommer en mutation, og hvis det ikke dur, så opstår der en sygdom og organismen dør. Modsat, hvis mutationen bliver en succes, overlever organismen med en ny egenskab. Men celler bliver ikke til kræftceller bare på grund af en mutation, for det første skal mutationen ramme den kodende del af arvemassen, exons, som kun udgør ca. 1 % af den samle arvemasse. For det andet skal mutationen også ramme de særlige onkogener, som, hvis der rammes, har en ekstra stor sandsynlighed for at føre til kræft. Det er bestemte typer mutationer der er skyld i ændringen af DNA: Fig. 09 Øverst til venstre ses et kort og fiktivt gen, der koder for et specifikt protein. I den første ændring kommer genet til at kode for et andet protein. I den anden mutation, der har ændret c til T, gør at der nu kodes for en alt for kort sekvens, da mutationen laver et stop-punkt midt i nukleinsyresekvensen. I den sidste mutation vil proteinet mangle en aminosyre, dvs. at genet har fået en ny sekvens, og alle de fremtidige gener vil have denne fejl. Derved bliver det et helt andet protein der vil blive dannet. Til højre ses forskellige store mutationer: en deletion, hvor et stykke af genet (1) fjernes. En indsættelse, hvor et fjerde gen indsættes mellem gen 1 og 2. Der er en translokation, hvor en del af genet har sat sig på en helt andet kromosom. Til sidst er der amplifikationen, hvor et gen (2) indsætter sig mange gange, sådan at det bliver forstærket. I de følgende afsnit ser vi nærmere på de barrierer der ligger mellem den raske celler og den fuldmodne kræftsvulst. De barrierer er : Cellernes reparationsmekanisme. Kontrol af celledeling. Tumorsuppressorer Apoptose. Immunsystemet. Angiogenese. Telomere Metastasering\n14 Morten Tolberg Side : DE 8 KRÆFTTRIN I disse afsnit vil hvert trin i kræfttrappen beskrives: Fig. 10 5,1: Reparationsmekanisme Den første barriere for muterende celler er kroppens egen reparationsmekanisme, som har til opgave at opstøve fejl i DNA før at cellen deler sig. Man har erfaret at det ikke kun er et enkelt eller få enzymer/proteiner (altså gener der koder for disse) der er involveret i reparationsmekanismen, men det er et stærk specialiseret system hvor hver kun har et ganske lille område de kan reparere. Indtil videre har man fundet bare 7 gener der koder for proteiner der er involveret i DNAreparationsprocessen, og i forbindelse med forskning i nedarvet brystkræft, har man fundet to gener, BRCA1 og BRCA 2, som, hvis de er muteret i den ene allel (se Fig. 11), giver en ekstra høj risiko for brystkræft. Disse to gener (samt et tredje, formoder man) spiller også en rolle i reparationsmekanismen, da de typisk lægger sig i cellekernen hvor DNA er, men det er svært præcist at finde ud af hvilken funktion de har, pga. deres enorme størrelse. (Det (BRCA1) fylder mere end basepar og koder for et protein på1863 aminosyrer. Fig. 11 Knudsons two-hit model Normal er der to kromosompar i cellen (en fra hver forælder), begge skal være muteret for at give kræft, men hvis den ene arveligt er skadet, er risikoen for at få kræft større end normalt, da her kun er en der skal mutere.\n15 Morten Tolberg Side En skade vil blive opdaget som at DNA-strengen knækker, da strengen enten er blevet kortere eller længere af mutation, f.eks er det mismatch hvor baserne ikke passer sammen (se fig. 12). Dette knæk påkalder sig opmærksomhed fra to reparationsproteiner (Fig. 13) der sætter sig sammen til en dimer (kompleks der består af to andre stoffer) som så vil tilkalde andre proteiner der piller det skadede ud, og syntetiserer (producerer) nyt fejlfrit som indsættes. Fig. 12 Fig. 13 Fejlfindning og reparation af DNA. Generne nævnt heri er fundet ved at udnytte viden fra bakteriers og gærcellers reparationsmekanismer. De lysegrønne er dimerer der kan finde frem til og binde sig til tre slags fejl i DNA som vist på tegningen til venstre. I mispair er der indsat en forkert base, som gør at DNA-strengen bøjer. I enkelt og dobbelt insertion, er der indsat for mange baser. Derefter bindes yderligere to proteiner til komplekset (de mørkegrønne), der derefter samles med resten af reparationsproteinerne til reparasomet. Disse tre komplekser kan så reparere en enkelt eller to insertioner, men kun komplekset til venstre (blå ramme) kan udbedre fejl i baseparringen. Som det ses på tegningen går MSH2 og MLH1 igen i alle komplekserne, og det viser sig at det er disse der er muteret i størstedelen af kræften HNPCC. (arvelig kræft i tyktarmen). Hvis man skulle forhindre mutationer i kroppens celler, og derved forhindre kræft, så ville det nok være passende med en stor indsats på lige netop dette område, altså forsøge at kortlægge de mekanismer der fungerer i denne barriere, sådan at man kan bruge denne viden til at forebygge kræft, specielt i familier der har en arvelig tendens til kræft. Her kan man også specialisere forebyggelsen sådan at den er rette mod den specifikke kræft som gør sig gældende i familien. Men nu var det jo sådan at kræften kom da lige netop denne funktion muterede, så en eventuel kur skal altså fungere uden cellens eget system, da dette typisk vil være uden funktion, så kuren skal altså bestå af noget der fungerer ligesom DNA-reparationsmekanismen, men uden at være afhængig af kroppens system. Det kunne f.eks. være de enzymer og proteiner som skal til for at reparere DNA-strengen. Det ville i hvert fald være et godt skridt i retning af at forhindre mutationer.\n16 Morten Tolberg Side ,2: Celledelingskontrol og Tumorsuppressorer Alle cellerne i kroppen deler sig, og for at undgå at DNA muterer uhensigtsmæssigt, er cellen udstyret med en slags forhindring, kaldet restriktionspunktet.(derefter deler cellen sig, se:mitose) Cellen futter rundt i en cyklus som vist på fig. 14: Fig. 14. Når cellen ligger og venter på at dele sig, Gap0 (G 0 ), producerer den proteiner og enzymer. Når cellen skal dele sig, hopper den ud i G 1, hvor der lige før restriktionspunktet er checkpoints, for at cellen kan kontrollere sit DNA for skader, og hvis der er skader, repareres de, ellers begår cellen selvmord. Der er et lignede checkpoint i slutningen af G 2, lige før cellen laver mitose. Restriktionspunktet er det sted hvor cellen endeligt bestemmer sig for om den skal dele sig eller ej, og hvis cellen først kommer over dette punkt, så vil cellen dele sig. Det er typisk at R og checkpoints er væk i en kræftcelle, for ellers ville den jo stoppe sin deling. Restriktionspunktet er biologisk set lig retinablastom-proteinet, Rb,(se Fig. 15) og dette protein har den funktion at det blokerer E2F-transkriptionsfaktoren, der har til opgave at få cellen delt. Fig. 15. Rb kan blokeres ved at der tilkommer cellen vækstfaktorer, hvorefter der dannes cyklin D, der ikke normalt findes i cellen. Dette har ingen effekt i sig selv, men i cellen findes der proteinet CDK4, som sammen med cyklin D bliver aktivt (fosfylering af protein, kinase), og kan sende fosfat over på Rb-proteinet, der derved bliver inaktivt og ude af stand til at blokere E2F, som så frit kan danne vækstproteiner som fører til cellens deling. Afgørelsen om hvorvidt cellen skal dele sig eller ej, afhænger af balancen af Rb i forhold til cyklin D / CDK4, hvilket vil sige at så snart der er mere CDK4-kompleks end Rb, så vil bommen være hævet så cellen deler sig og vice versa. Cyklin D er altså et kræftfremkalden gen. Af tumorsupressende gener kan der udover Rb-proteinet nævnes p53, DNA ets vogter. Dets funktion er at forhindre celler med skader at dele sig. Det sker ved at p53 ved skade på DNA bliver aktivt, og sørger for at danne p21-proteiner, som stopper cellens deling. Men hvis nu at det er p53 genet der er skadet, vil DNA kopiere sig uhindret, da der ikke er noget p21 der stopper delingen.\n17 Morten Tolberg Side Normale celler bestemmer ikke selv om de vil dele sig, men de får besked på det af andre celler ved hjælp af vækstfaktorer, altså proteiner i blodbanen der får cellen til at dele sig. De signalstoffer kan komme på tre måder, som vist på fig. 16: Fig. 16 Endokrin Signalstoffet kommer fra en kirtel der munder ud i blodbanen. Parakrin Signalstoffet kommer fra en eller flere naboceller. Autokrin Cellen udskiller selv signalstof, og aktiverer sig selv. Fig. 17, Signalkæden På fig.17 kan man se hvordan at en vækstfaktor, her PDGF, får cellen til at reagere. Dette sker ved en kæde af fosfyleringer; det ene protein laver fosfyleringer på det andet osv. På tegningen sker det at PDGF får de to PGDF receptorer til at komme så tæt på hinanden, at der sker en stukturændring af boret som går gennem det dobbelt-fosforlipide lag der omkranser cellen. Fosfor kommer da til at sidde sådan at det aktiverer Grbr2, som slæber Sos med sig, der er i stand til at aktivere Ras, som sidder på fedtlaget. Ras findes i en inaktiv og en aktiv udgave. I den inaktive udgave binder den GDP, i den aktive udgave er det GTP der bindes, men den har en kort levetid, da GAP-proteiner hurtigt sørger for at få den omdannet til den inaktive form. Fosfyleringerne fortsætter ned til cellekernen, hvor transkriptionsfaktorer bliver aktiveret, som sørger for at cellen deler sig ved at danne nogle proteiner. Nu kan det, af hensyn til kræft, gå galt flere steder i kæden, men typisk sker det at receptorernes gen er muteret, sådan at de er konstant aktive eller der er dannet så mange receptorer at blot den midste påvirkning aktiverer signalkæden. Det kan også ske at der bliver pladsmangel på overfladen, sådan at receptorerne tvinges sammen og bliver aktive.\n18 Morten Tolberg Side Før, i den lille blå boks, blev det nævnt at Ras enten var aktiv eller inaktiv, og Ras er en typisk (1/4 af kræfttilfælde) årsag til at cellen går amok med sine delinger. Det sker hvis genet for Ras er muteret, sådan at der dannes en udgave der er konstant aktiv, altså bliver den ved med at sende vækstsignal ned i cellekernen. En måde at forhindre denne alternative Ras i at slå sine folder er at forhindre den i at nå frem til fedtlaget, for det har Ras brug for, da den ellers ikke er moden. Fig.18 Ved at sætte en hæmmer (fig. 18) på Ras, og derved undgå at farnesyl-gruppen kan sætte sig på Ras og gøre den moden. Ras med hæmmer kan ikke komme frem til fedtmembranen og kan derved ikke aktivere cellens deling. Cellen har også en bremse der fungerer ved signalstof/receptorer og en kæde af fosfyleringer med Smad2, Smad3 og Smad4 der danner kompleks og aktiverer p15, som stopper cellens deling.(se fig.19) Men i denne kæde kan der mangle de enkelte Smad-proteiner, ligesom receptor og selve p15-genet kan mangle. Fig. 19 TGF-beta receptorerne modtager TGF- som er en beta, antivækstfaktor.\n19 Morten Tolberg Side ,3: Apoptose Som før nævnt er alle cellerne i kroppen sociale og foretager sig derved ikke noget uden at have fået besked på det, og hvis den så ikke får nogle vækstfaktorer i et stykke tid, begår den selvmord, da den åbenbart nok ikke er nødvendig. I normalt væv sker der en afbalanceret deling / selvmord, men en mutation i selvmordsgenerne kan bremse cellernes selvmord, f.eks. i en svulst. Fig. 20 Når en celle begår selvmord, går cellen ikke bare til grunde, men alle dens organeller som mitokondrier, ribosomer og det endoplasmatiske reticulum. På fig.20 ses hvordan cellen trin for trin går i opløsning, selv om processen kun tager kort tid. Et øjeblik førend cellen går i opløsning, ser den normal ud, men så fortættes DNA i cellekernen (det klippes i stykker af enzymer, CAD) og bliver synligt (A). Derefter skiller cellen sig fra basalmembranen og slipper de omgivende celler, og falder sammen (B). Cellen vender vrangen ud af sig selv, sådan at organellerne nu befinder sig uden på cellen(c). Dette er et signal til de omkringliggende celler og makrofager skal fagocytere den, altså spise resterne af cellen. Denne mekanisme, selvmordsprogrammet, kan aktiveres på forskellige måder, som vist på fig. 21. Fig. 21 Cellen begår selvmord hvis der kommer en T- dræbercelle hen til cellen og påsætter dødsfaktoren FAS- ligand på cellens FAS-receptorer. Men cellen vil også dø hvis der er opstået uoprettelige skader på DNA, som f.eks. fra stråling eller kemikalier, da dette aktiverer p53, DNA ets vogter. Men cellen vil også begå selvmord selv om den ikke får nogle af delene overhovedet, da den så er overflødig.\n20 Morten Tolberg Side Fig. 21 var den korte forklaring af hvordan cellen begår selvmord, men på Fig.22 er hvad der sker efter påvirkning. Fig. 22 Efter at cellen er blevet påvirket af T-dræbercellen eller ingen vækstfaktorer eller en skade på DNA, sendes der signal til mitokondriet om at den skal frigive cytokrom C, som sidder på mitokondriet. Cytokrom C aktiverer dødsproteteaserne, caspaserne, som så ødelægger cellens skelet, cytoskelettet. Udover ødelæggelsen af skellet i cellen, aktiverer caspaserne CAD ved at spalte den fra sin hæmmer, ICAD. CAD går ind i cellekernen og klipper DNA-strengen i bitte små stykker, hvilket resulterer i at cellen dør. Men kræftceller begår ikke selvmord fordi de selv danner vækstfaktorer, eller dette system er kortsluttet, som beskrevet i kapitlet om celledelingskontrol. Selv om p53 fungerer udmærket og forsøger at aktivere dødsprogrammet, kan det forhindres af Bcl-2 proteinet, som på fig. 23 kan holde cytokrom C tilbage i cellen og undgå at dette overhovedet kommer ud, ved at danne megen Bcl-2. Fig. 23. I en normal celle der begår selvmord dannes der ikke så megen Bcl-2 at det gør noget, men i denne særlige form for lymfekræft er der sket en translokation af Bcl-genet fra kromosom 18 til kromosom 14, som har en høj genaktivitet, altså den er arbejder meget. Derved dannes der meget mere Bcl-2 protein, som sætter sig i mitokondriet og blokerer cytokrom C og derved dødsprocessen. Cellernes selvmord kan også forhindres af proteinet Survivin, som kun findes i celler der deler sig, som f.eks. kræftceller. Survivin har den egenskab at det holder cellen i live ved at blokere caspaserne (se Fig. 22), og derved forbliver cellen intakt. Den sidste forhindring for dødsprogrammet er overlevelsesproteinet Hsp-70, som har en lignede effekt som Survivin, altså den bremser dødsprogrammet.\n21 Morten Tolberg Side Men Hsp-70 er Jesper Nylandsted Larsen i stand til at fjerne, og det gør han ved at proppe en forkølelsesvirus med et stykke RNA der kan binde sig til Hsp-70 s m-rna, således at den ikke er i stand til at blive oversat i ribosomet, da et stykke af Hsp-70 m-rna-strengen er dobbelt. Denne metode hedder antisense-hæmning og bruges til at hæmme bestemte proteiner i at blive dannet. I Jespers forsøg virkede kuren både i petriskålen og i en hvis udstrækning også i mus, men nogle kræftceller overlevede, måske fordi at de ikke blev inficeret med virus. Det smarte træk i Jespers forsøg var at normale celler ikke behøver noget for at overleve, men i det øjeblik man tager Hsp-70 fra kræftceller, dør de. Dette gør at hvis man gerne vil ind hæmme / stoppe spirende kræftceller, så vil denne teknik være et godt skridt på vejen til at stoppe cellerne, måske kan det ikke gøres af en kur alene, jævnfør Jespers forsøg hvor nogle kræftceller overlever, men i det tilfælde kan man angribe kræften ikke bare ad en vej, men ad flere, hvor man angriber kræftcellen med Rb-styrkende (eller hæmmer cyklin D / CDK4), noget survivinhæmmende, antisense-hsp70 og Bcl-2-hæmmer. Det er nok en god ide hvis man kan holde p53-genet intakt, eller benyttet kunstigt p53. Et godt skridt på vejen ville også være en udersøgelse / forskning i hvilke funktioner mitokondriet har udover at være kakkelovnen som giver energi til cellen, for det viste sig jo at dette dødsprogram var afhængigt af mitokondriets cytokrom C. 5,4: Immunforsvaret Det specifikke immunforsvar: Når en bakterie kommer ind: Bakterien bliver spist af makrofagen, som findeler denne og udstiller et stykke antigen (bakteriens væv) på sin overflade.(fig. 24) Fig. 24 Fig. 25\n22 Morten Tolberg Side Derefter kommer der en T-hjælpecelle hen til makrofagen, som tager antigenet.(fig. 25) Det er T- hjælpecellens opgave at genkende antigenet, og når det for bakterie-vævstypen er gjort, tilkalder den en B-celle vha. signalstoffer, ligesom makrofagen tilkaldte T-hjælpecellen med signalstoffer. Den B-celle kunne enten være en hukommelsescelle hvis nu immunsystemet inden for en bestemt tid har været udsat for det samme antigen, eller kan det være en anden B-celle som prøver sig frem, indtil at der er et virksomt antistof mod antigenet. Når det er sket sender B-cellen signal til plasmaceller om at producere det virksomme antistof.(fig. 26) Fig. 26 Antistoffet har form som et y, sådan at den kan binde to antigener til et kompleks på en gang. Når en virus kommer ind. Hvis det er en virus i stedet for en bakterie, sker der det samme i starten, nemlig at makrofagen æder og udstiller antigenet på sin overflade, og en T-hjælpecelle tilkaldes. Men her sker der noget andet; T-hjælpecellen tilkalder en T- dræbercelle, som er i stand til at ødelægge celler der fremviser det fremmede antigen på sin overflade, derved dræber den de af kroppens celler der er inficeret.(fig. 27) Fig. 27 Sort streg = fas-ligand som binder sig til fas-receptorer på den syge celles overflade, hvorefter cellen begår selvmord\n23 Morten Tolberg Side Dette system er lavet sådan at kun et antistof klumper med et antigen, deraf specifikt. Det udvikles i staten af livet, hvor man konfronteres med alle mulige forskellige sygdomme. Det uspecifikke immunforsvar. Det bedste der kan gøres for at undgå at blive syg, er at undgå at noget utøj slipper ind i kroppen. Det er hvad dette immunsystem gør, og med til dette hører huden og alle slimhinder, som f.eks. dem i munden. De aktive stoffer her er det utal af bakterier og enzymer som i f.eks. har i munden, som hjælper med til at æde hvad der kunne komme på huden eller i munden. (Fig 28). Fig. 28 Heri er det nu kun den specifikke del af immunsystemet der har interesse. T-cellen kunne altså finde frem til dårlige celler ved hjælp af receptorer der sidder på cellernes overflade, og som viste hvad cellen var for en. Men kræftceller der undgår immunsystemet har fået en mutation i de gener der frembringer disse udstillingsgafler på overfladen, således at der ikke er nogle, og derved er kræftcellen usynlig for immunsystemet. (Fig. 29, B) Fig. 29 Nu er det en meget nærliggende tanke at immunsystemet jo bare kunne rydde kræftcellerne af vejen, for DNA et er jo muteret så mange gange at det faktisk er fremmed, men så er der jo bare den hage at nogle kræftceller bruger T-dræbercellens eget våben. De har (Fig. 30) selv udviklet FAS-ligand, som sidder på cellens overflade, og når T-cellen kommer hen til den, sætter den sine egne FAS-receptorer på kræftcellens FAS. Dette udløser en øjeblikkelig selvmordreaktion.\n24 Morten Tolberg Side Fig.30 Kræftcellen snyder T-cellen ved at give en omgang af dens egen medicin. En måde at stoppe kræften på ville være at bruge immunterapi, altså hvor man bruger immunsystemets egne funktioner mod kræftcellerne(fig. 31). En måde er at trække nogle celler ud fra en svulst og bestemme deres antistoffer, sådan at man kan fremstille en svækket kræft i petriskål, som man så bruger til at stimulere T-celler med inden man putter dem ind i kroppen igen. Det vil virke ligesom en vaccination, men forskellen er bare at man skal tage prøver mange steder i svulsten for at kunne bestemme alle antistoffer på kræftcellerne, da en kræftsvulst ikke er ensartet,- den består af mange genetisk forskellige celler, og derfor er man nødt til at stimulere mange grupper af T-celler, og dette arbejde skal gøres inden for en vis tid, da kræftcellerne ændrer sin arvemasse ved mutationer. En anden ide ville være at fremdyrke en slags T- Dræberceller, som er genetisk rendyket ud fra den pågældende patient, men hvor man har fjernet dens FAS-receptorer, sådan at den ikke slås ihjel når den opsporer celler med kræft-specifikke træk, men som har udviklet FAS-ligand. For at kunne styre cellen og stoppe den når der ikke længere er brug for den (kræften er død), skal den være afhængig af et eller andet stimulerende (altså en vækstfaktor), som stoppes med at indtage når der ikke er brug for cellen. Måske ville mange patienter være rigtigt godt hjulpet på vej hvis deres eget immunsystem ikke gik ned, (patienten går i sort når diagnosen stilles) men styrket på en eller anden måde, det kunne for eksempel være en stimulerende vaccine. Fig. 31\n25 Morten Tolberg Side ,5: Angiogenese Når kræftcellen vokser, har den et stigende behov for at få næring tilført, og dette gør at der er en naturlig stopper for kræftsvulsten, men så sker det naturligvis at der kommer mutationer i kræftcellerne, der skaber blodårer ind i svulsten, hvorefter kræften frit kan vokse videre. Når man kommer meget længere væk end 100 µm(omkring 20 cellelag) væk fra blodårerne, er iltniveauet kritisk. Dette gør at cellerne der er ved at blive kvalt, sender VEGF ud, og som har den effekt at de nærmeste blodårers endotelceller brydes og danner blodårer mod nødkaldet. Men så enkelt fungerer angiogenesen heldigvis ikke, da der på endotelcellerne er et par forhindringer: Den første er at der på endotelcellens overflade er to slags VEGF receptorer, en R-1 og en R-2 model, hvor det kun er hvis VEGF sætter sig på VEGFR-2 modellen at der sendes signal til kernen om angiogenese. Ud over dette problem er der et andet; de dannede blodkar er dårligt konstruerede, dvs. at de lækker og hænger ikke sammen, for det skal der et andet protein, kaldet Ang-1 og Ang-2, der skal sætte sig på Tie-2 receptorerne der sidder på endotelcellens overflade. Ang-1 har den funktion at den styrker endotelcellernes opbygning, altså den styrker karvæggene. Ang-2 har den funktion at den blokerer Tie-2 receptorerne, og giver VEGF fri bane til angiogenese. Dvs. først skal blodbanen ved svulsten opløses, og der skal dannes blodkar til svulsten. Dette kræver at VEGF sætter sig på VEGFR-2, og Ang-2 sætter sig på Tie-2. (Fig. 32, nr.3) Derefter skal de ny blodkar modnes, og det sker kun hvis der er VEGF på VEGFR-2 og Tie-2. (Fig. 32, nr 1) Ang-1 på Hvis der ikke kommer signal ned til cellekernen på endotelcellerne, begår disse selvmord. (Fig. 32, nr 4) Fig. 32\n26 Morten Tolberg Side Denne viden om angiogenese kan så bruges til at hæmme kræftsvulster ved at man har fundet ud af at endotelcellerne i blodårerne ikke bliver immune af en behandling (angiostatin) som kræftcellerne vil blive. Derved kan man altså gang på gang slå en opblomstret koloni af kræftceller ned, og hvis man anvender noget cellegift ved siden af, altså f.eks. den kur som beskrevet i den orange delkonklusions.boks under sidste kapitel, ville man måske være så heldig at man bliver i stand til at kværke kræftcellerne helt. At anvende angiostatin mod blodårerne og derved kvæle kræften, er muligvis en bedre løsning til at fjerne fremskredne kræftsvulster hos patienter, specielt ved tilfælde hvor svulsten sidder et sted hvor man ikke kan komme til at fjerne den kirurgisk, som f.eks. ved kræft i lunger/hjerne/lever og andre livsvigtige organer. Fig. 33 5,6: Telomerer Normale celler deler sig kun et vist antal gange før de går på pension, og derved stopper sin deling. Kræftceller kan derimod blive ved med at dele sig. Fig. 34 Årsagen til at normale celler stopper sin deling, ligger i enden af kromosomerne. Her findes telomere, som er en lang gentagelse af sekvensen TTAGGG (cirka et par tusind gange).(fig.34) Når cellen deler sig, kommer DNA-polymerase og åbner strengen som kopieres, men enzymet kan ikke kopiere hele telomerhalen med, og efterlader sig et lille stykke på en nukleotider. Se fig. 35:\n27 Morten Tolberg Side Fig. 35 En forklaring på hvorfor DNA ikke kopieres helt til enden: DNA består af to strenge, der hver skal kopieres ved celledeling. Her bliver den øverste (ledende) streng kopieret af DNA-polymerase δ, der kan kopiere helt til enden. Men den anden side af strengen ( manglende del) bliver kopieret med DNApolymerase α, som ikke kan starte kopieringen selv, med er nødt til at have en RNA- primer til at holde strengen, mens at der kopieres. Lidt lige som et videobånd: Der er nødt til at være et stykke af båndet som sidder fast på spolerne, for at maskinen kan aflæse film en. Da RNA-primeren fjernes efter brug, er der altså et stykke af DNA-strengen, nærmere betegnet telomer-enden, der mangler, fordi at dette stykke ikke kunne kopieres da der sad en RNAprimer der. Når den normale celle får slidt sine telomere ned, kommer den til et punkt, kaldet Hayflick-grænsen, hvor DNA-vogteren p53 med p21 og p16 går ind og stopper cellens deling. (Fig. 36, samt kapitel om celledelingskontrol med cirklen). Hen imod grænsen stiger mængden af vogterne, og lige så snart cellen får af vide at den ikke skal dele sig, stopper den for altid. Hvis den derimod fortsætter med at kopiere, som følge af at der ikke er nogen af vogterne til stede, vil telomerene blive så svage, at de ikke længere kan forhindre de klistrede kromosomer i at klistre sammen, og da vil cellen dø (krisen). Fig. 36\n28 Morten Tolberg Side At kræftceller kan fortsætte forbi grænsen og alligevel overleve, fandt man svaret på i Tretrahymena. Da dens DNA meget ligner vores, måtte den have det samme problem, men den har et udviklet et træk som kræftceller der passerer telomer-katastrofen også har: Telomerase. (Fig 37): Fig. 37 Telomerase er et enzym der er i stand til at gøre telemeren på kromosomerne længere. Det kan den gøre uden hjælp, da den selv (1) indeholder en omvendt skabelon til telomer- dvs. at når nukleotiddelene der flyder rundt inde i cellek ernen sætter sig på RNA- gentagelsen, skabelonen i telomerase, dannes der den fantasiløse gentagelse af TTAGGG.(2) Når nu den ene streng er blevet genskabt, følger den anden med og bliver genskabt ved at RNA- primeren sætter sig på enden af det nyskabte telomer, hvorefter DNA-polymerasen δ lukker hullet, der er mellen RNA-primeren og enden på kromosomstrengen. Kræftcellerne bliver først reddet i sidste øjeblik, faktisk lige på det tidspunkt hvor krisen tager livet af mange celler, men kræftcellerne overlever lige med en smule uorden, hvilket er et særkende for kræft. Hos kønsceller er der også telomerase, men der bliver telomererne repareret straks efter delingen.(fig. 38) Fig. 38\n29 Morten Tolberg Side Telomerasen ligger i et gen ligesom alle andre proteiner og enzymer, og i normale celler ligger genet og slumrer, men genopleves pludselig ved en mutation, f.eks i en hæmmer eller ligende. Det må næsten være kræftcellens endeligt, hvis man finder ud af hvad og hvordan telomerasen aktiveres og hæmmes. F.eks. kunne man indføre et defekt telomerase-gen. (se fig. 39).(Er gjort) Fig. 39 Virus (rød sekskant) indsætter en defekt udgave af telomerase-genet, og når kræftcellen så prøver at producere telomerase, danner den kun en defekt udgave, som bare optager pladsen for den rigtige telomerase. Snart vil cellen genopleve krisen og dø. Her gælder det bare om at virussen kun skal ramme kræftceller, for ellers går det galt. Det tager selvfølgelig også lige sin tid før at telomerasen på kræftcellerne er slidt helt ned, og derfor et stykke tid før behandligen virker. 5,7: Metastase Der mangler kun et trin før at kræften kan kaldes en fuldmoden kræftknude; prikken over i et er simpelthen at kræftcellerne vrister sig ud af deres leje, og bliver i stand til at kolonisere andre steder i kroppen. Cellerne er bundet til hinanden ved hjælp af cadherin som vist på fig.40: Fig. 40 Cellerne hænger sammen med E-cadherin, der sidder som et netværk på cellernes overflade, men uden modhageren β-catenin og forankningen α-catenin som sidder fast i cytoskelettet, ville E-cadherin bare blive trukket fra hinanden uden modstand.\n30 Morten Tolberg Side For at kræften skal kunne metastasere, skal den altså have nedbrudt forankningen, altså cytoskelettet skal slippe α-cateninen. Men det er ikke nok at den bare løsrevet, men den skal også kunne flytte sig, og for at kunne dette (kræver stadig foskning) skal den have udskiftet/aktiveret en række gener, som gør cellen i stand til at kunne bevæge sig ligesom encellede dyr. Basalt kan metastaseringen opdeles i følgende faser: Løsrivelse. Mobilitet. Passere karvæggen til blodbanen. Overleve selvmord/immunsystem i blodbanen. Målsøgning, den skal ramme lige netop det sted den er bestemt til. Igen passere karvæg til nyt væv. Tilpasning til de nye omgivelser. For at den mobile celle kan komme ud i blodbanen, skal der være et hul i karvæggen af kollagen. Uden for cellerne ligger inaktive udgaver af MMP samt deres hæmmer, TIMP. MMP erne er både inaktive og der er en hæmmer, og dette er for at undgå at de pludselig finder på at nedbryde kollagenen der indespærrer cellerne. Lavinen, der aktiverer MMP erne og får den til at gennemhulle kollagenen starter med at en inaktiv version af µ-pa (Pro-µ-Pa) ligger mellem cellerne og venter på at blive aktiveret, hvilket sker f.eks. ved at kræftsvulsten kalder på mere blod, angiogenesen starter, og aktive proteaser aktiverer Pro-µ-Pa. Derved er lavinen (Fig. 41) startet. Fig. 41 Plasmin, der er det sidste i rækken, er både i stand til at aktivere mere Pro-µ-Pa, og den kan nedbryde kollagen. Men vigtigst kan den aktivere MMP erne samt nedbryde MMP ernes hæmmer, TIMP. - En rigtig skidt fyr Nu kan MMP erne altså slippe metastase-cellen ud i blodbanen, og hvis den endelig overlever selvmord og immunsystem, skal den finde sig et passende sted at slå sig ned. Man mener at cellen gør det ved at der er såkaldte integriner på overfladen af cellen, som simpelthen hæfter sig til et bestemt sted som er mål for målsøgningen. Integriner har følgende egenskaber: Forhindrer cellens selvmord. Hjælper cellen med at flytte sig. Den binder proteaser på overfalden af cellen, som nedbryder det omgivende væv. Binder sig til receptorer som findes ved målet for målsøgningen. Når cellen skal ind i vævet, nedbryder proteaserne på overfladen cellevæggen, og dermed frigøres der vækstfaktorer som altså starter cellens kolonisering.\n31 Morten Tolberg Side Koloniseringen, altså den egentlige metastasering bunder måske (for brystkræft) i at kræftcellerne er afhængige af nogle vækstfaktorer som frigøres når osteoclasterne nedbryder knoglevævet. Kræftceller kan, når de er i knoglevævet, udskille hormonet PTH-rP, som stimulerer osteoclasterne, som derved vil nedbryde mere knogle.. I andre kræftformer er det andre enheder der udnyttes, f.eks. ved prostatakræft, hvor det er noget som osteoblasterne (der opbygget knogler) udskiller som kræftcellerne er afhængige af. Da metastaseringsevnen stiger med tiden og derved alderen, kan cellerne til sidst blive uafhængige af kroppen, og derfor er det vigtigt at blive behandlet så hurtigt som muligt, for selvom at stoffet marimastat kan binde sig til zink-ionen i MMP erne og hæmme metastaseringen, så er det (efter min overbevisning) vigtigt at få bremset kræften førend at den når at metastasere. 6: KONKLUSION Hvis man skal have en rimelig chance mod kræften, må man angribe den adskillige steder fra, f.eks. med en kombinationskur, hvor man først forhindrer kræften i at metastasere, f.eks. med marimastat. Derefter kan man f.eks. angribe store kolonier uden kirurgi ved hjælp af anti-angiogenese stoffer. Førend man gjorde det havde man udtaget mange kræftceller og analyseret deres overfladeproteiner, som man så stimulerede T-celler med, som så blev sendt ind i kroppen for at rydde op. En anden mulighed er at fjerne de proteiner som f.eks. er defekte ved at lave et antisense-nummer med dem. På samme måde som Jesper Nylandsteds forsøg med Hsp-70-proteinet, ville specielt arvelige sygdomme (herunder: kræft) kunne hæmmes med antisense-medicin, som kun virker specifikt, altså behandlingen rammer ikke alle celler i kroppen som f.eks. kemoterapi gør. Man vil altså kunne tilrette kuren, behandlingen efter lige den sygdom som den pågældende patient har. Det er da med en langt mere elegant måde at kunne angribe lige netop de syge væv, i stedet for at skyde gråspurve med kanoner. Det kræver naturligvis stadig en del forskning, bla. er det nødvendigt at øge cellernes optagelsesevne af medicinen, for ellers kræver det toxiske koncentrationer af stoffet. Antisensemedicinen har svært ved at komme igennem det fedtlag som omkranser cellen. Se vedlagt bilag: Lægemiddelforskning. Men det ville naturligvis være bedre at kunne stoppe tidlige mutationer ved at styrke kroppens eget reparationssystem, hvilket vil kræve en omfattende kortlægning af disse funktioner. Dette system kunne nemlig hele tiden sørge for at der ikke kommer nogle mutationer. Det kan også komme på banen at finde en måde at stimulere immunsystemet på, sådan at det vil slå virkeligt hurtigt og hårdt ned på mutant-celler. Langt hen ad vejen vil vi dog være godt hjulpet hvis vi undgik usunde levevaner som rygning, alkohol i store mængder og for megen mættet fedt, samt undgå cancergrille og solbagning, og af hensyn til kræft i tarmen, ville det hjælpe meget hvis vi undgik at spise så meget mere protein, altså langt ud over de anbefalede 10 %. Og når vi nu er ved ernæring, ville kroppen fungere noget bedre, altså hvis vi holder os til de 60 % sukker / stivelse, maks. 30 % fedt, og så de 10 % protein.\n32 Morten Tolberg Side : Litteraturliste 7,1: Liste Over Figurer: Forside: Fra Bogen om kræft., Dr. Conly L. Rieder, Wadsworth Center, Albany, New York Grafer på indholdsfortegnelse, Bi01, Bi02 og Bi03 kommer fra NORDCAN. Figurer 08 til og med 23 kommer fra sine respektive kapitler fra Bogen om Kræft. (Birgitte Lerche, Lerche s Tegnestue) Figurer 29 til og med 41 kommer fra sine respektive kapitler fra Bogen om Kræft. (Birgitte Lerche, Lerche s Tegnestue) undtagen venstre del af Fig. 34: (34: Professor Peter Lansdorp, BC Cancer Research Centre, University of BC Vancouver, Canada) 7,2: Andet materiale: Bogen om kræft, Kræftens Bekæmpelse. (Erhvervsskolernes Forlag 2001) ISBN: Artikel fra Lægemiddelforskning : Antisense-medicin en vej til bedre lægemidler. (Lise Smith, Jerzy W. Jaroszewski, Klaus Bahl Andersen og Lars Hovgaard.)\n33 Morten Tolberg Side : BILAG\n34 Morten Tolberg Side\nKemoterapi vs. Immunterapi Chemotherapy vs. Immunotherapy Gruppe 5 Kamilla Nørskou Eriksen, Hüsün Kizilkaya, Christina Søs Nielsen, Julie Juanita Larsen, Alexander Svanbergson og Jakob Olavi Grangaard


Kreative unge, der interesserer sig for videoer, grafik, formidling og programmering og måske drømmer om at gøre karriere i spilindustrien eller it- og kommunikationsbranchen, kan nu vælge en ny Game Design-retning på Rybners Tekniske Gymnasium.\nI uge 44 begyndte landets 1.g-elever på den studieretning, de har valgt at følge resten af uddannelsen. På Rybners Tekniske Gymnasium betyder det opstart af den nyoprettede Game Design-retning, hvor eleverne lærer om spiludvikling, design, interaktive medier, lyd, animation, video, formidling og underholdning.\n- Spiludvikling og arbejde med design og interaktive og sociale medier er allerede en integreret del af undervisningen på HTX. Hos os har eleverne mulighed for at have it på skemaet mere end 50 procent af tiden. Men med Game Design får eleverne nu mulighed for at tone deres ungdomsuddannelse endnu mere markant. Vi tilbyder i forvejen en studieretning med matematik A og programmering B, som er meget populær. Nu markerer vi os for alvor med hele to studieretninger, der har fokus på it, konstaterer uddannelsesleder Michael Fallesen.\nDen nye studieretnings hovedfag er kommunikation/it på A-niveau og programmering på B-niveau. Kombinationen ruster gymnasieeleverne til at læse videre og få en karriere som eksempelvis ingeniør, datalog eller medialog inden for blandt andet spilindustrien eller it- og kommunikationsbranchen.\nUndervisning på erhvervsakademiet\nGymnasiet har indgået et samarbejde med Erhvervsakademi Sydvest, der betyder, at undervisningen indimellem vil foregå på den videregående uddannelsesinstitution.\n- Derved sikrer vi eleverne læring på et højt niveau med adgang til alverdens programmer og udstyr. Og derudover er skolerne et godt match, fordi vi begge arbejder projektorienteret og praksisnært, bemærker Michael Fallesen.\nDet tekniske gymnasium råder dog også selv over både kompetente lærerkræfter på området og fine faciliteter med udstyr af høj kvalitet. Således får eleverne på Game Design adgang til Rybners’ nye e-center, der blandt andet rummer 30 kraftige gamermaskiner.\n- Eleverne vil få forståelse for kommunikation, design og teknologi i it-baserede og trykte medier, og de kommer til at prøve at løse konkrete kommunikationsopgaver samtidig med, at de vil lære om alle sider af programmering - fra brugen af programmeringssprog til konkret udvikling af et program, beretter Michael Fallesen, der glæder sig til at følge projekterne på den nye studieretning.\nSidste skoleår lancerede Rybners Tekniske Gymnasium faget ”Digitalt design og udvikling”. Nu er der kommet en ny Game Design-retning.


Hæren skal stoppe blodbad i Nigeria - Avisen.dk\nHæren skal stoppe blodbad i Nigeria\nEndnu en gang er blodige kampe brudt ud mellem kristne og muslimer i Nigeria. Her er det blodige sammenstød i september 2009. (Foto: Foto: PIUS UTOMI EKPEI / Scanpix)\nDe voldsomme kampe mellem kristne og muslimer er eskaleret. Nigerias vicepræsident har sendt tropper til byen Jos for at genoprette roen.\nDe religiøse kampe mellem kristne og muslimske grupper i Nigeria har nået faretruende højder.\nDet fik tirsdag Nigerias vicepræsident, Goodluck Jonathan, til at sende tropper ind i området omkring byen Jos for at sætte en stopper for blodbadet og genoprette roen.\nFreden har efterhånden sænket sige over Jos, men uden for bygrænserne bliver der stadig kæmpet for fuldt blus.\n"Vi får meldinger om, at krisen uden for byen er eskaleret, og at folk sender SOS-beskeder, for at sikkerhedsstyrkerne skal komme og arrestere dem," fortæller Bashir Ibrahim Idris fra Jos til Radio France Internationale.\nEn præst i den største moske i Jos siger til allAfrica.com, at man indtil i går har modtaget op mod 200 dræbte, som nu ligger i Moskeen og venter på at blive begravet.\nI håb om at undgå en gentagelse af urolighederne i 2008, der dræbte flere hundrede mennesker i de mest voldelige sammenstød mellem kristne og muslimer i årevis, har politiet nemlig indført udgangsforbud døgnet rundt.\nDet betyder også, at folk ikke har mulighed for at gå ud og købe mad - og at alle butikker holder lukket.\n"Der er ingen mad og intet vand. Folk er rent faktisk helt slået ud af krisen, og efter at have tilbragt nu 74 timer inden døre er mange faktisk uden mad," siger Bashir Ibrahim Idris.\nDrabstallet for de seneste dages kampe er nu oppe på 288, og mindst 5.000 er flygtet i håb om at finde et mere sikkert sted at være.\nFodboldstjerne dræbt i voldsom ulykke\nNigeria på vej mod eksplosiv katastrofe\nAu pair tvunget til at arbejde som luder


Der er virkelig ingen grund til at tro, at de borgerlige vil styre DR på finansloven | Information\nVi har fået et studie i moderne frihed. DR siger, at de selv bestemmer. Og de borgerlige partier siger, at Danmarks Radio selv skal bestemme. Helt og aldeles selv.\nSå man skal ikke gøre sig tanker om pression og selvcensur, bare fordi man konstaterer tilfældige sammenfald mellem borgerliges holdninger og DR’s handlinger. Det er altså professionelle mennesker, vi har med at gøre.\nBegge parter er tilhængere af demokrati og modstandere af politisk censur, og ingen ønsker tilstande som i Erdogans Tyrkiet eller Putins Rusland. Det er jo for pressefrihedens og offentlighedens skyld, at vi har et Danmarks Radio, og det er jo, fordi de ikke er senkommunister, at de borgerlige er borgerlige.\nDe borgerlige siger, at de ikke vil styre DR, men derfor kan de jo godt have en mening om X Factor.\nAlt for meget underholdning og alt for lidt public service.\nDR har selvfølgelig ikke ladet sig styre af politiske og økonomiske interesser, men de er selv nået samme konklusion. Derfor har de valgt at lukke X Factor. Til gengæld har de lanceret et rigtigt bogprogram, som godt nok er helt ovre på DR K. Men det er ikke underholdende, og så må det være public service.\nDe borgerlige har også været meget trætte af DR3. Der var for mange indkøbte serier og for mange underholdningsprogrammer, har de hævdet. De skulle i stedet lave deres eget indhold, og hvis DR3 virkelig skulle være en kanal for de unge, skulle den ud af flowet og over på nettet, sagde de borgerlige. Det vil være urimeligt at forvente, at de borgerlige kunne vide, at DR3 faktisk har lavet deres egne underholdningsprogrammer, som er blevet solgt til verden.\nDet har ikke fået DR til at gå i skyttegravskrig. Nej da. De har selv tænkt sig om og er nået frem til, at det fornuftige er at lukke DR3 som flow-tv-kanal.\nDR træffer fornuftige og rigtige beslutninger helt frit\nDR lavede så en stor serie om to ting, som de borgerlige rigtig godt kan lide: Danmark og historie. Og den serie var de borgerlige regulært vilde med, indtil vi nåede den grimme periode i det tyvende århundrede, hvor venstreorienterede, de kulturradikale og Socialdemokratiet var hovedpersoner. I sikker tillid til integriteten og uafhængigheden i DR kaldte Dansk Folkeparti serien for »venstresnoet propaganda«. De sagde også, at en så dårlig episode i danmarkshistorien kunne få konsekvenser ved næste medieforlig.\nMen ingen skal tro, at det var derfor, DR beklagede, at de »ikke havde været tydelige nok i de borgerliges indflydelse på den udvikling, vi skildrer i sidste afsnit«. Man skal være en vanvittig konspirationsteoretiker, hvis man tror, at bare fordi Dansk Folkeparti har krævet nedskæringer af DR ved medieforliget, og Venstre har lovet et opgør med stationen, så kunne højkompetente managers i statsradiofonien finde på at tilsidesætte deres egne redaktørernes faglighed og ignorere deres egne procedurer.\nOg det bliver simpelthen for forudsigeligt, hvis man så hævder, at det skulle være for at tækkes de borgerlige, at DR dagen inden premieren på en julekalender med Georg Metz som speaker og Johanne Schmidt-Nielsen som præsident opdagede, at serien ikke var god nok til statsradiofoniens høje krav om kvalitet.\nMan må forstå, at det tager lang tid for et program at nå fra maskinrummet gennem alle mellemlederlag op til topledelsen for en endelig vurdering. Det er ikke censur, det er realiteterne i en moderne mediekoncern med tusindvis af knalddygtige overordnede og underordnede.\nNu vil der selvfølgelig være professionelle pessimister på venstrefløjen, som hyler op om, at det lækkede forslag om at finansiere DR via finansloven i stedet for over medielicensen skulle handle om at udøve politisk kontrol med den statslige journalistik. Men det skyldes kun, at man ikke forstår, hvad en finanslov er.\nDet har Søren Espersen forklaret:\n»Men sådan fungerer det ikke ved finanslovsforhandlinger. Der er man meget optaget af, at de institutioner, der er under staten, skal kunne operere frit og ikke under politisk kontrol. Der er ingen af os, der ønsker andet end det.«\nHan har ikke brug for politisk kontrol med DR, når han kan se, hvor fornuftige og rigtige beslutninger, DR træffer helt frit.\nGeorg MetzSøren Espersen\nTino Rozzo, Alvin Jensen, Steffen Gliese, Stig Bøg, Anders Graae, Thomas Tanghus, Christian Mondrup, Anker Nielsen, Hans Larsen, Torben K L Jensen, Katrine Damm, Frede Jørgensen, Dorte Sørensen, Eva Schwanenflügel og Henning Kjær anbefalede denne artikel\nPS: I Mennesker og medier på P1 blev det "slået fast" at P1's Julekalender var taget af pga dårlig kvalitet. DR-kulturdirektør Tine Smedegaard Andersen gjorde meget ud ad at fortælle at hun havde ansvaret for at tage julekalenderen af pga dårlig kvalitet. Hun sagde at hun var et venligt menneske og altid talte pænt og det var dygtige mennesker der havde stået for julekalenderen.\nLigeledes sagde hun at hun ikke havde været med til at bestemme, at nogen blev klippet ud og kunne derfor ikke vide hvorfor osv. bare at kvaliteten havde været for dårlig da hun hørte resultatet.\nMon kvaliteten ikke hang sammen fordi der var blevet klippet og klistert og det var forklaringen på den manglende kvalitet.\nMen hvorfor folk og roller var klippet ud kom ikke frem og er det ikke det egentlige problem med opgivelsen af P1's julekalender???\nI mine øjne er det et STORT problem at DR er så bange for borgerlig kritik. Vil det sige at DR nu kun skal være for de danskere med borgerlige fornemmelser -Skal fællesskab og socialretfærdighed til at være fyord på DR?\nVibeke Hansen, Alvin Jensen, Karsten Lundsby, Jørn Andersen, Thomas Tanghus, Eva Schwanenflügel, Katrine Damm, Bjarne Sinkjær og Torben Bruhn Andersen anbefalede denne kommentar\n09. december, 2017 - 11:02\nFællesskab og social retfærdighed er kun noget, man snakker om...\nEn ting er en julekalender, i det daglige følger man nøje "den lige linje" af ønsker om at omvende danskerne til ikke at ønske andet end industrikemiens vacciner/ produkter, SST anbefalinger (betalt af samme) + initierede gumpetunge "pædagogiske retningslinjer" for hvilke opfattelser, folk bør have.\nAlt, der ikke hører under dette, anes kun i "smuttere" i mellem de mange genudsendelser og pjattede kage, bolig - og spørgekonkurrencer.\nAlvin Jensen, Jørn Andersen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\nDR bange for borgerlig kritik? Jeg tror, at DR er underlagt borgerlig styring.\nI en af Signe Moldes TVquizzer for et års tid siden, hvor Lars Løkke igen optrådte med Anders Lund Madsen (efter min mening tildelt en rolle som nyttig idiot), sad de på et tidspunkt og smalltalkede om udsendelser i DR. På et tidspunkt sagde Lars Løkke, determineret, fordi han var lidt presset, i en bisætning: "Nåja, men hvis det bliver et problem, kan vi jo bare lukke DR". Han udstrålede en rigtig grim magtfuldkommenhed, mens han sagde det, og jeg blev virkelig ilde til mode. Udtalelsen blev dog hurtig grinet bort, også af Signe og Anders, som dog lige skulle have vendt den rigtigt, før den gled ned. Men jeg tænkte meget over udtalelsen, og nævnte den for en ven, som imidlertid ikke ville tro mig. Derfor gik jeg tilbage på DR.dk, fandt interviewet og ledte efter udtalelsen. Men nu var den retoucheret væk..\nJeg husker også, at da de syriske flygtninge begyndte at spadsere ind over grænsen og vandre på motorvejene med børn og tøjbylter, opstod der hjælpegrupper lokalt og på landsplan. Flygtningene begyndte at komme mandag, situationen udviklede sig lynhurtigt op gennem ugen med stadigt voksende spontan hjælp. Helt udenfor regeringens kontrol. Men allerede om lørdagen blev hele sendefladen på DR1 aflyst til fordel for en flygtningeindsamling, hvor diverse kendisser modtog beløb i real time, og der blev her indsamlet et mindre beløb, som man ikke tør spørge om hvor endte. Som jeg så det, lykkedes det på en enkelt aften at afspore en spontant voksende medmenneskelighed og næstekærlighed, som var fuldkommen ude af regeringens kontrol, med en landsindsamling, som nu blot gled ind i den sædvanlige flygtningepolitiks sniksnak og bureaukrati. Ikke mindst fordi samme spontane medmenneskelighed og næstekærlighed i ugen efter blev tydelig kriminaliseret.\nHvem har magten til at drive flygtningepolitik gennem DR?\nTilbage står så glæden ved at vide, at den spontane medmenneskelighed uden tvivl stadig ligger parat i den civiliserede del af befolkningen, og ikke lader sig kue.\nLars Rasmussen, Jens Thaarup Nyberg, Alvin Jensen, Henrik Rasmussen, Karsten Lundsby, Jørn Andersen, Vibeke Hansen, Thomas Tanghus, Katrine Damm, Anne Eriksen, Eva Schwanenflügel, Bjarne Bisgaard Jensen, Maiken Guttorm, Dorte Sørensen og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\nJeg mener DR er lovlig og fuldstændig undskyldt for deres stærkt kejtorienterede produktioner. At finde ikkerøde producenter og medvirkende på Sjællands østkyst er en langt større udfordring end at konstruere en plausibel forklaring på, hvordan en juleføljeton på P1 endte med at søge asyl i et theater\n09. december, 2017 - 12:09\nDet er sådan en latterlig udmelding at møde kritik af ovennævnte, ved at kalde det konspirationsteori. Man skal være en radikaliseret ligevægtsteoretiker og neoliberalist for stadig i vores dage at tro på professionelle aaaltiiiid træffer velovervejede og velbegrundede beslutninger.\n09. december, 2017 - 13:01\nDu har fuldkommen ret Rune Lykkeberg, der er under ingen omstændigheder nogen som helst grund til, at man skulle få den slags helt ude i hampen tanker, at DF kunne have til intension at ville censurere DR. Overhovedet ikke.\nLigeledes er det en vild bizar tanke, at DR kunne finde på at udøve selvcensur, pga et kommende medieforlig.\nSelvfølgelig handler det udelukkende om kvalitet, selvfølgelig. Alt andet ville da være utænkeligt.\nHvordan i alverden går folk hen får den slags fuldkommen vanvittige urealistiske tanker!?\nMartin Hansen, Vibeke Hansen, Alvin Jensen, Karsten Lundsby, Jørn Andersen, Hans Nielsen, Thomas Tanghus, Gert Lindberg, Anne Eriksen, Eva Schwanenflügel og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\nJagtar P. S. Pudal,\nJeg hørte også Løkkes kommentar i quizzen. Så du har ikke hørt forkert.\nLars Rasmussen, Alvin Jensen, Anne Eriksen, Jørn Andersen, Vibeke Hansen, Hans Nielsen og Katrine Damm anbefalede denne kommentar\nEr det virkelig vanvittig konspirationsteori? Er det mon sarkasme fra Lykkeberg?\nVi andre har jo ikke set serien, men DR sender helt utroligt meget ligegyldigt, dumt og dårligt TV - så det er svært at tro på, at kvaliteten i politisk kontroversiel juleserie, pludselig skulle være et kæmpe problem.\nForleden kom jeg i vanvare til at zappe fordi DR1 - og der, på moderkanalen i bedste sendetid, kørte en fornærmende idiotisk, ligegyldig og helt utrolig elendig drama-serie om nogle åndsvage medlemmer i en lokal religiøs sekt.\nHvordan er det latterlige lort kommet gennem nåleøjet ?\nAlvin Jensen, Eva Schwanenflügel og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\n09. december, 2017 - 18:29\nRune Lykkeberg har det med at være så dybt sarkastisk, at man indimellem falder igennem med begge ben. Jeg havde samme oplevelse, da han skrev at Hella Joof var Danmarks svar på Nietzsche, hvor jeg troede det var i fuldt alvor, og rasede ud med, at det var det samme som at påstå, at Trump var USA's svar på Grundtvig, he he...\nMartin Hansen, Alvin Jensen, Hans Larsen, Anne Eriksen, Toke Andersen, Karsten Lundsby, Hans Nielsen og Katrine Damm anbefalede denne kommentar\n09. december, 2017 - 18:44\nHe he, den har jeg sgu da misset med Joof og Nietzsche;)\n09. december, 2017 - 19:38\nJeg måtte lige lede efter i debat-arkiverne, for kunne huske det var engang i foråret, Rune Lykkeberg skrev artiklen.\n"Hella Joof er hele Danmarks Nietzsche", fra 27. Maj 2017.\nArtiklen omhandler det nydannede 'Disruptionråd', hvor Hella Joof fremførte den påstand, at 'indianerne' efter hvert 7. år brændte deres teltlejre ned, hvilket er fuldstændig fri fantasi.\nPå dette tidspunkt var jeg ikke så bekendt med Rune Lykkeberg, og var ret sur over hans betragtninger.\nHeldigvis kendte andre debattørerer ham bedre end mig, og det kom der en morsom debat ud af :-)\n09. december, 2017 - 19:54\nSelvfølgelig Eva, tak. Med Joof-artiklen i mente er der selvfølgelig tale om sarkasme fra Lykkebergs side.\nJeg må være blevet mere blind og bitter, end jeg ellers gik og troede, siden jeg ikke kan gennemskue så tydelig sarkasme.\nEva, nu kan jeg faktisk godt huske, at jeg læste artiklen om vores allesammens indianerlandsbys- nedbrændende disruptionsekspert, dæleme morsomt.\nDet var før jeg kastede mig ud på de frådende kommentar-spor. Det kan sgi også være jeg missede sarkasmen...\nMan kan da i hvert fald sige, at sjældent har man set så mange anbefalinger, som til din oprigtigt harmdirrende kommentar ;-)\n09. december, 2017 - 20:25\nJeg var selv ret 'blind og bitter', som du så udmærket udtrykker det, dengang i foråret.\nMen det har hjulpet noget på det at følge med i debatterne her i Information :-)\nJo deet... Halvdelen af alle tog det jo alvorligt, den anden halvdel var en smule højrøvede over at have gennemskuet sarkasmen.\nMorsomt var det i alle tilfælde ;-)\n09. december, 2017 - 20:33\nKatrine, undskyld navneforvirring mellem Kathrine og dig, har en veninde der hedder Kathrine, og stavekontrollen satte hende ind, øv :-(\n10. december, 2017 - 06:59\nDen med de høje kvalitetskrav på DR. En ting er de uendelige genudsendelser fra snart sagt de sidste fem årtier, men at et program som "Vi kører den ind med penis", hvor et par fjummerrøvede skvatmikler får lov til at jokke rundt i tåget intetsigende ligegyldighed, at det tilsammen skulle afspejle den høje kvalitet i DR, som med den baggrund kun er selvindbildt, det er jo kun at latterliggøre DR som institution.\n10. december, 2017 - 10:23\nTusind tak for verificering!\nTanken, at jeg skulle have hørt forkert, har naturligvis strejfet mig.\n10. december, 2017 - 19:03\nJagtar, no problem ;-)\nKender godt det med at man tror, man må have hørt forkert !\nLars Rasmussen og Hans Nielsen anbefalede denne kommentar\n10. december, 2017 - 21:35\nJeg ved ikke, hvad det er for en virkelighed, Maria Rørbye Rønn opholder sig i, men hun rammer lige så forkert på skiven her, som da hun prøvede at overbevise os seere om, at vi glædede og til, at gense Barnaby for tredie gang, samme sæson.\nGad vide om ikke DR’s dokumentarserie om DFU ikke er produceret som en form for stødpude mod DF’s hysteriske udbrud efter hver eneste dramaserie, der er lavet de sidste tyve år. De unge DFU’ers gøren og laden er i hvert tilfælde konkurrencedygtig på genudsendelser. Sjovt nok har der aldrig været produceret sådan en udsendelsesrække om andre partiers ungdomsafdeling. Hvad mon er så specielt ved DF?\nMan kan da også undre sig over, at DF altid er først med en grundig og gennemarbejdet anmeldelse af serierne. I min optik burde de først se udsendelserne sammen med “familien Danmark”. Det er ikke en opgave for politiske partier at anmelde noget som helst kunst eller kultur, og slet ikke på forhånd. Hvis ikke DR er pressede og føler sig truet, må de have tabt sutten helt.\nDet næste bliver vel, at de ikke tør bringe meningsmålingerne, fordi der har været “rød føring” to gange i træk.\n11. december, 2017 - 11:44\nHvis noget skrottes, fordi det ikke lever op til DRs "standarter" må det virkelig være ringe, når man ser på det skod, der dagligt passerer censuren.\nDR har skam droppet at bringe meningsmålinger.\nDen officielle forklaring er, at DR ved sidste Folketingsvalg og forrige Kommunalvalg 'kom til' at bringe forkerte meningsmålinger.


Andet stik af vaccinen mod corona giver flere bivirkninger | Østjylland | DR\nAndet stik af vaccinen mod corona giver flere bivirkninger\nFire procent oplever bivirkninger efter første vaccination mod corona, mens 16 til 17 procent får det anden gang.\nDet kom bag på sygeplejerske Neda Grann, at hun fik kvalme og ondt i maven efter vaccinationen. (Foto: (Grafik) Signe Heiredal og privatfoto)\nAf Gitte Hansen, Heikki Yding og Sarah Friis Elkjær\n27. jan kl. 20:40\nØmheden i armen kom dagen efter stikket, og det havde Neda Grann forventet.\nDet var anden gang, at den 39-årige sygeplejerske blev vaccineret mod corona, og hun havde derfor regnet med måske at få lidt feber.\nMen så kom kvalmen og ondt i maven, og det fik tankerne i gang. Havde hun spist noget, som hun ikke kunne tåle? Eller måske fået en maveinfektion?\n- Det kom bag på mig, at jeg fik de bivirkninger. Jeg regnede ikke med at få det dårligt på den måde, da jeg aldrig har reageret på en vaccine før, siger hun.\nNeda Grann er ikke alene om at opleve symptomer efter andet stik med coronavaccinen.\nBivirkninger er et godt tegn, fordi det tyder på, at vaccinen virker.\nCarsten Schade Larsen, overlæge\nSiden jul har over 180.000 danskere fået det første vaccinestik mod coronavirus, og over 30.000 af dem har også fået det andet stik, som gør, at de nu har en beskyttelse på 95 mod at blive syg af corona.\nOg mens fire procent får bivirkninger ved første stik, så viser tal fra Pfizer/BioNTechs beskrivelse af vaccinen, at mellem 16 og 17 procent får bivirkninger ved det andet og sidste stik i vaccinationsprogrammet mod corona.\nBivirkninger er et godt tegn\nBivirkningerne overrasker ikke Carsten Schade Larsen, der er overlæge på Infektionsmedicinsk Afdeling på Aarhus Universitetshospital.\n- De to studier, der ligger til grund for godkendelsen af Pfizer/BioNTech og Modernas vacciner, har præcist vist, at der kan komme betydelig flere bivirkninger efter anden dosis, siger han.\nPfizer/BioNTech oplyste også om bivirkningerne, da vaccinen kom på markedet.\nForstander Dorthe Malling fik influenzalignende symptomer, da hun blev vaccineret anden gang for coronavirus. (Foto: (Privat foto))\nBivirkningerne bliver delt op i to grupper. Der er lokale bivirkninger, hvor indstiksstedet bliver ømt, rødt og hævet, og der er systemiske bivirkninger som feber, muskel- og ledsmerter, træthed, kvalme og diarre.\n- Vaccinen sætter gang i immunsystemet, som derfor reagerer. Bivirkninger er et godt tegn, fordi det tyder på, at vaccinen virker. Immunsystemet kommunikerer ved at frigive hormonlignende stoffer, og nogle af dem giver feber, forklarer Carsten Schade Larsen.\nLæs også:Går det ikke alt for hurtigt? Og hvad med bivirkninger? Læs eksperternes svar til de vaccineforskrækkede\nI studierne af bivirkningerne har vaccinerede under 55 år desuden flere bivirkninger end de ældre. Det skyldes blandt andet, at immunsystemet bliver dårligere med alderen, og derfor reagerer kroppen dårligere på vaccinerne, når vi bliver ældre.\nTag det med ro dagen efter vaccinen\nNada Grann er sygeplejerske på plejehjemmet Ankersgade i Aarhus, og her fik 90 beboere og ti ansatte deres andet stik i lørdags.\nSyv beboere og fem ansatte fik derefter influenza-symptomer, og det overraskede forstander Dorthe Malling.\n- Efter stik nummer to havde vi også en beboer, der fik en reaktion umiddelbart efter stikket. Det havde vi heller ikke første gang, hvor vi mærkede meget lidt til vaccinen. Det var derfor lidt anderledes denne gang, forklarer hun.\nDorthe Malling fik også selv symptomer efter vaccinestikket.\n- Det var som at have en mild influenza med ondt i hovedet, ondt i halsen og ondt i kroppen. Jeg tog et par Panodiler og sov, og så var det væk igen, siger hun.\nManglen på vacciner betyder, at der stadig er mange af de ansatte på plejehjemmet, der ikke har fået det andet stik. Når det bliver deres tur, vil Dorthe Malling råde dem til at lade være med at have for mange ting på programmet dagen efter stikket.\n- Der kan komme en dag, hvor man er uoplagt og ikke kan nå det, som man har sat sig for. Tag det med ro, og så kommer du ovenpå igen, siger hun.\nHer kan du se planen for, hvem der skal vaccineres og hvornår, som den så ud 20. januar 2021:


Frederikke | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm\n2007, 20 min, DK/Kort fiktion, Danmark\nFilmen kan benyttes som eksempel på, hvordan "de voksne" opfører sig, når de er blevet skilt. Den er oplagt at inddrage i et tema om børns vilkår i familien.\nMan ser, hvordan Frederikke bliver afleveret for at holde weekend hos sin mor. Moren har glemt, at Frederikke skal komme og er langt inde i nogle problemer med sin nye kæreste, Mikael. Hun får ikke orienteret Frederikke ordentligt. Frederikke oplever dramaet bølge frem og tilbage uden at vide, hvad problemerne drejer sig om.\nFrederikke har forberedt en overraskelse til moren. Moren interesserer sig dog ikke for hendes overraskelse, og da Frederikke føler, at der ikke er plads til hende på hendes eget værelse pga. Mikaels ting, ringer hun til sin far, som straks vil komme og hente hende.\nFilmen lægger op til drøftelse af spørgsmålet om, hvorvidt det altid er hensigtsmæssigt at opretholde en fast deleordning. Og den viser, hvor svært det kan være at være barn, når de voksne skal realisere deres nye parforhold. Filmen lægger op til diskussion af, hvordan det er, når forældrene får nye kærester.\nFilmen er i høj grad fortalt ud fra Frederikkes perspektiv. Den forholder sig ikke til morens svigt. Den konstaterer nærmere. Filmen kan derfor anvendes til diskussion om betydningen af, at forældre taler med deres børn og holder dem orienterede om udviklingen i deres nye forhold.\nZentropa Entertainments 2007


Overvågning og kritik gav stress | kost.dk\nOvervågning og kritik gav stress\nMobning: Kritik og overvågning igennem måneder pressede Lea Ibsen ud af sit job. Forbundet hjalp hende med et økonomisk plaster på såret.\nJeannette Ulnits [ TEKST ] Ritzau Scanpix [ FOTO ]\n− Det virkede som om, hun gav sig til at rydde op i, hvem hun ville beholde, og hvem hun ville have ud. Hun kunne ikke lide os, der turde åbne munden.\nSådan oplevede Lea Ibsen det lederskifte, der betød, at hun måtte forlade sit job.\nLederskifte gav stemningsskifte\nDer var en god stemning, også selv om det gik stærkt i køkkenet på det kommunale seniorcenter, hvor Lea Ibsen havde arbejdet siden 2015. Køkkenets overordnede leder var servicelederen, som Lea Ibsen havde et uproblematisk samarbejde med, blandt andet som praktikvejleder.\nI juli 2017 blev der imidlertid ansat en køkkenkoordinator, senere stoppede servicelederen, og køkkenkoordinatoren overtog ledelsen af køkkenet. Og så begyndte kaos, fortæller Lea Ibsen.\n− I det øjeblik servicelederen var ude af billedet, var elevens skolearbejde pludselig ikke godt nok. Jeg oplevede det som kritik for kritikkens skyld.\nVille ikke høre medarbejdernes mening\nMen det var ikke kun omkring eleven, der opstod problemer. Ernæringsassistenten og et par kollegaer sagde deres mening ved fællesmøderne, men det brød koordinatoren sig ikke om.\n− Vi måtte ikke have en holdning til noget, selvom det jo var os, der kunne se, om det var realistisk eller ej. Os, der turde sige noget, blev miskrediteret og talt ned til.\nUnder en samling gik snakken og så råbte koordinatoren, at “nu skal I altså holde kæft!". Vi stivnede. Den tone var vi ikke vant til.\n− Vi spænede rundt for at få det hele til at hænge sammen. Oven i skulle alle indbyrdes konflikter pludselig meddeles skriftligt til ledelsen og håndteres af den. Vi var oprørte. Tænk, hvad det gør ved arbejdsmiljøet? Så jeg sagde lige ud, at det ville jeg ikke gøre.\nIndkaldt til tjenstlig samtale\nEn dag i november lavede Lea Ibsen “Brændende kærlighed" til beboerne. Halvdelen af retten blev sat på køl, så den kunne gøres færdig og serveres dagen efter, hvor Lea Ibsen havde fri. Da hun vendte tilbage til sit arbejde, var det til en voldsom kritik af retten.\nKritikken var alvorlig og gik for første gang på ernæringsassistentens faglighed. Køkkenkoordinatoren havde inddraget husets ledelse, hun havde taget billeder af den halvfærdige ret i køleskabet, og hun påstod, at der havde været klager over maden dagen før. Lea Ibsen forsvarede sig og mener, at koordinatorens begrundelser var tågede. De påståede klager fik hun ikke at se. Alligevel blev hun kort efter indkaldt til en tjenstlig samtale.\nForbundet som bisidder\n− Jeg ringede med det samme til forbundet, og regionsformanden tog med til mødet.\nSamtalen handlede om min holdning til arbejdstidsændringer, medarbejderindflydelse og faglig udvikling. Og her blev min tidligere feedback på nye tiltag drejet og brugt imod mig, så jeg kom til at fremstå som en person, der ikke var til at samarbejde med. Min faglighed blev også kritiseret, fortæller hun.\nUdfaldet blev en mundtlig påtale. Mindre end en måned efter blev Lea Ibsen indkaldt til den lovpligtige opfølgning på den tjenstlige samtale − hvor ledelsen fastholder sin kritik af Lea Ibsens adfærd.\nForbundet henstiller til ledelsen om at holde igen med kritikken, så Lea Ibsen kan få fred til at fordøje sagen. Men bebrejdelserne fortsætter. Eksempelvis bliver hun indkaldt til endnu en samtale efter at have bedt en kollega om ikke at afbryde hende.\nFritstilling med løn\nSituationen spidser til, og Lea Ibsen stopper som praktikvejleder på grund af den konstante kritik. Hun udvikler symptomer på stress og sygemeldes.\nI overensstemmelse med Lea Ibsens ønske forhandler Kost & Ernæringsforbundet med Lea Ibsens arbejdsgiver om en fritstilling. Resultatet er seks måneders fritstilling med løn.\nDe sidste tre måneder får Lea Ibsen for sin rolle som MED-suppleant. Og det var en positiv overraskelse for ernæringsassistenten.\n− Jeg skylder alle i forbundet et kæmpe kram. Det er vigtigt at være i gode hænder, når man er udsat for personlig hetz. Jeg oplever, at jeg blev mobbet i flere måneder. Nu kan jeg lukke det kapitel og koncentrere mig om mit nye job, som jeg heldigvis fik kort tid efter, siger Lea Ibsen.\nLea Ibsen er et opdigtet navn. Redaktionen kender Leas rigtige navn og tidligere arbejdsplads.\nArtiklen er skrevet på baggrund af et interview med et medlem, det kan være en leder eller en medarbejder, offentligt eller privat ansat, der har oplevet problemer på sin arbejdsplads og fået rådgivning af forbundet. Artiklen er et udtryk for medlemmets oplevelse af sagen. Modparten høres ikke.\n• Lea Ibsen var ernæringsassistent, MED-suppleant og praktikvejleder på et seniorcenter.\n• Hun får en ny leder, som hun ikke trives med.\n• Efter nogle mindre sammenstød bliver Lea Ibsen indkaldt til en tjenstlig samtale.\n• Hun kontakter forbundet, og regionsformanden deltager i samtalen.\n• Situationen tilspidses. Lea oplever, at hun bliver mobbet og sygemeldes med stress.\n• Forbundet sikrer en fritstilling med seks måneders løn.\nGUIDE ved mobning\nFaglige og personlige uenigheder er en naturlig del af samarbejdet på enhver arbejdsplads. Målet er ikke at undgå dem, men at undgå, at de udvikler sig og kommer til at forstyrre arbejdet og måske ender i regulær mobning og fratrædelse.\nDer er tale om mobning:\n• Når en person regelmæssigt og over længere tid eller gentagne gange på grov vis udsætter en anden person for krænkende handlinger, som vedkommende opfatter som sårende eller nedværdigende og ikke er i stand til at forsvare sig effektivt imod.\n• Mobning kan udøves af en eller flere personer, kolleger eller en leder med det formål eller den virkning at krænke en ansat. Det påvirker vedkommendes helbred og skaber et dårligt arbejdsmiljø.\n• MED-udvalgene i regioner og kommuner bør have en politik og en procedure, der sikrer en effektiv indsats for at forebygge og håndtere mobning.\nRåd til dig, der føler dig mobbet\n• Fortæl det til din leder.\n• I tilfælde af ledermobning og i øvrigt: Gå til din tillids- eller arbejdsmiljørepræsentant\n• Brug arbejdspladsens tilbud om krisehjælp (hvis der er et)\n• Søg hjælp hos psykolog eller læge.\nFri for mobning. Inspirationshæfte til forebyggelse af mobning på arbejdspladsen, 2014. Hæftet er udgivet af Branchefællesskabet for Arbejdsmiljø. Velfærd og Offentlig administration.\nwww.arbejdsmiljoweb.dk − søg på titlen\nwww.kost.dk – søg: vidne til mobning\nwww.lederweb.dk − søg: når lederen mobber


Ozark 12 strenget akustisk folkemusik Guitar, naturel + tilbehør pakke hos Gear4Music.com\n12-Strenget akustiske guitarer /\nOzark 12 strenget akustisk folkemusik Guitar, naturel + tilbehør pakke\nGratis Gigbag og Tuner\n12 string Akustisk Guitar med en Solid ceder Top\nTaiwanske Koa ryg og sider\nPerfekt til rytme og akkompagnement\nOzark akustisk folkemusik Guitar kan prale med en solid ceder top parret med taiwanske Koa bund og sider, suppleret med en mahogni hals og Rosewood gribebræt. Levere masser af volumen og stor projektion, er denne 12 strenget guitar perfekt til rytme og akkompagnement. I denne eksklusive bundle vil du også modtage en gratis gigbag, tuner og ekstra streng sæt, så du har alt hvad du behøver for at komme i gang med det samme.\nProdukt Ref: 73858\nRich ringen 12 String\nEn 12 strenget guitar producerer en rig, toner og komplekse tone ideel til harmoniske og fuld kompositioner. Fordoblet op strengene producere en flimrende, chorus effekten ideel til akkompagnement eller sofistikeret fingerstyle teknikker. En overkommelig 12 strenget guitar er en velkommen add-on til de fleste guitarist samlinger.\nDenne Ozark 12 strenget Guitar har en lamineret Koa ryg og sider og en solid ceder top. Koa giver et karakteristisk udseende på bagsiden af denne attraktive guitar. Denne hårde, tætte træ er pålidelige og robuste og vil belønne regelmæssige spille med en stadig mere åben lyd.\nCedar er et yderst populært materiale til akustiske guitarer på grund af dens varm tone og det faktum, at det tager kortere tid at nå sin fulde sonic materiale end mange andre tonetræsorter. Dette gør det det ideelle valg for fingerstyle spillere og 12 strengeinstrumenter.\nOzark 12 strenget akustisk folkemusik Guitar, naturel\nSide træ: Lamineret taiwanske Koa\nTilbage træ: Lamineret taiwanske Koa


1986 | Spademanns Leksikon | Fandom\nVersion fra jan 26. 2017, 20:48 af Helgj60 (wall | bidrag)\n1989 1988 1987 - 1986 - 1985 1984 1983\n2010'erne 2000'erne 1990'erne - 1980'erne - 1970'erne 1960'erne 1950'erne\nBegivenheder i 1986\n29. januar eksploderer rumfærgen Challenger 1 minut efter opsendelsen. Selv om utallige spindoktorer for den amerikanske regering forsøgte at retfærdiggøre det som "60 super vellykkede sekunder", forblev størstedelen af amerikanerne skeptiske.\nSamme dag fejrede automobilen sit 100-års jubilæum. Der var lagt op til fest i Tyskland, hvor den første bil blev fremstillet af Karl Benz, men det blev ikke til noget, da alle festdeltagere hang fast i trafikken.\n21. februar døde verdens ældste, den 121 år gamle Shigechiyo Izumi i Japan. Sekunder senere døde verdens yngste, den ufødte Bala-Bala Hundaryk, Ungarn, kun 55 sekunder efter undfangelsen.\n28. februar - På vej hjem fra biffen myrdes Sveriges statsminister Oluf Palme af spritteren Christer Petterson, der ikke kan se forskel på en narkobaron og en statsminister.\n11. marts rokerer den danske statsminister rundt på nogle ministre og bytter andre ud. "Nye koste fejer bedst... ind under gulvtæppet", siger Polle i et åbenhjertigt interview til Se & Hør.\n18. marts mener hr. Schlüter, at det har "gået ufattelig godt" længe nok. En påskepakke bestående af forhøjede afgifter og sænkede fradrag sender danskerne ud på en ordentlig røvtur.\n26. april måles forhøjet radioaktivitet stammende fra Sovjetunionen. De russiske spindoktorer blev taget på sengen: "Tjernobyl! Hvordan er det sluppet ud?"\n14. maj fortæller Sovjets leder, Mikhail Gorbatjov i en tv-udsendelse, at "der er sket et radioaktivt udslip i Tjernobyl, men at alt er under kontrol" til den måbende russiske befolkning. I Sverige måles samtidig radioaktivitet på 10.000 gange det normale.\n26. maj bliver kronprins Frederik 18 år og får kørekort. Siden gik det stærkt.\n29. juni vinder Argentina verdensmesterskabet i fodbold over Vesttyskland - 3-2. Den mest seværdige fodboldspiller i hele turneringen var dog Preben Elkjær, der fik hele Danmark til at male sig røde og hvide i hovedet. Selv bajerne fik Dannebrogsetiketter.\n15. juli tages de første billeder af Titanics indre siden 1912. "Den er god nok," sagde Robert Ballard, der fandt vraget, "der er ornli' synk i den gamle tøs!"\n10.-12. oktober holder USA og USSR topmøde i Reykjavik på Island. Aldrig før under den kolde krig har verden været så tæt på at få fjernet den atomtrussel, vi har haft hængende over hovedet siden 1945. Desværre kunne der ikke nås til enighed om, hvorvidt man skulle have Hof eller Tuborg til frokosten, så Reagan og Gorbatjov blev mopsede og tog hjem.\n15. oktober beslutter Sovjet sig for at hæve besættelsen af Afghanistan, da de alligevel hele tiden får røvfuld. Under hele krigen har Vesten sørget for våben til de afghanske stammekrigere. Og hvad kan vi så liiige lære af det?\n13. december - BZ'ere angriber nærpolitiet på Jagtvej med benzinbomber. De har besat en nedlagt skotøjsfabrik, hvor der skal bygges 70 nye lejligheder, men bz-intelligentsiaen tror, der skal være kontorer.\n24. december - Danskernes største håb er, at Schlüter ikke også har en "julepakke" til os, magen til påskepakken. For så vil vi godt nok hellere undvære! Og Juliehittet det år blev U2 med The Chrismas Tree.\nHumor-encyklopædien Wikipedia har en parodi-artikel om 1986.\nHentet fra "https://spademanns.fandom.com/wiki/1986?oldid=142838"


Behov for justeringer i erhvervsuddannelsesreformen - PDF\nDownload "Behov for justeringer i erhvervsuddannelsesreformen"\n1 Til erhvervsuddannelsesordførerne 4. december 2015 Behov for justeringer i erhvervsuddannelsesreformen Forligskredsen om erhvervsuddannelsesreformen mødes den 8. december for bl.a. at drøfte status på reformen og dens implementering. Vi skriver til dig og de øvrige ordførere for at gøre opmærksom på tre centrale problemer, der er blevet synlige i forbindelse med reformens opstart og forberedelserne til den kommende udbudsrunde på erhvervsuddannelserne. På den ene side stiller de sig i vejen for, at reformen kan få den ønskede effekt. På den anden side kan de løses med relativt enkle greb, der ikke vurderes at medføre merudgifter for staten. Der er tale om problemer, som hvis ikke de løses meget hurtigt må forventes at få varige konsekvenser for reformens gennemslagskraft. Efter vores opfattelse kan det derfor ikke afvente, at loven åbnes som led i arbejdet om regelforenkling, men bør justeres hurtigst muligt. Det drejer sig om: Manglende uddannelsesgaranti på eux detail og eux handel Manglende krav om national standard for grundforløbsprøve Bedre muligheder for at udbyde suppleringskurser i grundfag på erhvervsskoler Alle tre temaer har været drøftet i Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, hvor det er tilkendegivet, at ingen af dem kan løses administrativt. Det kræver derfor politisk stillingtagen. Manglende uddannelsesgaranti på eux detail og eux handel Med reformen indføres en helt ny eux-model på de store merkantile erhvervsuddannelser, hvor euxeleverne efter afslutning af grundforløbet fortsætter i et studiekompetencegivende år inden hovedforløbet. Målet med den nye eux-model på det merkantile område er bl.a. at gøre det mere attraktivt for flere dygtige og motiverede unge at vælge en erhvervsuddannelse som vejen til en praktikplads i stedet for en tre-årig gymnasial uddannelse. Desværre er den samstemmende melding fra erhvervsskolerne i forbindelse med det første optag, at mange unge og deres forældre vender om i døren, når de hører, at der ikke er en uddannelsesgaranti på de merkantile eux er, og derfor fravælger de eux til fordel for en gymnasial uddannelse.\n2 Den manglende uddannelsesgaranti for elever på eux detail og eux handel skyldes formuleringen i bekendtgørelse om lov af erhvervsuddannelser 66 a, stk. 1, hvor det fremgår, at tilbuddet om skolepraktik gives i umiddelbar forlængelse af elevens afslutning af grundforløbet, og at elever som tager imod tilbuddet, skal påbegynde undervisning i skolepraktik en måned efter grundforløbets afslutning. Fortolkningen heraf er, at eux-eleverne, der efter grundforløbet fortsætter i det studiekompetencegivende år, ikke kan optages i skolepraktik, da de ikke kan påbegynde inden for en måned efter grundforløbet, og derfor ikke er berettiget til optag i skolepraktik efter afslutning af det studiekompetencegivende år. Det er ganske bekymrende, når det afholder eleverne fra at vælge en eux inden for detail og handel. Vi mener derfor, at der er et presserende behov for at give elever på eux detail og eux handel mulighed for optag i praktikcenter efter afslutning af det studiekompetencegivende år. I dag besætter elever med en gymnasial uddannelse ca. 40 pct. af praktikpladserne på handelsuddannelsen og ca. 25 pct. på detailuddannelsen. Til sammenligning har 17 pct. af de elever, der blev optaget i august, valgt eux på handelsuddannelsen, og blot 4 pct. på detailuddannelsen. Nogle af disse må forventes at læse videre umiddelbart efter afslutning af det studiekompetencegivende år, og vil derfor ikke søge praktikplads i en virksomhed. En betydelig del af virksomhedernes rekrutteringsgrundlag på de to uddannelser udgøres således af studenter, og det er en forudsætning for at ændre dette rekrutteringsmønster, at eux en får et markant større volumen, end vi har set ved optaget i august, da reformen lægger op til, at studenteradgangen på det merkantile område begrænses markant efter Hvis ikke eux en herefter kan imødekomme virksomhedernes behov for kvalificerede elever med tilsvarende eller bedre kompetencer, risikerer vi reelt at afvikle en meget stor del af aktiviteten på nogle af de største erhvervsuddannelser vi har. Det har vi som samfund ingen interesse i, og vi har derfor brug for, at eux en bliver en succes. Den første større gruppe eux-elever er parat til at søge praktikplads i sommeren Der er altså kort tid til at levere et tilstrækkeligt antal eux-elever og ændre virksomhedernes rekrutteringspraksis, inden adgangen fra studenter reelt lukkes ned efter Hverken skoler eller arbejdsmarkedets parter på området forventer, at disse elever vil få behov for skolepraktik i nævneværdigt omfang. De eux-elever, der gennemfører de første to år og består deres fag og grundforløbsprøve vil være attraktive for virksomhederne. Vi ser i høj grad eux en som en væsentlig del af fremtidens rekrutteringskanal til virksomhedernes praktikpladser, og det vil vi alle medvirke til at understøtte gennem vores løbende dialog med virksomhederne. Hvilke konkrete ændringer forudsætter det? Den manglende uddannelsesgaranti for uddannelser med et særskilt kompetencegivende forløb mellem grundforløb og hovedforløb kan løses ved at tilføje følgende under 66 a, stk. 1 i Bekendtgørelse af lov om erhvervsuddannelser: Side 2/5\n3 For de uddannelser hvor eleven har et studiekompetencegivende forløb i umiddelbar forlængelse af afsluttet grundforløb, gives tilbuddet i umiddelbart afslutning af det studiekompetencegivende forløb. Elever som tager imod tilbuddet, skal påbegynde undervisning i skolepraktik en måned efter det studiekompetencegivende forløbs afslutning. Behov for national standard for grundforløbsprøven Med reformen har de faglige udvalg fastsat overgangskrav mellem grundforløb og hovedforløb, der afspejler det niveau, der er nødvendigt for at eleverne kan matche krav og forventninger i såvel skoleundervisning som praktik i hovedforløbene for de enkelte uddannelser. I forbindelse hermed har man med reformen ønsket at styrke grundforløbsprøven. I reformen er det fastsat, at grundforløbsprøven skal bestås, med mindre det faglige udvalg beslutter noget andet. Problemet er blot, at det er op til den enkelte skole at oversætte de faglige udvalgs overgangskrav til en prøve, og der er ikke noget krav om, at skoler, der udbyder den samme uddannelse, skal samarbejde om udvikling af en fælles prøve, eller at prøven/prøverne skal godkendes af det faglige udvalg. Reelt vil eleverne derfor bestå en prøve, der kan variere betydeligt afhængig af, hvor i landet den er gennemført. Det er af flere årsager et problem, som bør løses hurtigst muligt. For det første står vi over for en udbudsrunde på erhvervsuddannelserne med en række til dels modsatrettede hensyn, herunder ikke mindst hensynet til at finde en balance mellem den geografiske spredning af udbud og sikring af den faglige kvalitet i uddannelserne. I forhold til at sikre et bredt geografisk udbud af grundforløb 2 i tilknytning til udbuddet af grundforløb 1, er der brug for at sikre et ensartet fagligt niveau i undervisningen på de uddannelsesrettede grundforløb 2. For det andet drøfter vi løbende, hvordan vi kan løse problemet med at skabe en bedre balance mellem elever, der søger praktikplads, og udbuddet af praktikpladser. Det er en evig kilde til debat på dette felt, at virksomhederne ikke oplever, at tilstrækkeligt mange elever har opnået de nødvendige faglige kompetencer, når de søger praktikpladser. Det er først og fremmest det, overgangskravene fra de faglige udvalg skal medvirke til at sikre. Men når der ikke er sikkerhed for, at afprøvningen af de faglige kompetencer foregår ensartet i hele landet, vil denne debat kunne fortsætte. Det er ingen tjent med. Hverken de virksomheder, der møder eleverne, eller de elever, der har en begrundet forventning om, at en bestået grundforløbsprøve er arbejdsmarkedets blåstempling af, at de er fagligt parate til at få en praktikplads. I stedet for at hver enkelt skole udarbejder grundforløbsprøven på baggrund af de overgangskrav, de faglige udvalg har fastsat, bør der derfor stilles krav om, at skolerne i fællesskab udarbejder én fælles standard for grundforløbsprøven, som godkendes af det pågældende faglige udvalg. Det sikrer dels, at arbejdsmarkedets parter står inde for, at elever, der består prøven, er fagligt parate til at starte deres praktikuddannelse, og dels giver det eleverne en garanti for, at de krav de har opfyldt, anerkendes på arbejdsmarkedet i hele landet. Alt andet lige bør det også være billigere for skolerne frem for, at hver enkelt skole udvikler sin egen prøve. Side 3/5\n4 Hvilke konkrete ændringer forudsætter det? 22, stk. 5, 1. punktum, i Bekendtgørelse om erhvervsuddannelser lyder: Opgaven kan omfatte en praktisk og en teoretisk del eller en af disse dele og stilles af skolen i samarbejde med andre relevante skoler og vedkommende faglige udvalg. Med henblik på at imødekomme ønsket om ensartet grundforløbsprøve kan denne bestemmelse ændres til følgende: Opgaven kan omfatte en praktisk og en teoretisk del eller en af disse dele og stilles i fællesskab af de udbydende skoler. Opgaven skal godkendes af vedkommende faglige udvalg med mindre det faglige udvalg har besluttet andet. Bedre mulighed for at udbyde suppleringskurser i grundfag på erhvervsskolerne I forbindelse med reformen af erhvervsuddannelserne og det nye merkantile studiekompetencegivende forløb, skal eux-elever have gennemført henholdsvis 3 og 5 fag på C-niveau inden afslutning af grundforløbets del 1 og grundforløbet del 2, dvs. inden overgangen til det studiekompetencegivende år. Det betyder, at nogle af de elever, som ikke har adgang til grundforløbets del 1 og/eller grundforløbets del 2, mangler nogle af de grundfag, der er nødvendige for at kunne optages på en merkantil eux. De elever, der mangler forudsætninger, er henvist til at starte på VUC. På VUC pålægges eleven deltagerbetaling for enkeltfag. Gebyret refunderes først den dag eleven er optaget på eux. Det aktuelle optag på både grundforløb 2 og VUC viser, at en stor gruppe elever over 18 helt fravælger erhvervsuddannelserne. Erhvervsskolerne har ikke mulighed for at udbyde den relevante supplering i dag, med mindre der kan opnås enighed med et VUC om dette. Med henblik på at sikre, at eux også er attraktiv for de elever, som ikke kommer direkte fra folkeskolen og derfor ikke har adgang til grundforløbets del 1 og/eller del 2, er der behov for, at erhvervsskolerne kan tilbyde disse elever de suppleringskurser i grundfag, der muliggør, at de kan opfylde kravene til optagelse på det studiekompetencegivende år på de merkantile eux er. Ved at give erhvervsskolerne mulighed for at udbyde almene suppleringskurser til denne elevgruppe vil man kunne fastholde eleverne i et fagligt og socialt miljø, de aktivt har søgt, og det vil være med til at fastholde eleverne på sporet mod en erhvervsuddannelse. Erhvervsskolerne har stor erfaring med erhvervspædagogiske læringsmiljøer, og dermed kan eleverne prøve den anvendelsesorienterede tilgang til undervisning ved at omsætte teori til praksis i relation til de konkrete grundfag. Eleverne undgår samtidig unødvendige skoleskift, hvor der er evidens for, at eleverne ofte falder fra. Side 4/5\n5 Hvilke ændringer kræver det? Erhvervsskolerne gives mulighed for at udbyde suppleringskurser i de grundfag, der er en forudsætning for optagelse på en merkantil eux efter grundforløb 2. Idet taksten til erhvervsskolerne er mindre end til HF-enkeltfag, vil forslaget medføre mindreudgifter for staten til disse suppleringskurser. De frigjorte midler kunne anvendes til at fritage elevgruppen fra den deltagerbetaling, der i dag er en forudsætning for deltagelse i HF-enkeltfag på et VUC. Reformens succes er et fælles ansvar Der skal ikke herske tvivl om, at vi bakker op om erhvervsuddannelsesreformen, der markerer et helt nødvendigt paradigmeskift for erhvervsuddannelserne med et styrket fokus på kvalitet og på arbejdsmarkedets behov for faglært arbejdskraft. Vi har alle et medansvar for at sikre, at reformen får den ønskede effekt. Derfor håber vi, at forligspartierne vil understøtte, at reformen får det nødvendige gennemslag ved at tage hånd om de presserende behov for ændringer, der er beskrevet ovenfor. Vi står naturligvis til rådighed for drøftelser og uddybninger af ovenstående, hvis der er behov for det. Med venlig hilsen Laurits K. Rønn Direktør Kim Simonsen Formand Lars Kunov Direktør Christoffer Jørgensen Formand Side 5/5


People Management Consulting - Forbedringsberegner\nDu ved som leder bedst, hvem I er, hvordan jeres salg ”laves”, og derfor kender du også dine svende (stærke sider, mulige områder for forbedring). Du kan her hos PMC lave en SPT-analyse på en sælger, et distrikt, en region – eller på hele virksomhedens salg (eller bruttoavance). Er du sælger, så prøv dig selv af!\nPrøv nu at vælge det område, som du mener er nemmest at påvirke/forandre, og giv området (efter samarbejde med PMC) en score, som er 1-2 værdier højere. Forandringsmuligheden vises i % og som DKK. Bemærk, at denne SPT-analyse ikke er videnskabeligt evalueret, og udelukkende skal anvendes som en rå-kalkule - som inspiration. Alligevel er denne type sparringsmodel blevet anvendt igennem de seneste 3 årtier som en øjenåbner når konsulenter skal yde sparring til salgsudvikling = hvor lidt der skal til af forandring, for at få et markant bedre resultat.\nDenne forandring vil give jer en forbedring på:\n– hvis de har rette retning, er flittige nok og er dygtige til det de gør!