Asger Berthelsen: Excentriske Memoirer 32\nDu er her: AU Om AU Profil AU Universitetshistorie Historisk showroom Galleri Personer Erindringer fra Aarhus Universitet Asger Berthelsen Asger Berthelsen: Excentriske Memoirer 32\nI LÆRE SOM PROSPEKTØR\nEfter at Svend Saxov den 1. maj 1964 var blevet udnævnt til professor i geologisk anvendt geofysik, blev Geologisk Institut ved hans mellemkomst involveret i Sydvaranger A/S' mineraljagt i Indre Troms. Mineselskabet var opkaldt efter Norges nordligste fylke, Sørvaranger, hvor det drev en jernmine ved Bjørnevann, en mils vej syd for Kirkenes og tæt ved grænsen til Sovjetunionen. Men så tæt på Sovjet kom jeg først flere år senere; min deltagelse i selskabets jagt på nye malmforekomster startede i det bjergrige Troms fylke, som grænser op til det nordlige Sverige.\nBortset fra kystlandet og et par brede dalstrøg var Troms fylke tyndt befolket. De dybeste og svært tilgængelige dale inde i Fjeldkæden var helt jomfruelige med vildsom urskov af birk og fyr. Over skovgrænsen levede samernes rensdyrhjorder på de åbne fjeldvidder. Kun de højeste bjerge var dækket af evig is og sne.\nDen brede dal omkring Målselva var først blevet koloniseret sidst i 1800-tallet af folk fra Østerdalen og Gudbrandsdalen, og deres efterkommere talte et let forståeligt norsk. Oppe i de snævre dale var dialekten imidlertid sværere at forstå, og her blev jeg antaget for at være fra Sørlandet, når jeg anlagde norsk intonation.\nBjergene i Troms indgår i Den Skandinaviske Fjeldkæde, som opbygges af kaledonsk foldede og omdannede bjergarter, der danner overskydningsdækker, som er skudt ind over på det Baltiske Skjold. Dækkernes vestlige ydergrænse, Fjeldranden, falder i Troms stort set sammen med Riksgrensen til Sverige. Dog ikke helt, for granitgrænsestenene med den danske konges insignier står langt fra på linie. Nogle steder kunne jeg gå på grundfjeld på den norske side af grænsen, andre steder strakte fjeldkæden sig ind i Sverige.\nØst for Fjeldranden virkede landskabet fladt og øde. Lige så langt mit øje rakte, sås kun forkrøblet vegetation, bleggrønne myrmarker og små vandhuller. Nord for Leinavann kunne jeg på den norske side af grænsen konstatere, at der var langt mellem blotningerne. Jeg kunne vandre kilometervis, før den næste blotning dukkede op. Det prøvede jeg sammen med en norsk arkitektstuderende ved navn Rønstad, som var ansat som prospektør. Vi havde et lille magnetometer på størrelse med en termoflaske hængende på maven, så vi kunne checke, om der gemte sig magnetiske mineralforekomster under jorddækket. Vi gik efter kompasset med en indbyrdes afstand af ca. 1 kilometer og mistede, hvor terrænet ikke var fuldkomment fladt, hurtigt hinanden af syne. Men besynderligt nok gik vi aldrig vild af hinanden. Rønstad blev aldrig arkitekt; han elskede at leve i pagt med naturen som prospektør og endte som skolelærer på Lofoten. Han lærte mig at bruge birkebark til at få fyr under thekedlen, når det regnede.\nVi havde begge en sjette sans, som gjorde os til det ideelle makkerpar. Vi gik aldrig vild af hinanden, for uden at have aftalt noget, begyndte vi samtidigt at nærme os hinanden. En form for telepatisk kontakt, jeg aldrig har oplevet sammen med andre i felten.\nFørste gang jeg landede med ruteflyet i Bardufoss, tog bergsingeniør Andreas Eriksen, som ledede Sydvarangers malmjagt i Indre Troms, mig straks med til Samvirkebolaget (Brugsen), hvor jeg blev udstyret med sovepose og det mest elementære lejrgrej. Så kørte vi i bil direkte i felten. Ikke de store forberedelser som i Grønland.\nVort første mål var den øverste gård i Takelvdalen, som var så trang, at solen kun nåede ned til gården omkring midsommer. Her kom der sjældent gæster. Bonden, vi opsøgte, var lidt for sig selv. Han var synsk.\nHan havde fundet en stor løsblok med kvarts og ca. 20% kobberkis i marken tæt ved gården. I og for sig et lovende fund, men blokken var ikke nødvendigvis af lokal oprindelse. Den kunne være en glacial flytblok, der var transporteret over store afstande. Bonden havde dog sin egen mening om dens oprindelse. Han prøvede at overbevise os om, at den stammede fra en stor, underjordisk forekomst nede for enden af marken. For netop dér, havde han under høhøsten set Den onde Sorte grave sig ned og forsvinde. Han var kommet farende forbi gården og havde undervejs tabt den klump af mar'men, som vi fik vist frem. Malm udtaltes med stumt l på den lokale dialekt i Takelv-dalen.\nJeg havde i Aarhus tolket flybilleder over et 50 x 75 km stort område i Indre Troms og arbejdede der flere somre i felten. Det lykkedes mig at opdage og kortlægge et hidtil ubeskrevet tektonisk vindue, hvor grundfjeldet med en ramme af kambrisk kvartsit og skifer var frilagt af erosionen. Vinduet var på alle sider omgivet af kaledonske dækker.\nSkitsekort over Indre Troms. Overskydningen ved basis af kaledoniske enheder er vist som en fed, savtakket linje. Den indrammer Mauken-vinduet og Divielda-vinduet, hvor de kaledonsike enheder er fjernet af erosionen. Overskydningen markerer også Fjeldranden, hvor Den kaledoniske Bjergkæde grænser op til Baltica med grundfjeld og kambirske dæklag. Stiplede kurver viser tyngdefeltets styrke. Områder med -40 milligal og mindre er prikkede.\nEfter at have forladt GGU havde jeg kun fløjet med større passagerfly, men i Troms kom jeg allerede den første sommer til at flyve med et lille énmotors fly, der førtes af en midaldrende telegrafist, som netop havde erhvervet sit flyvercertifikat. Han var født i Troms og fløj efter hukommelsen uden kort. Der var dog lufthuller i hans hukommelse.\nEn søndag, hvor jeg og min assistent fra Aarhus skulle hentes tilbage til Bardufoss fra en lejr tæt ved Fjeldranden og grænsen til Sverige, begyndte det at blæse betænkeligt op fra nordvest. Piloten gik alligevel ned på den lille sø ved lejren og samlede os op. Blæsten udviklede sig nu hurtigt til en veritabel storm, som den lille maskine ikke magtede at flyve op imod. Vi blev tvunget mod sydøst, langt ind over de øde og flade svenske myrmarker, hvor det var umuligt at orientere sig, og der ikke fandtes åbent vand, der var stort nok til, at vi kunne nødlande. Var vi sluppet levende ned, havde vi ikke kunnet tøjre flyet og sikre det mod at havarere. Så vi holdt os i luften.\nDa stormen endelig løjede så meget af, at piloten kunne sætte kursen mod Norge, havde skyerne sænket sig ned over fjeldkæden. Vi fløj nu i lav højde ind mod fjeldmuren under skydækket. Piloten, som ikke anede, hvor vi befandt os, fløj på må og få ind en dal, som endte oppe i skyerne. Assistenten og jeg kiggede åbenlyst bekymrede på hinanden.\nI sidste øjeblik, lige før skyerne lukkede sig om os, dukkede der heldigvis et U-formet pas op. Vi trak vejret lettet, og jeg fik travlt med at studere de kort, jeg havde med. Genkendte så heldigvis en snæver floddal, som jeg havde set på flybillederne, jeg havde tolket i Århus. Jeg kunne fortælle piloten, at vi var på vej ind i Øvre Dividal. Den er siden blevet udlagt som naturpark.\nDa den ufrivillige udflugt langt ind i Sverige og den stride modvind havde tæret kraftigt på benzinbeholdningen, måtte vi opgive at returnere til Bardufoss. I stedet navigerede jeg piloten sydpå mod Leinavann, en stor sø nær Fjeldranden, hvor et prospekteringshold havde slået lejr. Her blev assistenten og jeg sat af, så piloten med den benzin, der endnu var tilbage, lige netop ville kunne klare sig tilbage til Bardufoss. Det var allerede to timer over den tid, hvor han skulle have kontaktet flybasen over radioen, så han måtte hurtigt i luften igen og melde sig ind, så der ikke blev startet en eftersøgning.\nDet lille vandfly lå for anker tæt ved søbredden, og da piloten, som balancerende på en af pontonerne, havde trukket ankeret op, begyndte flyet at drive ind mod stenblokkene ved søbredden. Han tog det dog roligt, rejste sig og begyndte at hive i propellen, ligesom når man starter en gammel Ford med håndsving. Og minsandten, motoren gik i gang. Han måtte ned i knæ for at kravle under den snurrende propel og komme op i førersædet.\nImens førte vindpresset flyet tættere og tættere ind mod de store stenblokke. Vi, tilskuerne, var ængstelige for, at blokkene skulle beskadige pontonerne, så flyet ikke kunne lette. Fra lejren var der godt 50 km uden vej til den nærmeste gård og telefon. Men piloten nåede at speede motoren op, før det gik så galt, og flyet tog hurtigt højde og blev til en lille prik. Det nåede til Bardufoss, inden tanken var tom. Vi blev hentet næste dag efter en lækker frokost med gravede røyer fra Leinavann, en art røde fjeldørreder, som var ægte gravede, dvs. havde været gravet ned i jorden et par dage.\nNæste sommer fløj jeg med en yngre og mere erfaren pilot. Han satte Ivan Madiraza og mig ned på en lille fjeldsø, som var så lille, at landing og take off kun var mulig, når det blæste ret kraftigt. Da vi skulle hentes igen, troede vi, at vi så syner. For da flyet gik ned på søen, stod der en lyshåret valkyrie på den ene ponton. Hun hed Turi Widerøe, var datter af direktøren for Widerøe flyselskab og blev senere den første kvindelige pilot i SAS. Den sommer arbejdede hun som handy man og sekretær for bergsingeniør Eriksen, der ledede prospekteringen.\nTuri kunne andet og mere end at lege luftakrobat, hun kunne også køre rally. Da jeg efter min ankomst til Troms var vågnet op med en frossen skulder, kørte hun mig ad smalle og hullede grusveje 75 km til lægen på basen i Bardufoss. Jeg havde båret på en for tung rygsæk under oprejsen. Vi kørte i en Volvo stationcar. Kørte er måske for mildt sagt, for bilen nærmest fløj, når den med over 100 km i timen pløjede sig gennem de store regnpytter i grusvejen, så vandet drev ned over taget og ruderne. Uanset jeg kun var 36 år, trøstede den unge militærlæge mig med, at en frossen skulder var tegn på begyndende senilitet, og så flåede han brutalt skjorte og undertrøje af mig og gav mig et par blokader, som forbavsende hurtigt gjorde mig til menneske igen.\nSammenlignet med Grønland, var fjeldkæden i Indre Troms et ideelt arbejdsområde. Nok var der øde, og bjergene var høje, men naturen var overdådig smuk. Blev man træt af livet i fjeldet, kunne man som regel søge ned i en dal og nå frem til en gård med telefon. Der var ingen brede fjorde eller farlige bræer, som spærrede én vejen.\nI skoven nærmest vadede man i elgpærer og kunne enkelte gange se en elg forsvinde mellem træerne. Elgen skulle, efter hvad min zoologiprofessor docerede, være et yndet bytte for det store kattedyr lossen (gaupe) med hårtotter i spidsen af ørerne - og for den grådige og hårdtbidende jærv, som ikke viger tilbage for også at spise skovlbladene på elgens gevir.\nDer var også brune bjørne. Når jeg færdedes i midnatssolens sarte lys, troede jeg mange gange, jeg så en bjørn stå oprejst og vente på mig. Men når jeg kom nærmere, forvandlede bjørnen sig altid til en knækket fyrrestamme. Skovtrolde, som Theodor Kittelsen tegnede dem, traf jeg kun som originaler i glas og ramme på Sydvaranger A/S' kontor i Oslo.\nDesværre havde Sydvaranger A/S ikke heldet ikke med sig i Indre Troms. Prospekteringen blev også startet på et fejlagtigt grundlag. Andreas Eriksen havde opdaget, at det på tyngdekortet fra Geografisk Opmåling nord for Leinavann optrådte en tyngdeanomali af samme størrelsesorden, som anomalierne ved jernmalmsforekomsterne i Kiruna i Nordsverige og Kursk i Ukraine. Det så yderst lovende ud - og de tre anomalier lå tilmed på en storcirkel, Tromsanomalien længst mod nordvest. På det tidspunkt anede jeg ikke, at jeg senere ville komme til at besøge både Kiruna- og Kursk-forekomsterne.\nInden Svend Saxov kom ind i billedet, var der i al hast blevet sat en diamantboring ned i Leinavann-anomalien. Men den havde ikke ramt en ny jernmalmsforekomst, kun uinteressant gabbro og syenit med lidt mere magnetit end det omgivende grundfjeld. Saxov, som medbragte sin 'madspand' med et Worden-gravimeter, konstaterede hurtigt, at korttegneren ved Geografisk Opmåling havde begået en grov sjuskefejl. Han havde anbragt kommaet to pladser forkert og havde derved forstørret anomalien hundrede gange.\nFejl eller ej, Andreas Eriksen havde fået blod på tanden, og prospekteringen fortsatte i den tilgrænsende fjeldkæde. Et fransk firma blev hyret til mod god betaling at udføre en systematisk magnetisk kortlægning fra helikopter i 50 meters højde over terrænet. Jeg bistod i øvrigt Andreas Eriksen under forhandlingerne i Paris. De blev ført på engelsk over et veldækket frokostbord, og min tilstedeværelse skulle sikre, at franskmændenes indbyrdes bemærkninger også blev opfattet.\nUnder opmålingen blev magnetometeret anbragt på enden af en lang aluminiumsstang, som forinden var blevet fastgjort på den svævende helikopters underside. Ret omstændelig procedure hver morgen og aften, men de norske luftfartsmyndighederne tillod ikke, at instrumentet hang på slæb i en wire. Det var kun tilladt ved målinger fra fly.\nPå jorden udførte et svensk firma elektromagnetiske målinger. To blokletare hyret fra SGU ledte efter malmholdige løsblokke, og der blev sat flere diamantboringer ned i formodede forekomster. Alt sammen uden held. Efterhånden som den geofysiske kortlægning skred frem, blev det min opgave at checke de anomalier, som kunne skyldes malmforekomster. Men der var desværre altid en mere enkel forklaring på anomalibilledet end brydeværdig malm. Det kunne være en kloritskifer, der indeholdt under 10% magnetit i en foldelukning eller en lokal gabbrointrusion. Nogle kraftige elektromagnetiske anomalier skyldtes, at svovlsyre dannet ved forvitring af svovlkis forhøjede grundvandets elektriske ledningsevne.\nBibelordet: "Søg, og I skal finde" (Matthæus 7.7) holdt ikke stik. Den troende og foretagsomme bergsingeniør opgav først, da der blev lokaliseret en markant elektromagnetisk anomali, som efter gravning af en grøft viste sig at skyldes svagstrømsimpulserne i telefonledningen til den fjernest beliggende gård i Dividalen.\nDen geologiske indsats var dog ikke helt forgæves. Aarhusstudenterne fik felterfaring, der blev skrevet flere geologiske afhandlinger og NGU udgav et geologisk kortblad i 1:50.000 fra Fjeldranden ved Leinavann udarbejdet under lektor Feiko Kalsbeeks ledelse. Jeg fik selv et nyttigt indblik i geofysiske prospekteringsmetoder.\nInden Sydvarangers budget blev alvorligt overskredet, holdtes en afslutningsfest for alle deltagere. Svenske blokletare, geofysikere og geologer og personalet i basislejrens barak. En helikopter kom flyvende med et nyslagtet rensdyr, som blev spidstegt og fortæret på nær gevir, skind og ben og skyllet ned med Mack Pils fra Arendal Bryggeri indhandlet i Bardufoss. Som dessert vankede der rømmegrød kogt på piskefløde. Selv om vi aldrig fandt bare en enkelt guldklump, kun forvitret svovlkis og en telefonledning, levede vi ikke på smalkost.\n274731 / i40


I en tid, hvor den kommunale økonomi er presset og har været det så længe, at man næsten ikke orker at høre om det mere, kan man ikke undgå at spidse ører, når man møder en historie, der trækker i den modsatte retning. Som for eksempel denne fra i Frederikssund Kommune.\nHer har Træningsenheden de seneste tre år oplevet en voldsom stigning i antallet af genoptræningsplaner med deraf følgende eksploderende ventelister. Borgere kunne risikere at vente i op til en måned på at komme til genoptræning, og selvom træning efter serviceloven blev flyttet til dagaktivitetsområdet under vejledning af en fysioterapeut, var det ikke tilstrækkeligt.\nMen i dag er ventelisten så godt som udryddet, fortæller fysioterapeut og områdeleder Camilla Andreasen Arent. At det er lykkedes skyldes en generel opnormering af terapeuterne. Træningsområdet fik ved de seneste budgetforhandlinger penge til at opnormere med tre terapeuter. Desuden blev der i august ansat en terapeut i hverdagsrehabiliteringen, og den 1. april åbner en ny kommunal rehabiliteringsafdeling med to terapeuter ansat. Så de 21 terapeuter på kommunens ældre- og sundhedsområde er på ganske kort tid vokset til 28.\nAt det er lykkedes at komme igennem med en så kraftig opnormering i en krisetid tilskriver Camilla Andreasen Arent, at politikerne har været lydhøre, og at de løbende er blevet udstyret med de relevante oplysninger om ventelistens omfang og de konsekvenser ventetiden kunne få for borgerne og ikke mindst for den kommunale økonomi i form af øgede udgifter til personlig hjælp.\nEgentlige sundhedsøkonomiske beregninger har der ikke været tale om, men det har heller ikke været nødvendigt, understreger formand for kommunens Social-, Ældre og Sundhedsudvalg, Tina Tving Stauning (A).\n”Jeg synes jo, at det er logik for perlehøns, at der er god økonomi i at få folk i gang i stedet for at lade dem stå på en venteliste. Frederikssund Kommune har en lige så trængt økonomi som alle andre, så det er vigtigt at prioritere ressourcerne dér, hvor de giver størst udbytte. Og det er altså lykkedes os at nedbringe ventelisten og med relativt få mennesker at få givet mulighed for et ordentligt levet liv til en hel masse mennesker”.\nFor borgerne og deres rehabilitering har de flere terapeuter i Frederikssund haft stor betydning – og også for terapeuterne, mener Camilla Andreasen Arent: ”Det, de siger til mig, er, at det er en enorm lettelse at kunne give den rigtige træning på det rigtige tidspunkt. Der er et samfundsmæssigt fokus på træning i øjeblikket, og det er en tilfredsstillelse, at der er sammenhæng i det, samfundet siger, det lægger vægt på, og det man faktisk gør”.\nCamilla Andreasen Arent er fratrådt sin stilling. Eventuelle spørgsmål kan rettes til afdelingsleder Connie Bendt kontaktes på coben@frederikssund.dk.


Kvinder ammer deres ægtemænd video - rotterdamgayevents.com\nrotterdamgayevents.com Site map Dansk pige porno Danske erotik film Tay udnyttet college piger Hitomi tanaka x videoer Solo modne porno billeder Gratis varmt sexet billede Afrikanske neked kvinder\nTilføj oversættelse Tilføj oversættelse. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Xnxx stjerne sex. Kvinder ammer deres ægtemænd video. Mand dræbt i alvorlig arbejdsulykke. Via sin youtube-kanal prøver hun at undervise og ikke mindst underholde sin Her er mors vilde reaktion Jytte var blind i 47 år: LTF-boss ind og ud af spjældet: Denne information deles med tredjepart. Kronprins Frederik blev afvist i australsk bar: Rådet hjælper blandt andet forbrugerne med gode råd, både når de ringer til i rådgivningen, tester produkter og oplyser om forbrugernes rettigheder.\nPatienter dør mens de venter Anerkendt journalist: Din internetbrowser er desværre uddateret. Livsstil Mad Bolig Samliv Forbrug Sundhed Rejser. Gutter i se gennem bukser. Politikens journalistik og etik. Kom med til vinsmagning på Børsen - unik italiensk, bæredygtig vin BT Shop. Gossip Kongehusekspert om Grevinde Alexandra: Kongehuset melder nyt om Prins Henriks helbred: Nu vender Familien fra Bryggen tilbage. Nyttige links Om BT Nyhedsbreve BTshop E-avis Bestil abonnement Erhvervsabonnement Kundeservice Hjælp RSS Annoncer Ledige stillinger Tip os Artikelarkiv.\nHvis den svinger rundt i en cirkel, venter du en pige. Myte 17 Har du store humørsvingninger under din graviditet, får du en pige. Gå til Min profil. Jeg har to børn i himlen Saras brødre ramt af dødelig sygdom: Se det nuttede billede: Nyt surt opstød fra Prins Henrik:\nKim er død - jeg har begravet hende til søs. Kendt komiker taber nabo-krig: Fotograf forvandler syge børn til superhelte.\nDet er mig komplet umuligt at se problemet med amning på offentlige steder.\nDet bliver jo hverken varmt eller svedigt eller noget. Services Nyhedsbreve Apps Tekst-tv TV 2 Play Etik på TV 2 Seernes redaktør Fejl og rettelser Persondatapolitik Om TV 2 Information om TV 2 Ledige stillinger Presse Publikum og deltagere søges Kontakt TV 2 Tip os på Kontakt TV 2 Kundeservice Annoncering Offentlig fremvisning. Ammede sin søsters lille dreng: Se George Michaels duet med Whitney Houston.\nSimone ville slå op med sin ekskæreste. Hvis dit højre bryst er større end det venstre under graviditeten, får du en pige.\nPolitiet har undersøgt Peter Madsens gamle ubåd. Nøgen danske kvinder. Hm, keine ahnung hvorfor, desværre…. Sexede grønne shorts. Fejl Kombinationen af e-mail og password er forkert. Pernille 2 år siden Svar. Hjerneblødning er svær at behandle - men bedre behandling måske på vej til Danmark.\nEksperter fortæller sandheden om vores fødevarer: Det står — til min store undren — tilsyneladende til evig diskussion, hvorvidt det er okay, at kvinder ammer deres spædbørn i det offentlige rum. Kvinder ammer deres ægtemænd video. Svenskerne bygger VILD rutschebane - Tør du prøve den? Bevillingen til det forbrugeroplysende arbejde med fem millioner, ud af de 17 millioner Forbrugerrådet Tænk årligt modtager. Mit SE og HØR Abonnement Nyhedsbrev. Mødre bør ikke føle skam eller frygte for omverdenens reaktioner, hvis de fortsætter med at amme, indtil deres børn når otte års alderen, lyder det fra den årige kvinde.\nNedad betyder derimod en dreng.


Snakken på de sociale medier kommer til at styre fremtidens tv\nAvanceret dataanalyse af reaktionerne fra seerne på sociale medier viste sig at være en opskrift på succes, da TV2 Norge ønskede at skabe fremtidens programkoncept.\nRealityprogram og tekstanalyseprognoser er ikke ord, der normalt forekommer i samme sætning. Men det kan meget vel være ved at ændre sig: Knowits kreative brug af avanceret dataanalyse har haft succes hos TV2 i Norge.\n- Tv-mediet er under hastig forandring. Før i tiden sad vi bænket foran fjernsynet, når der var en udsendelse, i dag har seerne kontrollen, siger Ingvar Larsson, administrerende direktør for Knowit Decision i Oslo. I dag er der flere kanaler end nogensinde, og konkurrencen fra alternative distributionsformer vokser for hver dag, der går. Samtidig forandrer indtægtsmodellerne sig. At skabe fjernsyn, der engagerer seerne, bliver sværere og sværere, men det er helt afgørende, hvis folk skal være villige til at betale for at se det.\nKort sagt: Det gælder om at vide, hvad seerne vil have. Den traditionelle måde at gribe det an på i tv-branchen har i årtier været at måle seertal, som regel ved at nogle tusinde repræsentative husstande forsynes med en kasse, der kobles til fjernsynet og registrerer, hvem der ser fjernsyn og hvilket program, de ser. Den indsamlede data behandles statistisk, så der udfra målingsgruppen kan drages konklusioner om resten af landet. Derefter har man suppleret dette med traditionelle kvalitative markedsundersøgelser, som bagefter giver oplysninger, der kan bruges til at forbedre programmerne, men oplysningerne kommer for sent til de satsninger, der allerede er i gang.\n- Problemet er, at det tager tid at få fat i informationen på den måde, siger Ingvar Larsson, og den er ikke præcis nok. Desuden siger metoden ikke noget om, hvad seerne faktisk synes, hvilke følelser programmet vækker, og den siger meget lidt konkret i forhold til indholdet. Det er en gammeldags og ineffektiv metode, og vi var overbeviste om, at det var muligt at skabe noget betydeligt bedre!\nBig data og intelligent analyse i praksis\nResultatet blev Program Monitor, en løsning, som Knowit udviklede sammen med ID Management. Program Monitor er en sky-baseret tjeneste, der henter sine oplysninger fra sociale medier, og gennem tekstanalyse sorteres kommentarer i valgfrie kategorier, der beskriver seernes oplevelse, som for eksempel 'positiv', 'vred' eller 'overrasket'. Oplysningerne bliver derefter integreret og analyseret sammen med data fra interne kilder og automatiske mediemålinger. TV2 brugte Program Monitor under den sidste sæson af det norske realityprogram "Farmen". I forbindelse med udsendelserne blev der registreret og analyseret omkring 20 tusind kommentarer på alt fra Facebook, Twitter og blogindlæg til anmeldelser og artikler i aviserne.\nAt fange omtalen hurtigere er værdifuldt, men vi besluttede at tage det skridtet videre, fortæller Ingvar Larsson. Ved hjælp af prædiktiv analyse, blev det muligt at bevæge sig fra overvågning til prædikering.\nKomplekse algoritmer fortolker data, der derefter præsenteres visuelt. Redaktøren eller programudvikleren kan analysere seernes meninger om et helt program eller udvalgte dele af et program og drage konklusioner om, hvad der engagerer folk. Værktøjet giver TV2 mulighed for at handle meget hurtigere, når både taktiske og strategiske beslutninger om programmer baseres på, hvordan de opfattes af publikum.\n- Program Monitor er et godt eksempel på, hvordan big data kan anvendes til konkret at øge forretningsudbyttet og skabe nye muligheder, siger Ingvar Larsson. Fra et forretningsmæssigt synspunkt er det dumt at skabe underholdning, der ikke slår igennem. Programudvikling har altid betydet store beslutninger, baseret på mavefornemmelse og gode ideer, og det kommer vi måske aldrig helt væk fra. Men vi kan øge mængden af faktabaserede beslutninger dramatisk. Det reducerer de økonomiske risici for medieproducenten og er med til at skabe bedre tv.\nProgram Monitor blev tildelt den norske dataforenings BI-pris for bedste innovation i 2015, og Knowit og ID Management arbejder i øjeblikket på at udvikle værktøjet yderligere.\nVil du også gerne arbejde med fremtidens teknologier, der hjælper virksomheder til at blive mere intelligente?\nPå Knowit har vi stillingerne inden for Intelligent Business.


Datatilsynet klar med opdateret vejledning for overførsel af persondata til tredjelande: Her er alt du skal vide - Computerworld\nDatatilsynet klar med opdateret vejledning for overførsel af persondata til tredjelande: Her er alt du skal vide\nInterview. Der er flere faldgruber ved at overføre persondata til lande uden for EU. Derfor har Datatilsynet opdateret vejledning om overførsel af data til tredjelande. "Det er et af de mere komplicerede emner," siger Allan Frank fra Datatilsynet. Her får du de vigtigste ændringer.\n1. juli 2019 kl. 14.11\nSe de vigtigste ændringer i vejledningen\nHvem henvender vejledningen sig til nu\nFå svar på hvorfor vejledningen er blevet ændret\nDet danske datatilsyn har netop udsendt en opdateret vejledning om overførsel af personoplysninger til tredjelande i forbindelse med GDPR-lovgivningen.\nOpdateringen kommer i kølvandet på en række forhandlinger hos det Europæiske Databeskytteleseråd (EPDB), der er ført til en nogle præciseringer. Du kan se vejledningen her.\nAllan Frank, it-sikkerhedsspecialist ved Datatilsynet, forklarer, at vejledningen er blevet


Alle restauranter i Steamboat Springs Restauranter i nærheden af T-Bar\nAlle aktiviteter i Steamboat Springs Aktiviteter i nærheden af T-Bar\nSteamboat Springs VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater Velkommen tilbage! OPRET PROFILnærSøg Om Steamboat...HotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nNr. 44 af 120 Restauranter i Steamboat Springs $\nAmerikansk, Bar, Pub 2045 Ski Time Square Dr, Steamboat Springs, CO 80487-9000+1 970-871-4689+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 72 anmeldelserFremragende62 %Rigtig god29 %Gennemsnitlig5 %Dårlig0 %Frygtelig4 %5. april 2017“My favorite place for lunch on the mountain!”26. marts 2017“Great Local Spot”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Amerikansk, Bar, Pub, Gastropub PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 2045 Ski Time Square Dr, Steamboat Springs, CO 80487-9000Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Er dette en pub?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant lave?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende44Rigtig god21Gennemsnitlig4Dårlig0Frygtelig3Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (40)Engelsk (72)Sprog Dansk (40)Engelsk (72)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejalsbergChicago, Illinois5719Anmeldt 5 april 2017 fra mobile enheder Mit yndlingssted for frokost på bjerget!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLarry M5Anmeldt 27 marts 2017 Fantastisk lokalt stedHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nstallroadMantua, New Jersey8619Anmeldt 9 marts 2017 continues to impress, great food, beer, atmosphere to spareGoogle Oversæt MereTak, stallroad Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAndy LExcelsior, Minnesota, United States8421Anmeldt 5 marts 2017 fra mobile enheder Bedre end forventet madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWaterloonieWaterloo, Canada642242Anmeldt 5 marts 2017 5-Stjernet dykke bar. Ski-in til frokost eller after ski. Inspireret og lækker mad. Anbefales!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJennifer V1Anmeldt 2 marts 2017 fra mobile enheder Bedste frokoststedHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBill CHereford, Arizona, United States15626Anmeldt 24 februar 2017 Fremragende varm sandwich& andre eklektisk, lækker madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChristine JGold Coast156Anmeldt 22 februar 2017 Den bedste mad på bjergetMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejphoneman2017South Portland, Maine41Anmeldt 19 februar 2017 En god after ski placeringHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDoncasterTomjoDoncaster4921Anmeldt 16 februar 2017 Fantastisk sted at starte after ...Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCafe Diva695 anmeldelser 0,24 km væk Slopeside Grill570 anmeldelser 0,18 km væk The Truffle Pig462 anmeldelser 0,5 km væk Paramount142 anmeldelser 0,23 km væk Seværdigheder i nærhedenSteamboat Ski Resort1.318 anmeldelser 0,41 km væk The Tennis Center at Steamboat Springs76 anmeldelser 1,34 km væk Kids' Vacation Center53 anmeldelser 0,5 km væk Steamboat Powdercats32 anmeldelser 0,4 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på T-Bar.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n2045 Ski Time Square Dr, Steamboat Springs, CO 80487-9000 Placering:


Vinden er med de små fødevareproducenter. Der er ved at ske så stort et skift i detailbranchen, at de lokale varer fremover kan blive en fast del af sortimentet.\nGennem det seneste år er lokaltproducerede råvarer blevet et modefænomen i den danske detailbranche. Fold sammen\nGår man med en lille ægproducent i maven, eller kan man lide at dyrke sine egne agurker, er tiden inde til at gøre en rigtig god forretning med et bredt udsnit af de danske butikker. Gennem det seneste år er lokaltproducerede råvarer nemlig blevet et modefænomen i den danske detailbranche. Den forholdsvis nystartede butikskæde MadMarked har opbygget et særligt handelskoncept omkring dem, og veletablerede Coop har med medlemskæden SuperBrugsen i spidsen holdt lokale leverandørmøder for at få lokalforankringen ind i butikkerne.\nSiden er Dansk Supermarked fulgt trop med storstilede TV-spots og et samarbejde mellem Føtex og GO’local for at få flere lokale varer på hylderne, og i sidste uge meldte detailkoncernen Dagrofa sig også under fanerne.\nDermed er det nærmest en samlet dansk detailbranche, som brander sig på det lokale. Men selv om det er et slagord, som branchen profilerer sig på lige nu, er perspektiverne også på den længere bane rigtig gode, hvis man skal tro Økologisk Landsforening, som har været med til at arrangere flere af de føromtalte leverandørmøder med Coop. Her mener foreningens markedschef Henrik Hindborg, at det lokale fænomen ikke ser ud til at blive en døgnflue men i stedet en forretning, som kan sikre de lokale leverandører en solid indtægt i fremtiden.\n»Vi har kun set toppen af isbjerget i forhold til, hvad de lokale varer har potentiale til. Hvis de små lokalproducenter bliver taget seriøst af branchen, er jeg ikke i tvivl om, at det kan kickstarte et vækstlag af små producenter og give dem mulighed for at udfolde sig,« siger Henrik Hindborg.\nHan mener, at de lokale varer har så store vækstmuligheder, at de sagtens kan skubbe til det meget fasttømrede varesortiment, som supermarkedskæderne fører nu.\n»For når først dialogen mellem parterne er etableret, og afsætningen er fastlagt, bliver det rigtig spændende. Så begynder man som lille producent at kunne basere sin forretning på mangfoldigheden i lokalområdet, og det gør det meget sjovere at være forbruger,« siger han.\nKvalitet og oprindelse vigtig\nNetop forbrugervandringen har taget en drejning det seneste års tid, og den er i høj grad med til at skabe det skred, som sker i detailbranchen netop nu. Gennem de seneste 30 år har forbrugerne villet have et fast sortiment til den billigste pris, men nu skal varerne være af god kvalitet og med en gennemskuelig oprindelse, forklarer lektor ved Aarhus Universitet Lars Esbjerg, som blandt andet har forsket i samarbejdet mellem detailkæder og leverandører.\n»Væksten er drevet af både detailkæderne, forbrugerne og producenterne selv. Producenterne gør det gerne af ideologiske årsager, da de vil gøre op med den industrielle fødevareproduktion og tilbage til noget oprindeligt, forbrugerne er ligeledes skeptiske over for den moderne fødevareproduktion og vil gerne have noget specielt og af en bedre kvalitet, som får dem til at gå efter nicheprodukterne, og supermarkedskæderne skal gøre det spændende at komme ind i butikken med et varieret udbud,« fortæller han.\nSelv om trenden med de lokale varer boomer nu, udgør varegruppen stadig en minimal del af den samlede omsætning for detailbranchen, der samlet set omsætter for flere milliarder kroner. Alene i SuperBrugsen lå den samlede omsætning på 13,6 milliarder kroner i 2013.\n»Men netop derfor er det et område, vi ser stærk vækst og stort potentiale i,« siger Kenneth Pedersen, som er kædedirektør for SuperBrugsen i Coop.\nSidste år omsatte de lokale varer for 50 millioner kroner. I år er forventningen, at omsætningen når 100 millioner kroner, og Kenneth Pedersen tror, at den kan fordobles til 200 millioner kroner i 2015, for SuperBrugsen satser helt og holdent på de lokale varer nu.\nKædens engagement fremgår af Coops ansvarlighedsrapport for 2013, hvor ambitionen er at få 500 nye, lokale leverandører. Også i det nylancerede Madmanifest sætter koncernen det lokale i centrum som et af seks løfter til en bedre madkultur.\n»Det arbejde fortsætter vi, men det handler også om, at de lokale producenter vænner sig til tanken om at arbejde sammen med en spiller som os. Lige nu kan vi faktisk ikke opdrive lokale varer i det omfang, vi godt kunne tænke os, fordi producenterne skal turde satse på, vi ikke er ude på at drive makroforretning på det, de kan tilbyde os,« siger Kenneth Pedersen.\nCoops store engagement glæder i særdeleshed fødevareminister Dan Jørgensen (S), der de seneste uger har sat gang i debatten om sund og nærende mad. Han har blandt andet valgt at indkalde detailbranchen til en alvorssnak om, hvad de kan gøre for, at danskerne spiser sundere og mere lokalt.\n»Strategien har i alt tre ben at gå på. Ud over at jeg gerne vil have, at branchen forpligter sig til at forbedre udvalget af lokale råvarer, vil jeg også gerne være med til at sikre efterspørgslen af lokale varer i offentlige køkkener, da de aftager en masse fødevarer hver dag. Og så vil jeg fortsat yde tilskud til lokale projekter, som fremmer den lokale fødevareafsætning. I år er der sat fem millioner kroner af. Det er godt nok ikke et svimlende milliardbeløb, men det er trods alt millioner, og jeg tror, at en lille økonomisk håndsrækning kan sætte store ting i gang i lokalområderne,« siger fødevareministeren og understreger, at han har tænkt sig at lægge hårdt pres på dagligvarehandlen for at sikre et mere lokalt sortiment.\nDer er altså god vind i de små producenters sejl. Og ude på leverandørmøderne, som Økologisk Landsforening har overværet mellem Coop og producenterne, er stemningen også positiv og energien god, fortæller Henrik Hindborg.\n»Her er nemlig nogle butiksfolk, der i flere årtier har fået at vide, at lokale varer er noget, de skal holde nallerne fra. Nu får de lov til at lave aftaler selv, og det skaber en utrolig energi. På den anden side står producenterne, som endelig kan se døren stå på vid gab, og det har givet dem blod på tanden for at levere noget – selv i små mængder,« siger han.


Voyeur - blonde dame udspioneret nøgen ved - talkbackradionetwork.com\nVoyeur - blonde dame udspioneret nøgen ved\nUdt udtagning; hkl 2 fastmasker i 1 maske. Se porno klip med kanin Du tager en maske høgen hvert ben og samler med en kdemaske. Derefter hkler du en fm nøven rundt om det ene ben. Nr du nr til frnvnte km hkler du en blnode i den og fortstter rundt med fm om Girlfriend vrikker hendes sexede ben og andet ben.\nNu har du en cirkel ;) Jeg ved du kan kbe vaskbare bjlder i fx stof2000. Jeg har givet en 10er for min. Men et lille Voyeur - blonde dame udspioneret nøgen ved er at tage i genbrug, kbe en billig bamse med bjlde i og sprtte den op nr du kommer hjem.\nDe fleste garnender kan hkles med p vrangsiden, ca. 5-8 masker, og klippes af uden videre hftning. Dette formindsker monteringsarbejdet til sidst, holder mindst liges godt og undgr knuder i arbejdet. Den er noget s kr, men jeg gr i st, nr jeg skal hkle benene sammen. Jeg forstr ikke hvordan jeg skal hkle fra omgang 17. Kan du forsge at beskrive, hvad man skal gre. Jeg har svrt blinde at se for mig, hvordan de 2 cirkler fra benene bliver til 1 cirkel til resten af kroppen, hvor samtlige 48 masker viderefres - hvis du forstr, hvad jeg mener :-) Ups, jeg skrev en forkert e-mail adresse.\nDen rigtige er bebablog. Hvordan og hvorledes med udspiomeret vaske den. Jeg har kbt mig en fin bjlde i Sstrene Grene, men den tror jeg ikke kan g i vask. Kan man kbe specielle bjlder til rangler. Min tanke var, at hvis babyen gylper p kaninen, ville det Voyeur - blonde dame udspioneret nøgen ved vre dejligt, at den kan vaskes ren bagefter :-) Tyrkisk er officielt sprog i Tyrkiet, hvor det tales af ca. nøgwn mio.og Cypern, hvor det tales af ca.\n200. 000; derudover tales det af ca.\nG til sin russisklrer: Hvis du vil lre tungemlet helt rigtigt, s meld dig p Forsvarets Sprogskole. Efter to r var han flyverljtnant i russisk i dag er han p fjerde r travl chef p vor store ambassade i Moskva. P sin frste udstationering i Moskva 1982 mdte han DRs Leif Davidsen det vender vi tilbage til. Hjemme igen nd han i departementet perioden med Uffe Ellemann (V) og en tid som viceambassadr i den danske NATO-delegation i Bruxelles.\nEfter regeringsskiftet shanghajede den russisktalende forsvarsminister Voyeur - blonde dame udspioneret nøgen ved Hkkerup (S) ham til sit ministerium som chef for den internationale afdeling, der var pioner i de nye baltiske lande. Og s kom den frste nskepost som ambassadr i Vilnius, hvor han med rd og dd stttede Litauen p vejen mod NATO og EU - og fandt sin hustru, Karina. Hun er af armensk-russisk familie og virker i dag internationalt i it-branchen i Danmark, hvor hun bor med de to dtre.\nAlle fag afsluttes med en eksamen. Efterflgende udstedes et enkeltfagsbevis. MEN PAS P. For her er en mulig faldgrube: Selv om han gerne vil lre, bryder han sig ikke om at f pduttet den vestlige metode. S vi skal ikke tage til Rusland for at fortlle russerne, hvordan de skal gre forretning, hvordan de skal lede deres demokrati, eller hvordan de skal bygge deres land op igen efter de sidste tyve rs socialt og konomisk kaos.\nLad vre med at Voyeur - blonde dame udspioneret nøgen ved dem, hvordan de skal gre tingene, men vis, hvad der har virket for os. S vil de selv plukke det ud, der virker i russisk kontekst. 60 r Per Carlsen satsede hrdt som gymnasiast og kom ad omveje til diplomatiets hjeste poster. Og fik tilmed en livsledsagerske i Litauen. Vejen til ambassadrposten har slet ikke vret snorlige. Efter turen i Forsvaret lste Per Carlsen russisk og historie p Kbenhavns Universitet og supplerede SUen med fritidsundervisning p sprogskolen, p universitetet og p Handelshjskolen samt med sommerlig rdighedstjeneste p Flyvestation Aalborg.\nDet russiske kastede virkelig noget af sig. Det tumlede jeg selv med meget, de frste par gange jeg boede i Liderlig og behov pik.\nder ønsker fanden?. Indtil jeg fandt ud af, at russerne ikke smiler til fremmede, p samme mde som vi gr i Sexet Cam Girl Fingering Hendes Røv, Se. Faktisk er det Voyeur - blonde dame udspioneret nøgen ved sdan, at hvis du smiler til en fremmed i Rusland, s er du enten idiot eller udlnding.\nDe varme smil, de er reserveret til de nre relationer. Heldigvis er det ikke s svrt at blive en nr relation. Den her bog tog mig virkelig med storm.


Forskere gør sig klar til en verden uden bjerggletsjere\nSådan tilpasser vi os en fremtid med mindre sne og is.\nBjerggletsjere udgør omkring 10 procent af Jordens landareal, men deres bidrag til det globale istab og dermed havstigningen er meget større. Her ses Pasterze gletsjeren i de østrigske Alper. (Foto: Shutterstock)\nBjerggletsjere er et vigtigt led i komplekse økosystemer og leverer vand og vandkraft til milliarder af folk i verden.\nMen de bliver mindre og mindre hvert år, og forskerne ved stadig kun meget lidt om, hvilke konsekvenser det kommer til at have – for mennesker og natur.\nHvornår vil dyrearter, som er afhængige af smeltevandet fra gletsjerne, ikke længere være i stand til at overleve?\nEller hvordan skal byer, som bruger vandet til landbrug og vandkraft, klare sig, når gletsjerne forsvinder? Og hvad sker der, når hundrede års ophobning af forurening i isen, begynder at løbe ud i floderne?\nDet er blot nogle af de spørgsmål, som et forskerhold prøver at besvare i en ny artikel publiceret i PNAS. Her samler de al tidligere forskning i gletsjernes forsvinden i et forsøg på at vise, hvor galt det kan komme til at gå.\n»Jeg kender ikke nogen anden artikel, som integrerer så bred en vifte af konsekvenser,« siger hovedforfatteren på det nye studie, Alexander Milner, der er professor ved University of Birmingham, til Videnskab.dk.\nFire anbefalinger kan måske gøre os klar\nAlexander Milner og kolleger har fire anbefalinger, der skal gøre os i stand til at forberede os på en verden med væsentligt mindre og færre bjerggletsjere:\nDer skal udføres omfattende og gentagne kortlægninger af gletsjernes tilbagetrækning, så vi forstår problemets fulde omfang.\nRegelmæssig overvågning af biodiversiteten og mængden af forurening i og omkring floder med gletsjervand skal hjælpe os med at opdage tildlige advarselssignaler.\nVærdien af de gletsjer-afhængige økosystemer skal fastslås, så vi kan forberede os på de økonomiske tab – for eksempel fiskeri, når floderne bliver for forurenede.\nVedtage nogle internationale retningslinjer for forvaltning af de mest udsatte områder for at beskytte både gletsjervandet og de ressourcer, som det skaber.\n»Vi opfordrer videnskabsfolk til at tage deres forskning et skridt videre og sætte det på deres agenda, når de har kontakt med beslutningstagere,« siger medforfatter Dean Jacobsen, som er lektor ved Københavns Universitet.\n»Det her bør bekymre os alle sammen,« siger han.\nAntisana vulkanen i Andesbjergene. Forskere har overvåget floden – som får sit vand fra bjerggletsjere – i mange år. (Foto: Dean Jacobsen)\nSmeltevandet får havene til at stige\nBjerggletsjere udgør omkring 10 procent af Jordens landareal, men deres bidrag til det globale istab og dermed havstigningen er meget større.\nI 2013 kunne forskere beregne, at gletsjerne i Arktis, Canada, Alaska, Grønlands kystområder, de sydlige Andesbjerge og områderne omkring det Tibetanske Plateau »bidrager med omtrent ligeså meget smeltevand, som indlandsisen (på Grønland og Antarktis, red.) gør.«\nDe beregnede, at den samlede mængde smeltevand fra bjerggletsjere var 260 gigatons om året mellem 2003 og 2013 – hvilket bidrog med 30 procent af havstigningen i den periode.\nTil sammenligning bidrog Grønlands indlandsis med 215 gigatons smeltevand om året mellem 2002 og 2011.\nIstabet kan få alvorlige konsekvenser\nFremtiden ser ikke meget lysere ud.\nEt Nature-studie fra 2017 advarer om, at en global temperaturstigning på 1,5 grader celsius vil medføre tabet af en tredjedel af alle bjerggletsjere i Asien.\nIstab på den skala kan føre til »alvorlige konsekvenser for samfund i regionen, som er afhængige af smeltevand til husbehov, vandkraft og landbrug,« skriver glaciologen Graham Cogley fra Trent University i Nature.\nDet nye studie viser, at det samme kommer til at ske over hele kloden.\nFor eksempel er gletsjerne i Alperne blevet reduceret med 54 procent siden 1850 – og forventningen er, at der kun vil være 4 til 13 procent af isen tilbage ved slutningen af det 21. århundrede.\nKommercielt fiskeri og sportsfiskeri i Alaskas Kenai flod er en million-industri og den primære indtægtskilde for mange af Alaskas indbyggere. Men det er altsammen truet, efterhånden som gletsjerne forsvinder. (Foto: Wikipedia)\nFlere byer og attraktioner allerede påvirket\nSvindende vandforsyninger påvirker allerede flere samfund, siger Dean Jacobsen.\nBåde kvægopdrættere i Wyoming, USA, landmænd og landsbyboere i Andesbjergene, fiskeri i Alaska, og vandkraftværker i Centraleuropa afhænger af smeltevand fra gletjsere – og de har alle kunne mærke en reduktion i mængden af vand i løbet af det seneste årti, viser det nye studie.\n»Gletsjerne ophober en masse vand som is, så når det smelter i tørtiden, så virker det ligesom et vandtårn. Hvis det forsvinder, så kommer du til at have for lidt vand i floden i forhold til behovet fra vandkraft, vanding til landbrug og drikkevand,« siger Dean Jacobsen.\nOg det kommer til at gå ud over samfund langs med hele floden, siger han.\n»I Andesbjergene, for eksempel, der græsser husdyrene i de alpine vådområder, som også er populære turistdestinationer. Men hvis de områder ikke får den mængde vand, som de har behov for, så vil produktiviteten falde,« siger Dean Jacobsen.\nKaskade af konsekvenser\nForandringerne kommer til at få endnu mere komplekse konsekvenser for de dyr, som er afhængige af floder med smeltevand fra gletsjere.\n»Når gletsjerne forsvinder, så ser du en masse forandringer i økosystemerne længere nede af floden. Måske forsvinder der nogle arter her og der, mens andre overtager deres plads. Men vi ved stadig ikke, hvordan det vil udfolde sig, eller hvilken effekt det kommer til at have på det overordnede økosystem,« siger Dean Jacobsen.\nFor eksempel er vandinsekter en vigtig føde for dyr såsom fisk, som til gengæld er en vigtig føde for os mennesker.\nHvert år besøger mere end 800.000 turister Pasterze-gletsjeren i de østrigske Alper. Men hvad sker der, når der ikke længere er en gletsjer at se? (Foto: Shutterstock)\nDean Jacobsen har tidligere lavet en undersøgelse for at finde ud af, hvordan insekterne vil reagere på flodændringerne, i takt med at gletsjerne forsvinder.\nHan kunne se, at gletsjernes tilbagetrækning på et tidspunkt rammer et 'tipping point', hvorefter insekterne ikke længere kan overleve.\nInsekterne i de varme lande uddør først\nI gletsjerområderne omkring ækvator forventer forskerne, at vandinsekterne vil uddø, når gletsjerne er skrumpet til 31,8 procent af deres nuværende areal.\nEuropæiske insekter er lidt mere hårdføre, og de vil formentlig overleve, indtil gletsjerne er reduceret til 20,4 procent af deres nuværende areal.\nSubarktiske arter er de mest hårdføre og vil først begynde at uddø, når gletsjerne er nede på 19 procent af deres nuværende størrelse.\nDet nye studie siger ikke noget om, hvornår disse forandringer vil ske, eller hvad deres konsekvenser vil være for det overordnede økosystem.\nMen Dean Jacobsen håber, at deres anbefalinger vil føre til en effektiv og fokuseret videnskabelig indsats for bedre at forstå de potentielle konsekvenser og for at opdage dem tidligt.\nHinteresiferner-gletsjeren i Østrig er en af de mest resistente gletsjere i verden, når det gælder permanent istab. I denne video fra University of Zürich kan du følge dens tilbagegang siden 1894. Visualiseringen er baseret på historiske kort og fotos. (Video: Lindsey Nicholson)\nAlexander Milners profil (University of Birmingham)\nGraham Cogleys profil (Trent University)


Bagevejledning Bagevejledning: Brødet kan anvendes som tø og servér. Ønskes en let sprød skorpe skal produktet optøes og bages 2-3 min ved 180°C.\nIngredienser: Ingredienser: Fuldkornshvedemel*, vand, hvedemel, hørfrø, ruggryn*, havregrit, rugmel*, tørret surdej (hvedemel, surdejskultur), sukker, durumhvedemel, salt tilsat jod, rapsolie, tørgær, bygmaltekstrakt, hvedegluten, melbehandlingsmidler (E 300). Drys: Hørfrø og rugmel*. *: Fuldkorn. Kan indeholde spor af sesamfrø.\nEnergi: 1078 kJ/256 kcal\nFedt: 4,5 g - heraf mættede fedtsyrer: 0,6 g\nKulhydrat: 41 g - heraf sukkerarter: 2,3 g


Elin Schmidt - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nAvisens 21. årgang, onsdag den 30. september 2020, opdateret kl. 11:29. Redigeret af Kristine Korsgaard\n56 år d. 30. september\n55 år d. 30. september\n64 år d. 1. oktober\nSidst opdateret: 9. juli 2019\nDirektør, Rockwool Fonden, bestyrelsesformand, Mødrehjælpen\nUddannet: cand.jur. (Københavns Uni. 1995), HD i organisation (CBS), diplom i forandringsledelse (Insead)\nFødt 22. juli 1964, Sønderborg\nSTRATEGI: Med en kommende strategi for ’grønne offentlige indkøb’ vil regeringen blandt andet måle klimabelastningen af de mange milliarder kroner stat, kommuner og regioner køber ind for.\nNYHEDSOVERBLIK: Klimarådet tvivler på regeringens planer om, at ny teknologi kan levere en stor del af CO2-reduktionen. Regeringen vil ophæve femårsgrænsen for opbevaring af æg fra fertilitetsbehandling. Få overblik over dagens politiske nyheder.


David - Pilorum Hårklinik\nSe Davids forløb med vores unikke hårtabsbehandling\nBehandlingen har fået stor betydning for mig. Jeg har nu fået den frisure, jeg havde inden, jeg tabte håret. Kort tid efter behandlingen hos Pilorum Hårklinik kunne jeg allerede se forskel. Mit hår var blevet kraftigere, og problemet jeg havde tidligere, var væsentligt mindre. Hele forløbet har været top professionelt, og jeg er blevet taget rigtig godt imod. Jeg er absolut tilfreds med resultatet.”


Baffelstep og kantdiffraktion - SpeakerBuilder Forum - Page 2\nPosts: 2559 Quote Reply Topic: Baffelstep og kantdiffraktion\nPosted: 11 Jan 2016 at 08:13\nPosts: 804 Quote Reply Posted: 11 Jan 2016 at 08:38\nJeg skal lige have kigget på koden og set, om jeg ikke kan speede den lidt op.\nDet virker som om, Excels indbyggede Besselfunktion sluger meget regnetid.\nMin anden kode benytter en forholdsvis hurtig numerisk approksimation (kan ikke huske navnet).\nJeg vil lige prøve at kode den op i Visual Basic og se, om det kan speede beregningerne lidt op.\nLige nu stepper jeg mig også igennem frekvensspektret med skridt af 2 Hz. Det er nok ikke nødvendigt at tage så små skridt ved de høje frekvenser. Vil prøve at omskrive koden, så den benytter variabel skridtlængde i frekvensen.\nPosts: 2559 Quote Reply Posted: 11 Jan 2016 at 09:03\nHvorfor kører du med lineær ækvidistante frekvensspring? Jeg ville da køre logaritmisk...\nEdited by USXX - 11 Jan 2016 at 09:03\nPosts: 804 Quote Reply Posted: 11 Jan 2016 at 09:20\nMan skal jo kravle, før man kan gå\nMen jeg er helt enig. Det var også noget i den stil, jeg mente med variabel skridtlængde.\nEdited by Enthusiast - 11 Jan 2016 at 09:20\nPosts: 2559 Quote Reply Posted: 11 Jan 2016 at 11:25\nDet er jo bare at gange den forrige frekvens med en konstant i stedet for at lægge en konstant til...\nPosts: 804 Quote Reply Posted: 11 Jan 2016 at 20:22\nDen konstante skridtlængde kommer fra mine indledende tests af modellen (den anden kode).\nHer ønskede jeg at evaluere kurven jævnt over hele frekvensspektret. Det var ikke tilfældigt, der var skam en idé med det.\nMen i regnearket, hvor jeg blot vil se kurven, betyder det ikke noget. Derfor skifter jeg skridtfunktionen så snart tiden tillader det.\nI første omgang handlede det bare om at få det til at køre. Samtidig har det givet mig en mulighed for at teste mulighederne i Visual Basic. Det sværeste var faktisk at få Excel til at lave tegningen af baflen i korrekt forhold (1:1 på akserne) Det ligger ikke lige for i Excel.\nPosts: 804 Quote Reply Posted: 11 Jan 2016 at 20:31\nHar i øvrigt lige testet lidt nærmere. Det er ikke Bessel funktionen i Excel, der kører langsomt. Visual Basic koden kører bare ikke hurtigere.\nSå det er nok skridtlængden, man skal optimere, for at vinde lidt speed.\nPosts: 804 Quote Reply Posted: 11 Jan 2016 at 21:04\nSå blev antallet af frekvensskridt i første omgang skåret ned til 1/5.\nBeregningstiden for det viste scenarie er nu nede på ca. 1 sekund alt inklusiv uden synlige ændringer på kurven.\nPosts: 2559 Quote Reply Posted: 12 Jan 2016 at 08:33\nEn evaluering jævnt over frekvensspektret er jo netop, hvor frekvenserne er geometrisk ækvidistant placeret på en logaritmisk akse, så der er samme relative forskel mellem frekvenserne. Det er det, der giver mening for øret. Anyway, fedt at det kører godt nu.\nPosts: 804 Quote Reply Posted: 12 Jan 2016 at 08:43\nHm... Det er muligt.\nJeg havde tænkt, at et evt. peak, der eksempelvis strækker sig over 1-2 kHz i 10-15 kHz området ville være mere generende, end et peak der strækker sig over 200 Hz i 2-5 kHz området.\nMåske et dårligt eksempel, men jeg håber du forstår min pointe.\nEfterhånden som man bevæger sig op i frekvens bliver peaks'ene nemt "bredere" i frekvensspektret, selvom det måske ikke ser sådan ud på kurven.


og effektfuld adoption af Microsoft Teams\nSkab en effektiv digital arbejdsplads med Microsoft teams som fundament\nMicrosoft Teams er nemt at komme i gang med, og derfor er det også fristende bare at ”tænde” for Teams og slippe brugerne løs. Men ved brugerne, hvordan og hvorfor de skal anvende Teams, så I opnår reel værdi for forretningen? Og hvad med governance; har I politikker og strukturer på plads til på den ene side at forhindre, at data kan tilgås af uvedkommende – og på den anden side at gøre det let at samarbejde og kommunikere både internt og eksternt?\nMicrosoft Teams er et populært værktøj – og med god grund. Det er en intuitiv og let tilgængelig platform med høj performance og sikkerhed, som samler kommunikationen og gør det enkelt og effektivt at samarbejde internt og eksternt. Men som med al anden teknologi kommer det ikke til at give forretningsmæssig effekt, før brugerne rent faktisk benytter de nye muligheder til at optimere arbejdsgange og processer.\nGlobeteam inviterer sammen med Microsoft til webinar om Microsoft Teams. I løbet af to sessioner bliver du klogere på, hvordan du skaber et sikkert miljø for samarbejdet i Teams og dit samlede Microsoft 365-setup, samt hvordan du sikrer, at brugerne og dermed organisationen får den optimale effekt ud af de nye muligheder.\nWebinaret består af to sessioner med en kort pause imellem. Vi anbefaler, at du deltager i begge sessioner, men det er ikke en forudsætning\nFørste session kl. 9 - 9.50: God struktur giver god governance\nWebinaret bliver indledt af Pelle Thrane fra Microsoft, som giver en kort introduktion til Microsoft Teams og det roadmap, der ligger for produktet.\nEfterfølgende vil Jesper Voss fra Globeteam fortælle om, hvordan man opbygger en god struktur og dermed governance omkring Microsoft Teams og stadig bevarer produktiviteten. Herunder vil han komme ind på, hvordan man ved at tænke brugeradoption ind fra start undgår, at sikkerheden kommer til at stå i vejen for en effektiv anvendelse af Teams.\nHan vil også give konkrete eksempler på, hvordan regler og sikkerhedsindstillinger i alle dele af Microsoft 365 påvirker brugen af Teams, og hvordan man derfor bør etablere en samlet governance- og samarbejdsstruktur for hele platformen.\nVi runder sessionen af med en Q&A.\nAnden session kl. 10 - 10.45: Effektfuld digitalisering med Teams og Microsoft 365\nBo Overgaard-Høifeldt fra Globeteam giver input og inspiration til, hvordan man med fordel kan gribe adoption an og drive effektrealisering på en sammenhængende og udviklende måde.\nHan vil bl.a. komme rundt om, hvordan man skal tænke adoption og brugerne ind fra den første dag i projektet og komme med praktiske ideer til, hvordan man klæder ledere og medarbejdere på, så de har de nødvendige kompetencer og færdigheder til at anvende Teams med optimal effekt.\nVi runder session af med en Q&A.\nKl. 9 - 9.50: God struktur giver god governance\nKl. 10 - 10.50: Effektfuld digitalisering med Teams og Microsoft 365\nAlle personer, som har en rolle i forbindelse med implementering, drift og ibrugtagning af Microsoft Teams - fra IT til proces- og organisationsudvikling til jeres sikkerhedsansvarlige.\nDine online oplægsholdere er:\nPelle er Sr. Product Marketing Manager hos Microsoft Danmark og hjælper kunderne med at få større værdi af deres Microsoft 365-investering\nBo er en erfaren senior forandringsleder, hvis fokus er på at hjælpe organisationer med at kommunikere og samarbejde digitalt\nJesper har mange års erfaring som løsningsarkitekt. Hans fokus er design, rådgivning og implementering af governance og sikkerhed på Office 365


Coronavirussen, covid-19, har mildest talt sat Danmark på den anden ende, og det er noget, der påvirker os alle – også festivalklubben. Her en opdatering på, hvordan vi forholder os til situationen i forhold til vores planlagte arrangementer.\nVi tager situationen alvorligt, og vi følger naturligvis udviklingen nøje her i Skanderborg. Vi er i løbende og tæt kontakt med de relevante myndigheder på sundhedsområdet.\nVi fortsætter festivalplanlægningen som normalt, og vil de kommende måneder træffe beslutninger på baggrund af myndighedernes anbefalinger og krav. Der er stadig små fem måneder til Smukfest åbner portene, og skulle det stadig til den tid være nødvendigt med ekstraordinære tiltag på grund af covid-19, så handler vi som arrangører derefter.\nPå nuværende tidspunkt kan vi derfor ikke forudsige omstændighederne for et eventuelt påbud om aflysning og kan derfor ikke, med det vi ved lige nu, sige noget om eventuel refusion af køb hos Smukfest.\nDet er ikke længe siden, vi bad jer sætte kryds i kalenderen til årets medhjælperfest lørdag den 16. maj. Meget er sket siden da, men for nu så lad krydset stå. Der er stadig knap to måneder til, og vi håber på at kunne holde fast i festen.\nIngen kan dog spå om situationen i forhold til covid-19, og der er selvfølgelig en risiko for, at vi må sadle om. I så fald skal I nok få besked, så hold jer endelig orienteret her i WaltherNyt og på Facebook – og lad os sammen krydse fingre for, at virussen har mistet sin kraft til den tid, så vi kan holde et brag af en medhjælperfest!


’Mod, sved, tårer’: TV 2’s dokumentar om AFUK-elever er ufokuseret, men vedkommende / Film\n’Mod, sved, tårer’: TV 2’s dokumentar om AFUK-elever er ufokuseret, men vedkommende\n'Mod, sved, tårer'. (Foto: Andrea Storm Henriksen)\nMange tænker sikkert deres, når de hører om unge, der har valgt det almene gymnasium fra til fordel for en skole, der kalder sig for Akademiet For Utæmmet Kreativitet. Her er bogen lagt væk til fordel for trapezen, og i stedet for at lære at bøje franske verber lærer man at forlade sin comfort zone. Hvad i alverden får samfundet dog ud af den slags dovne cirkusnumre, vil nogle nok spørge.\n’Mod, sved, tårer’, en ny TV 2-dokumentar om AFUK, adresserer netop denne gammeldags måde at stille den udbredte studenterhue op over for alle de alternative uddannelser. Dokumentarens første billeder er ikke inde fra skolens lokaler i København, men af studentervogne og et eksamensbevis, hvor tre års skolegang opsummeres i nogle tal. Derefter hører vi én af AFUK’s undervisere tale til eleverne: »Samfundet skal forstå, hvor vigtigt det er, at der findes andre måder at lære på«.\nI dokumentaren følger vi fire vidt forskellige hovedpersoner. Nogle er trådt direkte fra familiecirkusteltet ind på gymnastikmadrasserne, andre har været forbi gymnasiet for kun at få installeret en følelse af at være utilstrækkelig. Det sidste er sket for Mads, hvis eneste motivation for at blive i gymnasiet var festerne, og med det fulgte et stofmisbrug og til sidst en tur i afvænning. Andy har gået på ni forskellige skoler, men har aldrig følt sig tilpas nogle af stederne inden AFUK. Zanya har aldrig tænkt andet, end at hun skulle være cirkusartist, og Oliver, som lider af PTSD, formindsker sine symptomer ved at være i fysisk kontakt med andre.\nFysisk kontakt er der meget af, når man går på artistlinjen, som de alle fire gør. Det er én af de bedste af sin slags i Europa, lærer vi. Dokumentaren følger eleverne over et skoleår, og vi får både indsigt i det hårde arbejde, det kræver at dygtiggøre sig i jonglering, spring og akrobatik, og i det pædagogiske arbejde med at tilpasse skolelivet alle de forskellige livsomstændigheder.\nNogle af de mest interessante scener i ’Mod, sved, tårer’ er, når vi ser eleverne i samtale med lærerne fortælle om deres drømme og alt det, der står i vejen for at nå dem. Her får vi mulighed for at se, hvordan AFUK muliggør mangfoldigheden på flere måder end med deres bogfri pensumliste.\nDet er også her, vi kommer tættere på dokumentarens hovedpersoner, som hver har deres historie at fortælle om at være ung og vide, at man er ude at stand til at følge det almene spor, som man ofte kan føle, man burde.\nNår Zanya er på tur med sin veninde, er det ikke for at tage i byen, men for at tage i cirkus og filme artisterne, så de bagefter kan analysere videoerne og forstå, hvad de gjorde. Andy behøver ikke sige to gange, at han har svært ved at begå sig socialt. Hans usædvanlige måde at bære sin krop gør det selvskrevet, at han ikke skal befinde sig i en bogligt og socialt strømlinet skole, men et sted, hvor han kan prøve kræfter med den magnetiske fremtræden, han udstråler.\nDet er med deres historier, vi forstår, at det at blive klog med sin krop er lige så værdigt som andre måder at være klog på. De minutter, vi tilbringer med dem, er de stærkeste i ’Mod, sved, tårer’, men desværre er det ikke de minutter, der er flest af.\nSlørede optagelser af inspirerende citater på væggene og optagelser af elever, der spiser deres frokost, udgør lidt for meget af den korte spilletid og får dokumentaren til at fremstå ufokuseret og visuelt rodet. Med det begrænsede kendskab, dokumentaren selv antager, de fleste har til skolen, ville det have kommet den til gode at fortælle os lidt mere om, præcis hvordan den fungerer.\nFilmen er en fin introduktion til AFUK og et vedkommende portræt af skolens elever – men den dedikerer sig ikke helhjertet til nogle af delene.\n’Mod, sved tårer’ er en ufokuseret, men vedkommende dokumentar om ikke at gå den almene vej.\n’Mod, sved, tårer’. Dokumentar. Instruktører: Ina Lindgreen og Andrea Storm Henriksen. Spilletid: 75 min. Premiere: 2. juni på TV 2\n‘Tilståelsen’: Var dansk massemorder uskyldig? TV 2 graver dybt i sagen


Bedstefars skæg med rabarber og lakridsskum | Frahaventilmaven\nHer kan man tale om en ægte revitalisering af en klassisk kage, som de fleste kender. Bedstefars skæg med rabarber og lakridsskum har nemlig fået et smagsboost uden lige. Og kombinationen af kage, rabarber og lakrids er bare smækker-lækker.\nEn rigtig sommerkage – eller en vinterkage\nSkal man bage kage om sommeren, må den gerne indeholde sommerens råvarer, så den bliver frisk og lækker. Men gemmer man rabarber i fryseren, kan man sagtens bage denne kage om vinteren også, hvor den vil være et frisk smagspust af sommer i en mørk tid.\nOpskrift på bedstefars skæg med rabarber og lakridsskum\nca. 2 1/2 dl rabarberkompot (alt efter smag og behag)\nSe, hvordan du laver rabarberkompot her. Hvis du kun vil lave til selve kagen, halverer du blot opskriften.\n2 1/2 spsk lakridspulver\nHvis ikke du allerede har rabarberkompot til rådighed, så start med at lave den. Det tager ikke så lang tid. Lige så snart, du har sat kompotten over at koge, kan du gå i gang med at røre dejen sammen.\nKagedej: Pisk smør og sukker sammen til en luftig masse og tilsæt æggene ét efter ét.\nRør de tørre ingredienser sammen i en skål og tilsæt dem skiftevis med mælken, mens du rører (ikke pisker) i dejen.\nHæld dejen i en lille bradepande beklædt med bagepapir. Bag kagen ved 180 grader i ca. 25 minutter. Den skal være let gylden ovenpå.\nLav lakridsskummet, mens kagedejen bager.\nLakridsskum: Pisk æggehviderne helt stive, og hæld sukkeret i lidt efter lidt, mens du fortsat pisker. Tilsæt tilsidst lakridspulver og pisk videre et halvt minuts tid, til lakridsen er ordentligt fordelt og skummet har en fin lysebrun lakridsfarve.\nTag kagen ud af ovnen og smør rabarberkompotten på.\nSmør derefter lakridsskummet godt ovenpå kagen (læg al skummet på, før du begynder at smøre, så får du det pæneste resultat).\nSkru ovnen ned på 170 grader og bag kagen færdig med skummet på i ca. 20 minutter. Hold godt øje med, at skummet ikke bliver for mørk.\nLad kagen køle af på en bagerist. Bedstefars skæg med rabarber og lakridsskum smager skønt både lun og kold og kan holde sig i flere dage.


Hul i hovedet - www.grillguru.dk\nBoardindeks Andre interesseforums Gør det selv Hul i hovedet\nIndlæg#1 » 10. jul 2016, 20:26\nMin q100 har fået et slag i låget da jeg snublede mens jeg satte den på plads. Den er nok 6år. Hvad gør jeg?køber nyt låg. Ny grill. Reparer med Hvad eller lader det være? Skal være en billig men holdbar løsning. Alt andet er ok\nRe: Hul i hovedet\nIndlæg#2 » 11. jul 2016, 00:06\nGrill videre.. Q100 er jo ikke i forvejen tæt, så et hul fra eller til gør nok ingenting Medmindre selvfølgelig hullet er så stort at du ka vende dine steaks gennem det\nIndlæg#3 » 11. jul 2016, 08:32\nOg hvis hullet er så stort så er det ikke en fejl, men en feature .\nKender du ikke en der kan svejse lidt, eller blot udskære en plade som popnittes fast med varmefaste nitter. 6 år gammel, så er der vist ikke den store fornuft Omar bruge for mange kræfter på det.\nAlternativt, afhængig af hullet størrelse (tag et billede evt. ) kan du så ikke blot lukke hullet med et termometer? De spændes fast fra bagsiden, er hullet større end møtriken kan du jo blot smide en Skive på.\nIndlæg#4 » 11. jul 2016, 11:22\nEllers kan man smække en klat gun gum - udstødningsreparationsmasse på.\nhttp://www.harald-nyborg.dk/p4668/holts ... ringspasta\nTilmeldt: 27. mar 2016, 14:55\nGrillpark: Weber 47cm kuglegrill\nGeografisk sted: Tullebølle, Langeland\nIndlæg#5 » 11. jul 2016, 15:19\nprause skrev: Ellers kan man smække en klat gun gum - udstødningsreparationsmasse på.\nGad vide om det giver en god smag til bøfferne?\nIndlæg#6 » 11. jul 2016, 17:22\nDu kan jo prøve, men jeg vil nu anbefale at du bruger det til låget og IKKE til bøfferne...\nIndlæg#7 » 11. jul 2016, 18:20\nIndlæg#8 » 11. jul 2016, 18:52\nTror jeg springer over.\nGrunden til jeg skrev som jeg gjorde var, at jeg ved det afgiver nogle stoffer under hærdning, som ikke er ønskværdige i maden.\nHvor lang tid det afgiver de stoffer, skal jeg lade være usagt\nIndlæg#9 » 12. jul 2016, 06:43\nJa, du har ret. Kunne bare ikke dy mig.\nJeg ved det ikke, lortet bliver hårdt som sten når det bliver varmet op, men det er naturligvis ikke fødevaregodkendt\nIndlæg#10 » 12. jul 2016, 16:19\ntak for bud alle sammen.\nIndlæg#11 » 12. jul 2016, 20:47\nJeg turde nu godt at gøre det hvis det var mig. Tvivler på om der sprøjter noget ud af noget der er afhærdet og selvfølgeligt varmet op i et par timer før der kommer mad i.\nJeg synes at folk er lidt for pivede med om noget rustfrit stål f.eks er fødevare godkendt, det er et Mågestel garanteret heller ikke.


Fysiurgisk massage på Amager i København af dybdegående massør\nBliv forkælet og styrk dit helbred\nFysiurgisk massage giver dig ikke kun fysisk velvære ved at lindre muskelspændinger og myoser. Fysiurgisk massage fjerner også kroniske smerter og stress, så du lang tid efter din behandling mærker det på både helbred og humør. Vi har fire dygtige massører i hjertet af Amagerbro i København med stærke hænder, som står klar til at behandle dig.\nVeludført dybdegående massage spreder velvære i hele kroppen og kompenserer for de skadevirkninger, som stillesiddende arbejde, stress og belastninger kan give. Ømhed og smerter aftager og alle træthedsfølelser forsvinder og på den måde får massage en afsmittende effekt på hele din udstråling.\nPositive effekter af vores fysiurgiske massage:\nVi afstresser dig og får dig til at slappe af.\nVi løsner myoser og muskler og giver dig bevægeligheden tilbage.\nVi smertebehandler og lindrer.\nVi forkorter restitutionstiden efter sportsskader.\nVi forebygger – og giver altid effektiv behandling, hvis skaden alligevel opstår.\nMassage fjerner stresshormoner\nFysisk berøring gennem massage får din krop til at slappe af, og du mindsker antallet af stresshormoner. På den måde forøger du dit energiniveau, og det smitter af på både helbred og humør.\nDerfor er fysiurgisk massage også effektiv over for dig, der oplever stress i livet og på dit arbejde eller måske døjer meget med spændingshovedpine og anspændthed. Krop og sjæl hører sammen, og en afslappet fysisk krop giver livsenergi og positive følelser.\nSådan virker fysiurgisk massage\nFysiurgisk massage er en dybdegående behandlingsform, som kan fjerne den ømhed og de smerter i bevægeapparatet, som du ofte mærker efter længere tids stillesiddende kontorarbejde, en forkert bevægelse, en sportsskade eller en uventet belastning af din krop.\nNår massøren er kommet godt i gang med at bearbejde dine muskler, så stimuleres blodgennemstrømningen i hele din krop og det udrenser og fjerner affaldsstoffer fra dit muskelvæv. På den måde løsnes stive muskler, spændinger og smerter, og du får bevægelighed tilbage i dine muskler. Du vil mærke effekten straks efter behandlingen.\nEn positiv bieffekt er, at mange desuden oplever at få et sænket blodtryk sammen med et større mentalt overskud i hverdagen, når kroppens muskler er i balance igen.\nAlle vores massagebehandlinger når i dybden\nAlle vores fysiurgiske massører her på klinikken, Amager, har en grundlæggende viden om kroppens anatomi, som bruges når de systematisk bearbejder din krops muskler i en grundig massage. De kan virkelig tage fat, når det er nødvendigt, men de fornemmer altid dine behov og en massage kan også være mild og blid ved kroppen.\nDin behandling tilrettelægges ud fra dine udfordringer. Alle behandlinger tilrettelægges således, at massøren når i dybden med hele kroppen eller særligt udvalgte muskelområder.\nVælger du en dybdegående helkropsmassage, får du arbejdet dybt ind i hele dit bevægeapparat, så blodgennemstrømningen til alle dine muskler styrkes og hele din fysiske og mentale ydeevne styrkes.\nMed en af vores delbehandlinger, så arbejders der i dybden med en specifik muskelgruppe. Denne behandling omfatter oftest nakke, skuldre og ryg, men det kan også være ansigt, fødder og hænder, eventuelt kombineret med en hovedbundsmassage.\nEn halv times fysiurgisk massage kombineret med akupunkturbehandling er effektiv til at sætte fokus på en bestemt muskelgruppe.\nMassage + akupunktur\nFysiurgisk massage som ren wellness mod stress\nMange oplever stress i hverdagen, hvilket for nogle udvikler sig til deciderede søvnproblemer, fordi tankerne kører på højtryk, og så bliver man fanget i en negativ spiral med stress. En skøn afslappende gang fysiurgisk massage kan få hele kroppen til at slappe af. Det er ren wellness og effektivt mod stress at lægge sig op på briksen og passivt modtage behagelig dybdegående massage i op til halvanden time.\nDu vil med det samme mærke hvordan massagen blødgør dine muskler og hvordan hjernen samtidig giver slip på al kontrol, så du begynder at slappe af i både krop og sjæl.\nVi tilpasser altid vores fysiurgiske massage til dig og dine behov. Hvis din krop er i et højt beredskab med et voldsomt stressniveau, så er det ofte bedst at starte med blide bevægelser og en ganske nænsom massage. Hvis du har særlige udfordringer eller døjer med spændinger i eksempelvis nakke eller skuldre, så tager vores massører selvfølgelig ekstra fat her.\nMen vores afstressende fysiurgiske massage har fokus på at få din krop og din hjerne helt ned i gear og få bugt med alle stresshormoner. Det kræver ofte flere behandlinger, og vores klinik midt på Amager i København har derfor nogle meget fleksible åbningstider.\nDen dybdegående fysiurgiske massage\nSamtidig med at den dybdegående fysiurgiske massage afstresser, så har den også en positiv effekt på psykologiske faktorer så som angst og depression. Vores yderst erfarne massører arbejder professionelt og præcist i dybden med kroppens dybe væv, og det kan ofte mærkes, når du ligger på briksen.\nEn dybdegående og grundig massage i dybden af dine muskler er også med til at forebygge skader og afhjælpe uhensigtsmæssige kropsholdninger, som kan skyldes en travl hverdag, hårdt arbejde eller komme fra sport og træning.\nBook tid allerede i dag hos en af vores professionelle massører\nFysiurgisk massage hos Amagerbro Fysioterapi og Træningscenter i København udføres altid af en professionel kropsmassør. Alle vores massører er yderst erfarne og har en god forståelse af kroppens muskelopbygning, hvordan alle muskler er hæftet sammen og hvordan fysiurgisk massage kan afhælpe, afstresse og smertebehandle.\nBook behandling hos en af vores tre massører, som supplerer hinanden, men som også har hver deres styrker.\nDu kan bestille via vores reception på telefon: 32966002 eller booke en tid online her.\nLægeeksamineret fysiurgisk sportsmassør.\nAkupunktør (Traditional Chinese medicine).\nStyrke: Kan kombinere fordelene ved massage og akupunkturbehandling.\nSelvstændig massør med stor erfaring.\nMassør, NADA-behandler og zoneterapeut.\nStyrke: Giver blid massage som afspænder din krop.\nMange års erfaring indenfor faget.\nUddannet sportsmassør, sportsterapeut og uddannet i triggerpunktsakupunktur\nStyrke: Dybdegående massage og triggerpunktsakupunktur.\nProfessionel vejledning og behandling.\nKrop og sjæl hører sammen. Bearbejdelse af kroppen i form af fysiurgisk massage giver velvære og positiv følelsesmæssig aktivitet. Samtidig kan fysiurgisk massage fjerne stress og skaber livsenergi. Massage midt på i hjertet af Amager i København lige når du har brug for det.


Storkøbspakke: 425 B&J 25 Vægmaling 5 x 9 LiterMed dette storkøbs tilbud påÂ B&J 25 Vægmaling kan du købe stort ind til et større malerprojekt! Vi har gjort det hurtigt og nemt for dig at handle større mængder maling. Køb mere og spar mere!425 B&J Vægmali … læs mere her\n425 B&J 25 Vægmaling 5 x 9 Liter (Storkøb) kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i vores varekategori Beck & Jørgensen Vægmaling. Din pakke kommer hjem til dig med lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber 425 B&J 25 Vægmaling 5 x 9 Liter (Storkøb) hos den populære shop DecoFarver.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. I det store udvalg af varer er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nHvis du shopper online, giver de dig lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Derudover har du et meget større udvalg, og det gør en prissammenligning let, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Du kan oven i købet gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n18 anmeldelser af 425 B&J 25 Vægmaling 5 x 9 Liter (Storkøb)


Dagens Udseende: Jennifer Garner Og Hendes Girly Blazer I Los Angeles (Tilstand) 2021\nKig på dagen: Jennifer Garner og hendes piger i Los Angeles\nSe niveau, Jennifer Garner er den afslappede slags i hverdagen. På samme tid, når man skal jonglere konstant mellem at optræde og være en mor på tre, kan man forstå, at det enkleste blik på at adoptere er et klassisk udseende, afslappet, og i hvilket man føler sig godt.\nDette forhindrer ikke skuespillerinden i "Valentinsdag" fra at "gå på markedet", når omstændighederne kræver det. Forresten på rødt tæppe skal du afslutte jeans, trøjer og skjorter. Jennifer Garner ved, hvordan man bærer aftenkjole og er blændende på hver sin udseende offentligt. Mellem den daglige og den elegante aften er der entre deux: aftenen på hverdage, forelsket eller mellem venner (e) s. Og igen, fru Ben Affleck ved, hvordan man kommer ud af hendes garderobe, de stykker der kræves for at være på toppen med tre gange ingenting. Så, tirsdag den 29. oktober, Jennifer Garner blev set på gaderne i Los Angeles mens du rejser til middag. Og til lejligheden havde hun taget et kig på både smarte og afslappede, baseret på klare stykker. Begyndende med a blazer ferskenfarver i en meget maskulin-feminin stil, der faldt perfekt på skuespillernes hofter. De rullede ærmer brød den højre side af beklædningen til et mere trendy udseende. Jennifer Garner havde tilknyttet dette blazer til en hvid bluse bluse med åben krave. Hun havde gemt ham i en let ødelagt rå slanke jeans for at strukturere sin figur. Ved fødderne, et par åbne pumper med python mønster at tage en smule højde.\nSkønhedsside, bølget og skinnende løs hår, en brun blyant-vipper, et slag af mascara og nøgne læber og voila!\nEnkel, men meget elegant i dette trendy og casual outfit, Jennifer Garner er øverst!\nCalling All Cars: Highlights of 1934 / San Quentin Prison Break / Dr. Nitro (August 2021)\njennifer garner, blazer