Vejledningen handler om, hvad unge under 18 år, der stadig er omfattet af undervisningspligten, må arbejde med, hvor længe de må arbejde, og hvad kravene er til arbejdsgivere, der beskæftiger undervisningspligtige unge.\nAT-vejledninger - At-vejledning 13.0.1 - 1. juni 2018 Erstatter At-vejledning E.0.1 af marts 2007 Arbejdstilsynet\nFå en kort introduktion til vejledningen\n1. Kort om vejledningen\nI denne At-vejledning kan du læse om de regler, der gælder for undervisningspligtige unges arbejde. Det vil sige reglerne om, hvad undervisningspligtige unge må arbejde med, hvor længe de må arbejde – og hvad kravene er til dig, hvis du er arbejdsgiver for en ung.\nVejledningen handler alene om de regler, der gælder for unge under 18 år, der stadig er omfattet af undervisningspligten.\nReglerne for de 15-17-årige, der ikke er omfattet af undervisningspligten, kan du læse om i At-vejledningen om ikke undervisningspligtige unges arbejde.\nDe regler, vejledningen her beskriver, er fastsat i bekendtgørelsen om unges arbejde.\nTo væsentlige hovedregler:\nBørn under 13 år må som udgangspunkt ikke udføre arbejde for en arbejdsgiver – men de må gerne medvirke i en række former for kulturelle aktiviteter af erhvervsmæssig karakter, hvis man får tilladelse til det hos politiet.\nDe 13-14-årige samt ældre unge, der stadig er omfattet af undervisningspligten, må udføre en række former for lettere arbejde for en arbejdsgiver.\nBegge hovedregler uddybes i denne vejledning.\n2. Hvilke unge gælder reglerne for?\nReglerne, der er beskrevet i denne vejledning, gælder for unge under 18 år, der stadig er omfattet af undervisningspligten, og som arbejder for en arbejdsgiver.\nHvornår er den unge omfattet af undervisningspligt?\nUndervisningspligten slutter ifølge Folkeskoleloven den 31. juli, efter at den unge har modtaget regelmæssig undervisning i 9 år – dog senest den 31. juli det år, hvor den unge fylder 17 år.\nUndervisningspligten kan opfyldes på andre måder end ved 9 års undervisning i folkeskolen. Det kan være ved undervisning, der svarer til folkeskolens – eller hvis der med skolen er indgået en aftale om, at den unge i stedet for den almindelige skolegang deltager i erhvervsmæssig uddannelse eller beskæftigelse.\nHvad er arbejde for en arbejdsgiver?\nNår man skal vurdere, om der er tale om, at en ung arbejder for en arbejdsgiver, kan man bl.a. se på:\nom den unge udfører arbejde, der ligner det arbejde, andre ansatte udfører\nom den unge har pligt til at stille sin personlige arbejdskraft til rådighed\nom der er nogen, der instruerer den unge i arbejdet og fører kontrol med den unge\nom der stilles arbejdsrum, redskaber og andre nødvendige hjælpemidler til rådighed i forhold til arbejdet.\nAlle fire kriterier behøver ikke være opfyldt, for at der er tale om arbejde for en arbejdsgiver.\nReglerne om unges arbejde gælder som hovedregel også for unge, der arbejder i arbejdsgiverens private husholdning eller i en familievirksomhed1). Reglerne gælder dog ikke, hvis der kun er tale om lejlighedsvist eller kortvarigt ufarligt arbejde (hvis der er tale om et landbrug, gælder reglerne dog også for lejlighedsvist eller kortvarigt arbejde).\n1) En familievirksomhed er en virksomhed, hvor arbejdet udelukkende udføres af de medlemmer af arbejdsgiverens familie, som hører til husstanden.\n3. Hvad må børn og unge arbejde med?\n3.1. Det gælder for børn under 13 år\nBørn under 13 år må som udgangspunkt ikke udføre arbejde for en arbejdsgiver. Men et barn under 13 år kan i konkrete tilfælde få tilladelse af politiet til at medvirke i kulturelle aktiviteter af erhvervsmæssig karakter, hvor der er tale om, at der er en arbejdsgiver. Aktiviteterne må ikke skade barnets sikkerhed, sundhed eller udvikling – eller gå væsentligt ud over barnets skolegang.\nKulturelle aktiviteter af erhvervsmæssig karakter, hvor der er en arbejdsgiver, kan fx være særlige sportsaktiviteter, opvisninger, teaterforestillinger, koncerter, cirkusforestillinger, radio, tv, filmoptagelser, reklamefilm og modelarbejde.\nDet er barnets forældre eller den virksomhed, der ønsker at beskæftige barnet, der skal søge om tilladelsen.\nDu kan som virksomhed godt på én gang søge om, at flere børn deltager i den samme kulturelle aktivitet – men så skal du beskrive omfanget og arten af det enkelte barns deltagelse i aktiviteten.\nSend ansøgningen til politimesteren i den politikreds, hvor aktiviteten finder sted – og, hvis der er tale om en film, der, hvor filmproducenten har adresse.\nFind den rigtige politikreds her\n3.2. Det gælder for unge på 13-14 år og ældre unge omfattet af undervisningspligten\nUnge, som er 13-14 år, eller ældre og stadig omfattet af undervisningspligten, må arbejde med lettere arbejde.\nLettere arbejde inden for landbrug, gartneri, rideskoler – fx med fodring, udmugning, pasning af mindre husdyr og heste, bær- og frugtplukning\nLettere rengøring, oprydning og borddækning\nLettere manuel montering, dog ikke lodning og svejsning\nLettere malearbejde, dog ikke sprøjtemaling\nLettere budtjeneste, herunder piccoloarbejde og udbringning af aviser og reklamer\nLettere arbejde med bogopsætning på biblioteker\nLettere arbejde i butikker – fx med modtagelse, sortering prismærkning og pakning af varer\nLettere ekspedition i forretninger, restauranter mv.\n4. Hvad må unge ikke arbejde med?\nUnge på 13-14 år samt ældre unge, der stadig er omfattet af undervisningspligten, må ikke arbejde med noget, der kan være farligt for deres sikkerhed og sundhed.\nDe må fx ikke:\nArbejde med eller i farlig nærhed af maskiner. Forbuddet gælder alle maskiner - undtaget ufarlige husholdnings- eller kontormaskiner som fx støvsugere og kopimaskiner.\nArbejde med eller i farlig nærhed af farlige stoffer og materialer. Forbuddet gælder alle farlige stoffer og materialer. Det vil sige de stoffer og materialer:\n- der er nævnt i bekendtgørelsens bilag 4\n- der er forsynet med et faresymbol eller med risikosætning om brandfare eller miljøfare\n- der er forsynet med påskriften: “Leverandørbrugsanvisning kan rekvireres af erhvervsmæssige brugere”.\nArbejde med processer, der er farlige for deres sikkerhed og sundhed. Det gælder især arbejde, der er fysisk belastende, fordi unges muskler, knogler og led ikke er fuldt udvoksede. Ved løft, træk og skub skal der derfor tages særligt hensyn til den unges alder og fysik, og unge må normalt ikke løfte mere end ca. 12 kg. [Få mere vejledning om unge og løft]\n5. Regler om unges arbejdstid og hviletid\nDer er forskellige regler omkring arbejdstid for unge omfattet af undervisningspligten afhængigt af deres alder:\nDet gælder for unge på 13-14 år\nDe unge må arbejde:\n2 timer om dagen på skoledage\n7 timer om dagen på andre dage end skoledage\n12 timer om ugen, på uger med en eller flere skoledage\n35 timer om ugen i uger, hvor der er helt skolefri.\nDet gælder for unge på 15-17 år, der er omfattet af undervisningspligten\n8 timer om dagen på andre dage end skoledage\n40 timer om ugen i uger, hvor der er helt skolefri.\nFor begge grupper gælder det derudover, at:\nHvis den daglige arbejdstid er på 7 timer eller mere, skal arbejdstiden ligge samlet\nHvis den unge arbejder som led i en uddannelse, skal den tid, den unge bruger på undervisning, regnes med i arbejdstiden\nArbejdstiden skal lægges sammen, hvis den unge arbejder for flere arbejdsgivere.\n5.2. Pauser og hviletid\nDer er særlige regler omkring pauser og hviletid for undervisningspligtige unge under 18 år.\nHvis den daglige arbejdstid overstiger 4,5 timer, skal den unge have en pause på mindst 30 minutter. Pausen kan ikke placeres ved arbejdets begyndelse eller ved arbejdets slutning.\nDe unge skal have en sammenhængende hvileperiode på mindst 14 timer i døgnet og må ikke arbejde i tidsrummet fra kl. 20.00 til kl. 6.00.\nDe unge skal have 2 sammenhængende fridøgn inden for hver periode på 7 døgn. Heraf skal ét fridøgn normalt omfatte søndag. Hvis de 2 fridøgn ikke kan placeres i sammenhæng, skal det ene fridøgn lægges i umiddelbar tilknytning til en daglig hvileperiode.\n5.3. Særligt om arbejdstidsregler ved kulturelle aktiviteter\nHvis den unges deltager i kulturelle o.l. aktiviteter, kan reglerne om arbejdstid, hviletid, arbejdstidens placering og fridøgn fraviges. Det kræver en tilladelse fra Arbejdstilsynet.\nSend din ansøgning til Arbejdstilsynet på at@at.dk. Der er ingen formkrav til ansøgning.\n6. Krav til dig som arbejdsgiver for en ung\nDer er en række regler, der særligt gælder for dig som arbejdsgiver, hvis du har unge under 18 år ansat:\nDu skal vurdere, om der er nogle særlige risici forbundet med det arbejde, den unge skal lave. Du skal beskrive risiciene særskilt i din arbejdspladsvurdering (APV).\nDu skal også sørge for at forebygge risiciene i den måde, du tilrettelægger den unges arbejde på – og lære den unge hvordan han eller hun varetager arbejdet på en sikker måde. Fx skal du sørge for, at den unge har lært at bruge tekniske hjælpemidler korrekt. Husk at unge typisk har sværere ved at vurdere, hvad der kan være farligt end voksne.\nDu skal sikre, at der er en voksen, der fører tilsyn med den unges arbejde. Hvis der er tale om arbejde med ingen eller få risikomomenter, eller hvis den unge er meget rutineret, behøver tilsynet kun at være periodevist. Hvis der er tale om et mere risikofyldt arbejde, kan det være nødvendigt, at den person, der fører tilsynet, står umiddelbart ved siden af den unge og overvåger arbejdet\nHvis den unge er under 15 år eller stadig er omfattet af undervisningspligten, skal du underrette den unges forældre eller værge om, at du har ansat den unge. Du skal skrive, hvor lang arbejdstiden er. Hvis du har vurderet, at der er risici forbundet med arbejdet, skal du også kort beskrive risiciene, og hvad du har gjort for at forebygge dem. Der er ingen krav til, hvordan du skal lave din underretning. Du kan fx nøjes med at sende den del af din arbejdspladsvurdering, der beskriver risiciene ved den unges arbejde sammen med oplysningerne om arbejdstiden.


Leverandører til biogasanlæg stifter ny sammenslutning - SLF\n”Vi skal frem i skoene og have bedre indtjening”\nRepræsentanterne fra leverandørforeningerne var alle meget enige om, at det er ”5 minutter i 12” med at få repræsenteret og organiseret landbruget som én samlet enhed og én stemme på biogasområdet.\n-Klima og bæredygtighed er på tidens dagsorden, og biogas er et helt centralt instrument i landbrugets bidrag til løsningerne. Det er således vigtigt, at vi får bedre økonomisk afregning for biomasserne, men også at klimaregnestykket godskrives de enkelte leverandører. Vi landmænd står foran større klimainvesteringer, som skal betales, siger Peter Høj.\n-Udbygningen af biogas går samtidig utroligt stærkt i disse år og mange landmænd står foran at skulle tage stilling til forskellige leverandørkontrakter fra biogasanlæg, som typisk er ejet af forskellige energikoncerner. Det er her vigtigt, at landmænd får tryghed – og at der sikres optimale betingelser i aftalerne. Vi skal som landmænd også tage vores samfundsansvar og sikre, at så meget biomasse som muligt fremover kommer igennem et biogasanlæg på den mest bæredygtige måde, siger Martin Lambert Pedersen.\n-Sammenslutningen skal alene varetage landbrugets interesser og være vores talerør. Vi vil samarbejde med alle øvrige aktører som fx Landbrug & Fødevarer, SEGES, universiteter, biogasbranchen og energiselskaberne. Vi har alle et fælles mål om at løfte biogassen til nye højder, siger Erling Christensen.\n-Flere leverandørforeninger har allerede kontaktet os og vil gerne med i sammenslutningen, og dem vil vi hver især tage dialog med som del af det videre arbejde. Vi står allerede som samlet stærk enhed nu, men vi vil gerne have flere leverandørforeninger med her fra starten, siger Erling Christensen.\nBilledetekst: Fra venstre ses Bjarne Nielsen, Midtfyns Biogas AMBA, Troels Clausen, Nordfyns Biogas AMBA, Peter Høj, Midtfyns Biogas AMBA, Gert Elbæk, Nordfyns Biogas AMBA, Bo Langhede og Martin Lambert Pedersen fra BioenergiSyd AMBA, Kim Korsgaard Jørgensen, Erling Christensen og Flemming Skov fra Sønderjysk Biogas AMBA og Anders Andersen, Udviklingschef i SLF


Afstemning: Skal du have den nye iPhone SE 2020?\nDen nye iPhone SE er her endelig. En budgetvenlig iPhone med masser af power og nyt kamera i et velkendt design. Skal du have den? Deltag i afstemningen.\nMed fire år på bagen var en ny udgave af iPhone SE meget tiltrængt, og nu er den her endelig. iPhone SE 2020, eller iPhone SE 2 som den også kaldes, blev efter utallige rygter en realitet for et par dage siden. Den nye iPhone SE overtager pladsen for iPhone 8, og stjæler på vejen designet fra denne.\nSelvom designet er det samme som iPhone 8, så er det langtfra samme mobil, eller gamle iPhone SE, som den reelt er arvtager for. I forhold til den originale iPhone SE, så er skærmen vokset fra 4 til 4,7 tommer og indmaden har fået en overhaling.\niPhone SE lige så hurtig Apples dyreste iPhone\nUnder dens velkendte skal finder vi nemlig Apples lynhurtige A13 Bionic-chipset og et nyt kamera, som ifølge Apple er “det bedste enkeltkamerasystem nogensinde i en iPhone”. Selve kamera-hardwaren kommer angiveligt fra iPhone 8 (ikke bekræftet), er det A13-processoren, som tryller med fotokvaliteten og giver funktioner som portræt og 4K-video.\nDesignet gør den til gengæld utiltrækkende for mobilnørden. De kæmpestore sorte kanter om dens lille skærm og det enkelte kamera er ikke lige frem trenden i mobilverdenen, hvor skærmen skal fylde hele forsiden og være så stor som muligt.\nDens kompakte størrelse, lange levetid, fingeraftrykslæseren og dens billige pris – for en iPhone – gør den til et oplagt valg for rigtig mange.\nSkal du have en iPhone SE 2020? Hvorfor, hvorfor ikke? Giv os din stemme herunder.\nSiden redaktionen publicerede denne historie er der kommet nyt i sagen. Daniel Søgaard Hald gik et skridt videre. Allerede d. 16/4/2020 publicerede vi en opfølgning med en sag med fokus på Guide: iPhone SE 2020 eller disse 5 gode Android-mobiler – Den finder du her. De sidste nyheder om emnet finder du her.


AQUA Akvarium & Dyrepark lancerer nyt web univers med TV platform - fushinyheder.dk - Få de seneste nyheder\nFilm Musik Produkt og Butik Nyheder Radio og TV\nGæsterne i de danske attraktioner vil kunne planlægge det meste af turen hjemmefra – derfor har de enkelte oplevelsers internetsider stor betydning. Når priser og åbningstider er gransket, er det interesse, samt antallet af oplevelser og præsentationen af dem, der har betydning for hvilke attraktioner der vælges. AQUA Akvarium & Dyrepark i Silkeborg giver nu kunderne en forsmag på oplevelserne ved at introducere AQUA TV med små filmklip fra akvariet, parken og dyrene. Herudover kan man via det nye web univers selv vælge indgang, alt efter om man er barn, voksen, gruppe eller skole.\nDanskerne er i dag i høj grad fortrolige med at se TV på Internettet og det har AQUA Akvarium & Dyrepark i Silkeborg taget højde for i opbygningen af et nyt web univers, som kan opleves på www.visitaqua.dk.\nMarketing- og sponsorchef Pernille Benzon: ”På den nye hjemmeside giver vi vores brugere adgang til en helt nyt univers, hvor de vælger indgang, alt efter om de vil have information for børn, voksne, grupper eller skoler. Det giver mulighed for at tilpasse informationerne 100 % til den enkelte gruppe, og giver brugerne en god forsmag på de oplevelser man får i akvariet og parken. Som noget helt nyt introducerer vi også AQUA TV med små film klip af dyrene i AQUA, samt oplevelser på kursus- og konferencecentret Vejlsøhus, der ligger placeret midt i AQUA parken. Man kan også tage et virtuelt on-site besøg i Parken direkte fra forsiden af det nye web univers. Her kan man via web cam følge AQUA’s hvide storke.\nGæsternes egne oplevelser på WEB TV\nMed lanceringen af AQUA TV åbnes der samtidig for muligheden for at tage imod AQUA gæsternes egne videooptagelser fra parken og akvariet.


Mobile solfangere - DACHSER Intelligent Logistics\nHome Nyheder Nyheder Mobile solfangere\nMed al den uudnyttede plads på taget af en anhænger, kunne man så ikke installere solcellemoduler og udnytte den producerede energi optimalt? Det er DACHSER og Fraunhofer ISE (Institut for solenergisystemer) i øjeblikket ved at undersøge ved at sende en anhænger med solceller på gaden i Ulm i Tyskland.\nHvor meget solenergi kan der genereres, når man er på farten?\nDACHSERs division for Network Management & Organization har nu i flere år foretaget forskning med en prototype på en solcelleanhænger, som er blevet brugt lokalt i nærheden af logistikcentret i Ulm. Teamet har fået værdifuld viden fra forsøgene, som de har brugt til at justere systemet.\nDACHSER er nu gået sammen med Fraunhofer ISE. Formålet med samarbejdet, som startede i april 2016, er at finde ud af, hvor meget energi solcellemodulerne isoleret set kan generere på et år. Til det formål har samarbejdspartnerne startet et indledende projekt med en anhænger til frostfølsomme varer, som er blevet udstyret med en akkumulator, solcellemoduler, varme i lastrummet, temperaturfølere og en funktion til styring af systemet.\nOpgaven: at indsamle data\n“Planen er at indsamle pålidelige data hen over vinteren,” forklarer Maxie Beutler, som sammen med Nicole Sommerlatte er ansvarlig for forsøgene. De indledende målinger er lovende. “Afhængigt af hvor meget sol de får, kan panelerne generere op til 1.700 watt. Med energien fra solcellemodulerne og akkumulatoren holdes temperaturen i lastrummet stabilt ved over to grader celsius.”\nForskningsresultaterne vil vise, hvor stort potentiale der egentlig er for at generere solenergi, mens lastbilen kører. “Det er naturligvis udelukkende spekulationer, men hvis vi kan bruge solenergi på et senere udviklingstrin, eksempelvis i køleenheder, industritrucks eller hybridteknologier, vil det bidrage markant til at skabe større bæredygtighed,” siger Beutler.\n“Ved at generere, akkumulere og anvende solenergi, mens man er på farten, kan man kombinere transport og energiproduktion,” forklarer Matthieu Ebert, som leder projektet hos Fraunhofer ISE. “Det er altid en udfordring at forsøge at kombinere teknologierne fra to brancher, men i forbindelse med dette projekt samarbejder vi konstruktivt om at skabe innovative løsninger.”


Borgen Indefra: Baby på afveje, Tulle-banen, Ankers spøgelse og ugens angreb - politiken.dk\nBorgen Indefra: Baby på afveje, Tulle-banen, Ankers spøgelse og ugens angreb\nFolketingets formand sendte en fem måneder gammel baby uden for folketingssalen, og så var helvede løs. En ny jernbaneforbindelse til Billund har skabt uro i DF. Anker Jørgensen og hans økonomiske politik i 1970’erne bliver brugt til at angribe Mette Frederiksen. Og så angriber en EU-parlamentariker en række journalister og eksperter i en ny bog. Velkommen til Borgen Indefra.\nDa Esther Marie lå inde i sin mor, Mette Abildgaards, mave var hun velkommen i folketingssalen. Det var hun ikke i tirsdags, da folketingsformand Pia Kjærsgaard bad om at få sendt fem måneder gamle Esther Marie ud af salen.\nDa Esther Marie lå inde i sin mor, Mette Abildgaards, mave var hun velkommen i folketingssalen. Det var hun ikke i tirsdags, da folketingsformand Pia Kjærsgaard bad om at få sendt fem måneder gamle Esther Marie ud af salen. Foto: Jens Dresling\nDanmark 23. mar. 2019 kl. 10.43


Konservative og Alternativet dropper krav om omvalg | TV SYD\n23. jun 2015, kl. 19:12\nDer bliver ikke omvalg i denne omgang Foto: COUDERC Bruno\nDer bliver ikke noget omvalg i det syd- og sønderjyske. På grund af fejl i en række stemmesedler havde Konservative og Alternativet ellers luftet muligheden for at forlange en ny afstemning, men kravet er droppet.\n-Vi har sendt en officiel klage til Folketinget via Indenrigsministeriet, fordi vi ønsker at få afklaret, hvordan man har kunnet klokke så meget i det, som det har været tilfældet.\n-Men vi har samtidig understreget, at vi ikke har noget ønske om, at valget skal gå om, siger han.\n-Vi klager af princip, fordi vi gerne vil forhindre, at noget lignende sker igen. Men vi vil ikke sætte hele systemet i gang igen, siger han.\nNår begge partier afviser at kræve, at valget går om, skyldes det at der for begges vedkommende ville skulle flyttes flere tusinde stemmer, hvis mandatfordelingen i Folketinget skal ændres.\n-Det er ud fra en nøgtern vurdering af, at det ikke vil få nogen praktisk betydning, og derfor giver det ikke mening.\n-Men vi har behov for at få afklaret, hvor det er gået galt, så den slags ikke sker en anden gang, siger Kurt Bjørndal.\nReglerne siger, at man skal klage over valget seneste en uge efter, at valget er afholdt.


Tjen penge på en hjemmeside – WordPress opsætning - tjenpengeonlineguide.dk\nHvis du ikke har læst andre trin i denne guide, så vil jeg råde dig til at starte med at læse det sidste indlæg om ‘valg af emne‘, eller smutte hen til oversigts-siden ‘tjen penge på en hjemmeside‘, og få det fulde overblik over guiden.\nVi ligger hårdt ud, og du skal nu til at sætte WordPress op på din hjemmeside. Som jeg har lovet fra starten af, så er dette en guide som alle kan gennemføre – også selvom de ikke kan programmere. WordPress gør det nemlig muligt for ‘normale’ mennesker som ikke er så tekniske, at lave en rigtig flot hjemmeside – uden kendskab til programmering, teknik, m.v.\nI de forrige afsnit har du fået købt et domæne, og det domæne skal nu til at i brug. Jeg tager udgangspunkt i at du har købt dit domæne ved Webhosting. En af grundene til at jeg faktisk anbefalede Webhosting var blandt andet også fordi at det er meget nemt at installere WordPress på, og så er deres service som sagt også i tip-top. Hvis du ikke bruger Webhosting er det ikke sikkert denne guide virker, men mange af indstillingerne er sikkert de samme.\nReady to start? Open your brain, and listen!\nFørst og fremmest går du ind på Webhosting’ hjemmesiden som er www.webhosting.dk, og derefter logger du ind på knappen ”Kontrolpanel”. Så skriver du brugernavn og password som du har fået tilsendt. Så ruller du ned, og nederst på siden er der en knap hvor der står ”Log på kontrolpanel” – den trykker du på.\nNu er der poppet en ny side frem, og det kan sagtens se lidt overskueligt ud, men det er nu meget nemt. På forsiden af kontrolpanelet er der en masse moduler, og du trykker på ”1-Click-Install (pop-up). Nu popper der endnu en ny side frem, og der kommer en masse logoer frem. Du vælger WordPress logoet, og klikker på ”Install”. Så popper der en masse informationer frem om WordPress, og du klikker bare på den blå ”Install”-knap, igen.\nNu synes du sikkert det ser ret indviklet ud, men det er det heldigvis ikke. Jeg skriver for en god ordensskyld hvad der skal stå i de forskellige moduler herunder, og så skal du bare skrive det samme.\nChoose Domain: Vælg dit domæne\nIn directory: Der skal ikke stå noget – slet ”wp”\nDatabase name: Lad feltet være\nTable Prefix: Lad feltet være\nSite name: Skriv hvad din hjemmeside hedder – eventuelt domænet\nSite description: Eventuelt et fint slogan ”Hvem ka’? Vi ka’!”, eller ”De bedste priser her!” – det er op til dig.\nEnable Multisite: Den lader du være\nAdmin username: Vælg et brugernavn som du vil logge ind på din hjemmeside med\nAdmin password: Vælg en adgangskode som du vil logge ind på din hjemmeside med\nAdmin email: Valgfrit, men jeg anbefaler at du vælger din nuværende email\nSelect Language: Hvis muligt, så vælg dansk – hvis ikke, – Engelsk.\nVed du hvad? Du har nu WordPress på dit domæne! Skriv dit domæne på en ny fane/vindue, og se!\nDin side ser selvfølgelig ikke ud som du vil have den, men nu er WordPress på din side og det er nu tid til at du skal lege lidt med det. For at logge ind på WordPress skal du skrive dit domæne og derefter /wp-admin. Hvis min side eksempelvis hed ’7k.dk’, så skulle der i adresselinjen stå 7k.dk/wp-admin.\nDu skal nu til at lege lidt med WordPress. Log ind på det, og prøv at benytte alle funktionerne. I det næste trin vil vi gennemgå de mest basale af dem, men det er selvfølgelig bedst hvis du selv går dem igennem inden. Bare rolig – du vil altid kunne slette de ting du laver forkert, så du skal endelig ikke holde dig tilbage. Prøv dig frem, og held & Lykke.


Fordelene ved en forhandlers tilbud : tilbudsflash, om der findes billige leveringsomkostninger, eksklusive tilbud osv.\nHvorvidt det er let at navigere sig rundt på forhandlersiden, at finde et produkt, at sammenligne produkterne og at gå til bestillingen.\nStørrelsen og udvalget i kataloget, i forhold til den pågældende salgssektor og konkurrenterne.\nUdformningen af siden, fortrolighedsniveauet og beskyttelsen af kundedata (personlige informationer, betalingsoplysninger mm.), samt kvaliteten af forhandlerens kundeservice.\nKvaliteten af services som forhandleren tilbyder, f.eks. mulighed for gaveindpakning, de forskellige betalingsmåder, leveringsbetingelserne og afsendelsen af nyhedsbreve til registrerede brugere.


Optimisme i Allerup trods lunken juli: August kan redde sæsonen i den idylliske oase | ugeavisen.dk\nAllerup Gamle Have kan få en godkendt sæson, hvis august gør det godt varmemæssigt. Foto: Kristian Isaksen\nVejret er en afgørende faktor i et friluftsbad - det mærkes i disse dage i Allerup, hvor kontrasten til julis kedelige vejr er til at føle på. En god august kan gøre 2020-sæson acceptabel.\n13 aug. 2020 kl. 13:04\nAllerup: Sæsonen er inde i sin afsluttende fase i Allerup Gamle Have og hvis vejret fortsætter, som det er lige nu, ser det ud til, at slutspurten kan gøre 2020 til et acceptabelt år.\n- Det startede godt, da vi måtte åbne i juni, men så blev vejret dårligere og så var der ikke mange gæster i juli. Den seneste uge har dog været helt fænomenal med masser af gæster. Det er lidt tidligt at gøre status, nu hvor vi kan se, at varmen er her. Men umiddelbart har sæsonen ikke været tilfredsstillende. Jeg er usikker på, om vi var kommet ud med skindet på næsen, hvis ikke vejret var vendt, så set i det forhold, er vi optimistiske med henblik på det endelige resultat, siger Jeannette Mikkelsen, der er ny formand i Allerup Gamle Have.\nHun har udfyldt et sæt store sko, der har sat markante aftryk rundt om i haven. Jimmy Andersens regeringsperiode var præget af en total genfødsel af oasen, som i alle afkroge trængte til en særdeles kærlig hånd.\nJeannette Mikkelsen er dog gået til opgaven i samme ånd som sin forgænger og fik i denne sæson virkeliggjort en længe ventet drøm for bestyrelsen.\n- Vi har åbnet kiosken i år og den er gæsterne glade for. De dage, der har været godt vejr, kan vi se, at der er røget masser af is og kolde drikke over disken, fortæller hun.\nDen ser ikke ud af meget, den lille kiosk, men den er billedet på en lysere tid for den bygning, hvori den er åbnet.\nBindingsværket, der trods sit hyggelige udseende, har set faretruende forfaldent ud i en årrække.\nJeppe står i kiosken og beretter, at fryserens låg ikke var blevet hevet meget til side i juli, hvor det i august blev flået op i et heftigt tempo. Op imod 300 is blev langet over disken den ene af dagene. Her kan man i øvrigt også købe sig et spil minigolf til blot 10 kroner. Foto: Kristian Isaksen\nFlere steder kunne man stikke sine fingre indenfor, selvom alle vinduer og døre var lukkede og stadig er taget klædt i en stor grøn presenning. De værste sprækker er blevet tilset og nye stolper er sat ind, hvor konstruktionen var mest vakkelvorn.\nSkridt for skridt og mønt for mønt er huset på vej imod en ny storhedstid.\n- Taget er næste fokuspunkt. Det skal ordnes, hvis huset skal bestå. Vi har netop modtaget 20.000 kroner fra en fond, men der skal væsentligt flere midler til at fikse sådan et helt stråtag, siger Jeannette Mikkelsen, og minder om, at huset stadig bliver lejet ud til eksempelvis fødselsdage og konfirmationer.\n- I det hele taget er et af mine mål som formand, at vi får gjort Allerup Gamle Have til mere end et friluftsbad. Det er et fristed, der skal kunne bruges hele året. Julemarkedet markerer slutningen på den officielle sæson, men man er velkommen til at komme herned og gå rundt. Vi har fondspenge stående til en bålhytte. Vi synes, det kunne være godt, hvis haven også var et udflugtsmål om vinteren. Det skal være en helårshave - det må du meget gerne skrive, siger hun.\nSelvom de kommende uger skal overstås, før hun med sammenknebne øjne skal vove at læse, hvad der står på bundlinjen, så er friluftsbadet godt rustet til næste år.\nI det hele taget er et af mine mål som formand, at vi får gjort Allerup Gamle Have til mere end et friluftsbad. Det er et fristed, der skal kunne bruges hele året. Julemarkedet markerer slutningen på den officielle sæson, men man er velkommen til at komme herned og gå rundt. Vi har fondspenge stående til en bålhytte. Vi synes, det kunne være godt, hvis haven også var et udflugtsmål om vinteren. Det skal være en helårshave\n- Der er store driftsudgifter forbundet med bassinet, men før sæsonstarten fik vi ordnet vores kloranlæg. Det kostede 65.000 kroner, så den udgift står vi ikke med til næste år, siger Jeanette Mikkelsen, og påpeger, at heller ikke indbrud og vandalisme længere er et problem.\nHaven har i nogle år ellers mistet betragtelige summer i selvrisiko ved ødelagte døre, flænger i bassinet og ribbede kølediske.\n- Vi fik installeret nyt alarmsystem og sat en port på indgangen. Siden da har vi ikke haft ubudne gæster, fortæller formanden.\nSæsonen rundes af sidste søndag i august.\nJeannette Mikkelsen - formand i Allerup Gamle Have. Foto: Jeannette Mikkelsen\nDet hyggelige bindingsværk som med de rette midler kan komme tilbage til sin storhedstid. Bestyrelsen er godt på vej. Foto: Kristian Isaksen\nTaget trænger i den grad til en smukkersering. Foto: Kristian Isaksen\nStor flot legeplads og minigolfbane skal også lokke folk ud til haven. Foto: Kristian Isaksen


NOMOSBLOG: januar 2009\nHvorfor bliver man ikke liberal eller socialist? Spørgsmålet er i hvert fald en overvejelse værd. Man kan faktisk påstå, at tilværelsen bliver lettere, om man tilhører en af de to retninger. Det skal ikke misforstås. Der skulle nødig være tale om klynk. Klynk er noget skidt. Til en start bliver man ynket, og hen ad vejen bliver man blot ynkelig. Men man kan dog misunde de liberalistiske og socialistiske tankesystemer for at besidde en vidunderlig simpelhed. Alting bliver så uhyre enkelt, når man først har besluttet sig for at tilslutte sig det ene eller det andet. Og omvendt så meget mere bøvlet, skulle man alligevel bestemme sig for at kalde sig konservativ. Lad mig i det følgende forsøge at forklare nogle grundlæggende træk ved de tre positioner og deres stillingtagen til spørgsmålene om mennesket, samfundet og staten og i sidste ende til deres evne til at skabe kredit eller debet på kontoen. Da jeg kalder mig konservativ, er slutresultatet på sin vis givet på forhånd, men tillad dog muligheden af at sandsynliggøre påstanden om, at den konservative tanke ved vejens ende er den mest gangbare. Den er ikke den mest spændende og derfor heller ikke den mest intellektuelt udfordrende, men det gør den måske netop så meget desto mere holdbar.\nMennesket er som væsen i både liberalismen og socialismen fornuftigt og derfor stærkt. Mennesket er derfor ikke på forhånd bundet af noget hverken uden for eller inden for det selv, det lade sig være en gud eller en biologi, der pålægger det bindinger. Når liberale og socialister ikke kan døje hinanden, skyldes det således ikke deres grundlæggende forestilling om mennesket, men kun deres syn på dette menneskes forhold til andre mennesker. For den liberale er mennesket pr. natur et individuelt væsen, og da det er stærkt, kan det bedst realisere sig selv, hvis det overlades til sig selv.\nSocialisten vil på den anden side hævde, at mennesket er et kollektivt væsen, der kun kan handle sammen med andre. Frigørelsen finder først sted, når mennesket lærer, at det kun når sand indsigt, når det sammen med andre danner fællesskaber, der derefter handler.\nHeroverfor står den konservative, som ser med skepsis på menneskets iboende fornuft, hvad enten denne finder sted individuelt eller kollektivt. Mennesket kan ind imellem, måske ligefrem ofte, handle rationelt og godt, både alene og sammen med andre, men samtidig er der skjulte kræfter, der trækker i en anden retning. Der er i mennesket, samtidig med dets evne til at gøre godt, en ofte skrækindjagende evne til at forvolde ondt, og det igen både alene og i fællesskab. Mennesket er derfor hverken eller, det er både godt og ondt, og det kan ikke på forhånd afgøres, hvorvidt det gode eller det onde fremtræder individuelt eller kollektivt. Den konservative vil oven i købet ofte gå så langt som til at hævde, at det i reglen er netop fornuftigst at se mennesket som ondt, da der derved frembringes en evne til ikke at lade sig narre af blændværk. Den grundlæggende tilstand af mangelfuldhed hos mennesket kan ikke ændres uanset omstændighederne, og hverken samfundet eller staten – eller for den sags skyld markedet – kan derfor frelse mennesket.\nSamfundet eksisterer ikke i den liberale tankeorden. Samfundet er kun summen af de individer, der er i det. Af samme grund bør samfundet også kun bestå af frivillige fællesskaber. Alt hvad der rækker ud over disse, er et overgreb, idet det ikke nødvendigvis accepteres af alle individerne.\nFor socialisten befinder samfundet sig i en stadig konflikt. Der findes stridende grupper i samfundet imellem dem, der har, og dem, der ikke har. Opgaven må således bestå i at samle de individer, der ikke har, så de kan indtage deres retmæssige position i samfundet.\nOg igen er det mindre simpelt for den konservative. Her tænkes individerne både individuelt og kollektivt, og det samlede antal individer ses derfor både som alene og som en del af et hele, der måske nok kan være svært at få øje på, men som ikke derfor i sin uudtalthed skal overses. Tilsammen er samfundet altså mere end blot enkeltindividerne, og der er i heldigste fald snarere tale om det, som den engelske, konservative filosof Roger Scruton har kaldt »a community of strangers«. Dette fællesskab af fremmede må støtte sig til en række normer og skikke, der ikke er udtrykkeligt udtalte, men som gør det muligt at orientere sig gennem livet. Mennesket lever her i en bunden frihed, da den utøjlede frihed får mennesket til at opføre sig asocialt over for sine medmennesker.\nStaten er for den liberale et onde, som skal begrænses mest muligt. Da individet er stærkt, bør staten holde sig væk i det størst mulige omfang. Statens opgave indskrænkes således til opretholdelsen af lov og orden, og indblanding derudover vil principielt ses som et onde, der har til hensigt at udvide statens magt på individernes bekostning.\nFor socialisten (jeg ser her bort fra Karl Marx´ fantasterier om statens hendøen) er staten et redskab til at frigøre individerne, i praksis den eller de grupper, der bliver forfordelt af det hidtidige styre. Statens mål må derfor være at blive så stor som muligt, da den kun herved kan realisere den omfordeling, der er nødvendig for at inddæmme de individer, der ikke arbejder i fællesskabets interesse.\nOg atter må den konservative opponere og sige, at det ikke er tilrådeligt at gøre staten hverken for lille eller for stor. Bliver den for lille, svigter den dem, der ikke har tilstrækkelige evner til eller mulighed for at opretholde en fuldgyldig tilværelse som medlemmer af samfundet. Bliver den for stor, kvæler den de individer, der ønsker at skabe noget for sig selv og samfundet; den kvæler den vidunderlige stædighed, der kendetegner mennesket, hvad enten det så udfører sine handlinger i egeninteresse eller af uegennyttige grunde.\nSå langt, så godt. Når nu konservatismen tilbyder et væsentlig mere nuanceret bud end de to andre tankesystemer, hvordan kan det så være, at det konservative står så svagt, som tilfældet er? Forklaringen skal, så vidt jeg kan se, søges i det forhold, at konservatismen ikke appellerer til den mennesketype, som er blevet forsøgt frembragt i de sidste i hvert fald fyrre år, formentlig også længere end det. Denne mennesketype har enten været formet af 1970´ernes socialisme eller af 1980´ernes liberalisme. Og især har den været formet af en søgen væk fra et realistisk, konservativt menneskesyn. Det hævdes, at mennesket er et i grunden grænseløst væsen, som kan alt, hvis blot det får lov, det være sig individuelt eller kollektivt. Denne forklaring har insisteret på, at mennesket ingen begrænsninger har, når bare det erkender sit sande jeg. Denne appel er uden tvivl attraktiv for mennesket, som derved ser sig selv som universets ubestridte centrum. Den vestlige tanke ser ikke længere menneskets begrænsninger, men kun dets ubundne muligheder i en verden, hvor alt kan lade sig gøre.\nOg så giver spørgsmålet om kredit eller debet sig selv. Når socialismen, inkarneret i socialdemokratismen, får lov at tage over, så trækkes der alvorligt på kontoen. Så bliver mennesket til et artsvæsen i stedet for et åndsvæsen. Og så bliver de materielle behov, defineret og administreret af staten, til det eneste bærende. Så bliver det saliggørende at kunne aflæse indekset for ulighed og at få denne ulighed længere ned, koste hvad det koste vil. Så underordnes mennesket en utopi, og resultatet bliver derefter.\nNår liberalismen har fat i den lange ende, bliver menneskene til for markedets skyld og ikke omvendt. Så vil alt, der umiddelbart gavner markedet, være gud, og så vil kulturen i almindelighed og menneskene i særdeleshed blive taberne. Også her kan overtrækket være betydeligt.\nOg så ender vi med det eneste realistiske alternativ, det, der i reglen opretholder og ind imellem endda sætter ind på den fælles konto, så der er noget at tage af, også i dårlige tider. Den konservative tanke tager udgangspunkt i mennesket, som det ser ud i virkeligheden, og ikke, som de to ideologiske tankesystemer, socialisme og liberalisme, i, hvordan mennesket burde være. Resultatet – som aldrig er endeligt – kan synes lidt kedeligt, men det er til gengæld en del mere holdbart.\nIndsendt af Morten Uhrskov Jensen kl. 14.36


Hvornår skal du lave kildehenvisninger?\nDu skal henvise, når du bruger andres viden\nDu skal bruge et system\nHvornår skal du skrive sidetal på kilden?\nHenvisninger i redegørelser\nHenvisninger ved citater\nCitater og kilder i almindelige danskopgaver\nDet er let at komme i tvivl om, hvor meget man skal henvise til sine kilder. Men hovedreglen er, at du skal henvise, hver gang du bruger andres viden. I akademiske opgaver, som de store opgaver i gymnasiet eller HF, skal du altid bygge din egen viden oven på viden, som allerede findes. Så lav hellere for mange end for få henvisninger.\nKildehenvisningerne skal du både bruge på direkte citater fra kilder, og når du gengiver eller refererer viden fra kilderne i dit eget sprog. Du skal også huske henvisninger på illustrationer i din opgave, dvs. billeder, grafer, tabeller, modeller osv. Du skal henvise til alle de typer af kilder, du bruger, bortset fra helt almen viden og dine egne iagttagelser.\nSom elev på gymnasiet eller HF vil din almene viden være de ting, som elever på dit eget niveau også ved. Det kan være vanskeligt at definere helt præcist, men det kan f.eks. være almindeligt brugte fagbegreber og metoder, noget alle lærer i folkeskolen eller helt almindelige fakta som grundlæggende viden om samfundet, historien eller naturen. Hvis du er nødt til at slå det op, eller du ikke tror på, at dine klassekammerater har den samme viden, så er det nok ikke helt så alment.\nDu kan lave kildehenvisninger på mange forskellig måder. Den simpleste form vil være at skrive kildehenvisningen med alle oplysninger som en fodnote nederst på din opgaveside eller som slutnoter i en kortere opgave. Det er en rigtig dårlig idé at gøre i gymnasiets større opgaver, hvor din måde at angive og henvise til kilder indgår i vurderingen.\nTil de store opgaver skal du bruge et konsekvent system, så dine henvisninger og din litteraturliste bliver ensartede. Der findes flere forskellige systemer, som adskiller sig lidt i måden, du angiver kilderoplysningerne og opstiller din liste.\nAPA henviser til eksempel med parateser i teksten, hvor du skriver forfatterens efternavn og et udgivelsesår. Læseren kan så finde den fulde henvisning på din litteraturliste, hvor kilderne skal ordnes alfabetisk efter forfatternes efternavne.\nBruger du derimod Vancouver, skal du henvise til kilderne i den rækkefølge, du bruger dem. Henvisningen sker med tal i din tekst, så første kilde i opgaven har nummer 1, anden kilde nummer 2 osv. Litteraturlisten skal så være opstillet i samme rækkefølge.\nSystemerne skaber en entydighed i din måde at angive og henvise på. På de kommende sider vil vi vise dig, hvordan du kan bruge systemerne. Du kan også gå direkte videre til siderne om Word eller Google Docs, hvor vi viser dig, hvordan du kan holde styr på kilder og system i programmerne.\nGenerelt er det altid en god idé at angive sidetal på dine kildehenvisninger, især når du henviser til bøger eller andre længere tekster. Når du citerer en kilde direkte, så skal du altid have sidetal. Men når du redegør for indhold fra en kilde, så kan du i visse tilfælde undlade sidetallene.\nNår du kun bruger en kilde til at redegøre for faktuel baggrundsviden, så vil det ofte være tilstrækkeligt at henvise til hele kilden, f.eks. (Giddens, 1995). Men hvis du henviser til specifikke holdninger, vurderinger eller analyser i en kilde, så er det godt at få sidetallet med.\nNår du skriver en redegørelse baseret på kilder, skal du løbende angive kildehenvisninger. Du må ikke nøjes med at indsætte henvisninger i toppen eller bunden af et afsnit.\nHer kan du se et eksempel fra en naturvidenskabelig redegørelse i et SRP:\nMisoprostol resulterer ved indtag ligesom Mifepriston i sammentrækninger i livmoren, da det stimulerer myometrium, altså livmorens muskulatur (Runnebaum, et al., 1985). Denne egenskab er ikke specifik for Misoprostol, men for mange prostaglandinanaloger, eftersom at prostaglandin generelt har den egenskab, derfor bruges det også i kirurgisk abort. Misoprostol er til gengæld den prostaglandinanalog med mindst risiko for bivirkninger, da der ikke kræves et stort indtag af præparatet for at opnå de ønskede effekter (Fiala & Gemzell-Danielsson, 2006).\nHer kan du se, at eleven sætter kildehenvisningerne ind lige efter de oplysninger, som kommer fra kilden. Det er en typisk måde at redegøre for kilder i naturvidenskabelige fag, hvor man oftest betragter kilderne som faktuelle oplysninger, man selv kan bygge videre på. Man kan også inddrage figurer, grafer og modeller fra kilderne. De skal selvfølgelig også have præcise henvisninger.\nHenvisningerne sker normalt til hele kilden og ikke med specifikke sidetal, fordi kilderne i naturvidenskab normalt er korte og præcise artikler eller kapitler, som er lette at finde frem til.\nI humaniora og samfundsvidenskab er det lidt anderledes. Humaniora og samfundsvidenskab ser ofte kilderne som udtryk for bestemte forskeres eller teoretikeres bud på tingene. I samfundsfag er der dog også helt faktuelle kilder i lighed med naturvidenskab.\nI humaniora er kilderne næsten altid bud på emnet, som du må forholde dig kritisk til og overveje grundigt. Derfor vil man nævne forfatterne til kilderne i både tekst og henvisninger, og man vil også markere sprogligt, at man redegør for bestemte kilders synspunkter og opfattelser. Her kan du se et eksempel fra faget historie:\nIfølge Heurlin, er der ikke noget, der tyder på, at man forsøgte at udvikle våbensystemer til bekæmpelse af modparten (Heurlin, 1978, s. 51-54). John Lewis Gaddis tilslutter sig Helle og Henrik Stub (Stub & Stub, 1990, s. 19) i deres syn på Khrusjtjovs udtalelser om overlegenhed og påstande om Sovjetiske missilers bedre konstruktion. På den anden side giver han udtryk for, at amerikanerne vidste, at Sovjetunionen ikke var så overlegne, som de pralede med. Gaddis påpeger, at amerikanerne havde udviklet spionflyet U-2 og observerede det sovjetiske fupnummer i 1961, hvor Kennedy satte Khrusjtjov på plads via de mange billeder og observationer, der beviste, at deres overlegenhed ikke var så stor (Gaddis, 2006, s. 93-100).\nDu kan se, at eleven i eksemplet bruger sidetal i kildehenvisningerne. Det er vigtigt i de humanistiske fag, fordi kilderne ofte rummer helt specifikke vurderinger og holdninger, hvor det kan være relevant for en læser at finde den præcise formulering i originalkilden.\nDu skal altid lave henvisninger, når du citerer direkte fra dine kilder. Henvisningen skal være til sidetal, linjenummer eller tidsangivelse (medieklip), og den skal stå lige efter citatet.\nDerudover skal du fremhæve citatet. Korte citater under 3 linjer gengives normalt i den løbende opgavetekster med "anførselstegn", længere citater gengives normalt i et indrykket tekstafsnit:\nHer et citat af Lawrence Stone, som viser hvor stor forskellen på bondesamfundet og det senmoderne samfund er:\nDen individuelle valgfrihed skulle til enhver tid og i enhver forstand underlægges andres interesser – slægtens, forældrenes, naboernes, kirkens eller statens. Hvad selve livet angik, blev der ikke sat nogen høj pris på det, og døden indfandt sig let og ofte. Livsforventningerne var så lave, at det ikke var klogt at knytte sig for stærkt til et andet menneske. (Giddens, 1995, s. 118-119)\nI det senmoderne samfund er alt det nævnte i citatet med modsat fortegn. De børn, som bliver født ind i det senmoderne samfund, får ikke en givet identitet…\nBemærk, at kildehenvisninger altid skal skrives efter citaters sidste punktum, mens kildehenvisninger i redegørende tekst skal stå før sætningens punktum.\nKravene til din håndtering af kilder er anderledes og lidt lettere i almindelige afleveringer. Dér anbefaler vi dig at kigge på denne side i vores vejledning til skriftlig eksamen i Dansk. Der gennemgår vi nemlig, hvordan du kan lave henvisninger med enten kildeparenteser, fodnoter eller indflettet i din egen tekst. Vi guider dig også til at bruge dine citater godt i din analyse. Du kan bruge rådene uanset hvilken opgavetype, du skal skrive.\nKildehenvisninger og litteraturlisteSystemer


1. Warmongering Luciferians Chapter 1\n2. The Great Wandering\nVi nærmer os toårs-jubilæet for købenjyske Katlas selvbetitlede debut-ep, der otte måneders tid senere blev fulgt op med en sejr i Wacken Metal Battle 2019. Bandet har teaset og touret stabilt siden, og vi har fået smagsprøver på, at der var nye ting i støbeskeen hos den doom-sludgede trio. Det nye er netop ankommet i form af den tre numre lange 'Warmongering Luciferians Chapter 1', der følges op om en måneds tid af andet kapitel i Katlas kamp mod kristendommen og dens sikkert velmente, men indholdsløse præk om godhed. Katla vil ikke den kristne godhed. Katla vil tage kampen og bringe døden over kristendommen, og netop dette mantra er ep'en gennemsyret af.\nI en askegrå og stikkende skypumpe af fuzz, støj og musikalsk mudder åbner titelnummeret, inden trommeslager Rasmus Dichmann Bang skriggrowlende proklamerer, at dødsritualet kan starte, og dolkene er hvæssede. Herfra dundrer Katla afsted ridende på et inciterende, repetitivt og blytungt guitarriff, der med simple virkemidler holder fremdriften i musikken konstant og i selskab med rytmegruppen bliver ved at læsse tunge, nakkeknækkende rytmer oven på hovedet af lytteren, indtil man til sidst må give fortabt og lade hovedet nikke igen og igen til Katlas sludgede doom. Bevares, det går langsomt, og de fleste kan følge med, men der er ingen pauser og hastighedsnedsættende irritationsmomenter i musikken, der bare bibeholder et brutalt momentum og en vanvittig tyngde fra start til slut.\nNår Beelzebub slås og ryger bong\nEn tyngde, der bare bliver mere og mere lyksaligt kværkende i 'The Great Wandering'. Katla er andet og mere end bare den gængse sludgede doom, selv om arven fra Doperne i -lord og -throne er til at høre. De får musikken til at emme af mørke og en ondskab, man i langt højere grad ville forvente indenfor blackmetallen. De skregne og growlede vokaler er søbet ind i en velvalgt mudret lyd, der giver bandet et primitivt lydende og skummelt lag af råddenskab øverst på den fordærvede lagkage, samtidig med at musikken stadig går glasklart igennem nedenunder. Dysterheden og vreden, som drøner én ud i ansigtet gennem de desperate, afmægtige skrig og skrål, er en velkommen facet, som gør Katla svært kategorisérbare, men helt sikkert får dem til at stikke smukt ud fra den bongrygende dynge af stereotype stoner- og doombands.\nKatla har et produkt, som ikke allerede ER udgivet utallige gange, og da slet ikke herhjemme. De er befriende udanske og utraditionelle i deres tilgang til musikken. Og de gemmer det bedste til sidst. 'Warcries' er isoleret set et af de stærkeste danske numre, jeg har hørt i år. Dragen Katla trækker sig indledningsvis op af et mudret dynd for derefter at eksplodere og hamre afsted med en hærget, fed og ubeskriveligt tung guitartorden, fint underbygget af bas og vokaler, der bare gør nummeret mere og mere frembrusende og hidsigt fra start til slut. Man skal være udtalt pacifist for ikke allerede at være i gang med at grave slagvåbnene op af værktøjskassen for at marchere stolt i krig i Katlas navn. Bandets få, men effektive virkemidler komplimenterer hinanden godt, og den fedt riffende sludgeguitar kæmper med, frem for mod, det dødsmetalliske growl, den ikke normalt ville gide at være i lokale med. Men hos Katla fungerer det bare.\nSkal man sætte en finger på noget, er det, at mens helhedsindtrykket af ep'en er umådelig solidt, savner men et iboende særpræg i i hvert fald to af tre sange. Et fingeraftryk, der gør, at de vil være umulige at få ud af hovedet. Det har 'Warcries', og det havde singlen 'Dragonlord', der udkom sidste sommer. Når det er sagt, er 'Warmongering Luciferians Chapter 1' som helhed en tung, insisterende satan af en ep, der kræver, at du oplever den og lader dig forføre. Herfra er spændingen stor på, hvad Katla mon har i støbeskeen i andet kapitel, som heldigvis ligger lige om hjørnet.


Pigen fra tredje række - Wikipedia's Flickan från tredje raden as translated by GramTrans\nPigen fra tredje række\nWikipedia's Flickan från tredje raden as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Flickan från tredje raden fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2018-01-02 07:57:07. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nHasse Ekman Eva Henning Hilda Borgström\nMaj-Britt Nilsson Sven Lindberg\nPigen fra tredje række er en svensk dramakomediefilm fra 1949 i regi af Hasse Ekman . I hovedrollerne ses Ekman selv og Eva Henning .\nEn mærkelig ring passerer mange hænder. Den findes og tabes af mange mennesker men den giver altid sin bærer nyt håb for fremtiden. En engel overvåger dens løb.\nTeaterdirektør Sture Anker har lige lavet fiasko på sit teater med et egenhændigt skrevet stykke om livets meningsløshed hvor han har spillet hovedrollen. Når det understimulerede publikum har forladt salonen er det kun at vente på anmeldelserne. Sture er ensom på teatret, tror han under alle omstændigheder, men pludselig træder en pige frem ud af mørket. Hun kommer fra tredje række, siger hun, og begynder at fortælle en historie om en ring. En ring som lærer ud at livet overhovedet ikke er meningsløst eller baseret på tilfældet. Historien starter hos Vilma Andersson, en gammel gammel kone, som for at hjælpe et ungt par sælger den kæreste hun ejer, en ring hun har fået i sin ungdom af sin store kærlighed. På så måde færdes ringen vidare…\nMen lige netop den der blanding af og legen med forskellige stilindslag og litterære synsvinkler er meget morende derfor at det er så uprætentiøst gjort. Jeg skulle tro at dette er det teknisk mest dygtige filmprodukt Hasse Ekman har afstedkommet. Aftenavisen 30 august 1949\nFaren for Ekman er at han nærer han tror at han har lerne på sin side bliver så morsom at han går op i falsetten og smadrer stemmen. Han har megen takt når han spiller på de sentimentale strenge. Hilda Borgströms vidunderligt fure ansigt kan han studere med varsomhed og direkte respekt og i historien om kunstnerparret som tror at de må efterlade deres lille pige bort, bryder han virkningsfuldt det tårevædet med det lystige og nuttede. Georg Svensson i Bonniers litterära magasiner nr. 8 1949\nHasse Ekman - Sture Anker, teaterdirektør\nHilda Borgström - Vilma Andersson\nMaj-Britt Nilsson - Birgit\nSven Lindberg - Göte\nEva Henning - Englen\nGunnar Olsson - Juvelér Lilje\nSiv Thulin - Sonja Örjevall\nStig Olin - Kalle\nIngrid Backlin - søster Maj\nGunnar Björnstrand - Edvin Burelius\nHilding Gavle - Fredrik Antonsson\nBarbro Hiort af Ornäs - Dagmar Antonsson\nErik=`Bullen'=Berglund - generalkonsul Claes C:son Burén\nMimi Nelson - Topsy, nummerpige på varietéen\nRagnar Arvedson - Ekberg, restaurantchef\nMärta Dorff - Connie C:son Burén, generalkonsulinna\nWiktor=`Kulörten'=Andersson - Lager, teatervagtmesteren\nStig Olin - Kalle Nilsson, kunstner\nAurore Palmgren - frue Blomqvist, Majs mor\nGösta Cederlund - direktør Hjalmar Haller\nFrancisca Lindberg - den lille pige Charlotte, datter til Birgit og Göte\nSven Arefeldt - syngende pianist\nFelix Alvo - restaurantvagtmester\n"Denne ring den skal vandre"\n" Baby" , komponist Sven Arefeldt , tekst Roland Eiworth , sang Sven Arefeldt\n" Improvisation (Carlberg)" , komponist Sten Carlberg , instrumental\n" Sommarafton" , komponist Sune Waldimir , instrumental\n" Sjungom den studerende lykkelige dag" , komponist Prins Gustaf , tekst Herman Sätherberg\nPigen fra tredje række på IMDB (engelsk)\nPigen fra tredje række på Svensk Filmdatabas\nOversættelsesdato: 2018-01-02 07:57:07


Ineos skriver med Amador | Feltet.dk\n12. februar 2020 11:46Foto: Movistar Team 2019\nEfter 11 år hos Movistar forlod costaricanske Adrey Amador i går det spanske hold, og nu har den 33-årige rytter ikke overraskende skrevet under på en kontrakt hos britisk Ineos.\nDet kommer næppe som den store overraskelse, men nu er det officielt.\nAndrey Amador har skrevet under på en treårig kontrakt hos britiske Team Ineos, der dermed har syv sydamerikanere på kontrakt.\n”Hvem ville ikke være glad for at skrive kontrakt med Team Ineos? Jeg er meget glad for at blive en del af dette store hold. Jeg har tilbragt hele min karriere hos Movistar, og jeg skylder dem meget, men jeg følte, at det nu var et godt tidspunkt at søge ny motivation. Dette er en ny udfordring, og jeg vil give alt, jeg har, for holdet,” lyder det fra Amador.\nMed signingen af Amador har Ineos nu hentet to af sidste års store profiler på Movistar, og Amador selv er glad for at kunne gøre Giro-vinderen Richard Carapaz følgeskab.\n”Alle kan se, at der er en stærk enhed på dette hold - Det er en imponerende gruppe af ryttere og mandskab. Jeg er glad for at blive en del af denne gruppe og tilslutte mig sammen med Richard Carapaz. Jeg er glad for at vi kan fortsætte med at køre sammen, efter det vi opnåede med Movistar ved Giro d’Italia,” forklarer costaricaneren.\nOgså på det britiske hold er de glade for tilføjelsen, der skal bringe mere erfaring til et hold, der allerede er ved at flyde over af netop det.\n”Andreys stabile resultater taler for sig selv. Han er en rytter af højeste kaliber, og hans erfaring i sportens største løb bliver uvurderlig,” lyder det rosende fra Ineos’ Team Principal Dave Brailsford, der længe har været fan af Amador.\n”Jeg har ikke tal på, hvor mange gange jeg har beundret Andreys præstationer igennem årene. Hans gennemgående arbejde for holdets mål og hans evne til at køre i mange slags terræn kombineret med hans muntre personlighed er præcis det, vi leder efter hos en Team Ineos-rytter,” forklarer Brailsford.\nIneos skriver videre, at Amador allerede senere på måneden kan få sin debut for holdet, når etapeløbet UAE Tour starter om 11 dage.


Danske forskere vil svække naturen for at skabe fremtidens mad | TV 2 Lorry\nDanske forskere vil svække naturen for at skabe fremtidens mad\nMed 60 millioner kroner i ryggen skal et stort dansk forskningsprojekt hen over de næste seks år forsøge at skabe fremtidens mad af vilde og giftige planter.\nLucerne, lupin og quinoa er nogle af de vilde planter, som danske forskere vil forsøge at forædle, så de kan bruges som føde i fremtiden.\n04. nov 2019, kl. 09:28\nEt stort anlagt forskningsprojekt på Københavns Universitet vil de kommende år forsøge at lave nye afgrøder af vilde planter.\nVerdens jordbrug står nemlig over for store udfordringer, fordi de afgrøder, der bruges til langt størstedelen af vores fødevareproduktion, ikke kan klare sig under fremtidens klimaforandringer med både tørke og oversvømmelser.\nDerfor er der brug for nytænkning, og af den grund har Novo Nordisk Foundation postet 60 millioner kroner i det store forskningsprojekt, der vil udnytte de vilde planters robusthed til at udvikle mere modstandsdygtige afgrøder med et højere udbytte, end det de vilde planter har i dag.\nquote Vi vil gerne forædle planten ved at slippe af med den gift, den har i frøene, så den kan blive spiselig\nMichael Broberg Palmgren, professor i Plante- og Miljøvidenskab på Københavns Universitet\nEt projekt som professor Michael Broberg Palmgren og hans kolleger fra Institut for Plante- og Miljøvidenskab på Københavns Universitet skal stå i spidsen for de næste seks år. Derudover er Institut for Molekylærbiologi og Genetik på Aarhus Universitet også med i projektet.\nForskerne skal undersøge afgrøder som vild byg, vild kartoffel, lucerne, quinoa og hvedegræs og lupin.\nHandler ikke om at forbedre naturen\n- Det her projekt handler ikke om, at vi vil forbedre naturen. Det er mere korrekt at sige, at det handler om at svække naturen lidt for menneskehedens skyld.\n- Vi har ikke planer om at gøre for eksempel lupinen bedre, men vi vil gerne forædle planten ved at slippe af med den gift, den har i frøene, så den kan blive spiselig og også bruges som dyrefoder. Det er vores koncept, siger Michael Broberg Palmgren til TV 2 Lorry.\nDe vilde plantearter har generelt en større og mere mangfoldig genmasse end de kultiverede afgrøder, og succeskriteriet er bare at få muteret én af planterne, så den kan bruges som fremtidens føde.\nquote Hele verdens fødeindtag kommer stort set fra ni plantearter\nNår vilde planter bliver modne, rasler frøene af dem, og på den måde spreder de sig i naturen. Det betyder, at man ikke kan høste dem.\n- Hvis vi nu ser nærmere på mælkebøtten – ikke fordi vi forsker i den – men blot for at tage et håndgribeligt eksempel, så blæser alle frøene væk, når man plukker den. Hvis der kom en mutation i mælkebøtten, som gjorde, at frøene ikke fløj væk, så ville man kunne høste dem, når frøene blev modne, forklarer Michael Broberg Palmgren.\nOg det er netop en form for forædling, der kan betyde rigtig meget for fremtidens jordbrug.\nProces kan tage tusind år i naturen\nEt eksempel på forædling er forfaderen til den mandel vi spiser i dag. Den vilde mandel, som producerer blåsyre, er enormt giftig for mennesker og samtidig er den pakket ind i en hård skal fra naturens side.\nMed andre ord er den vilde mandels afkom godt beskyttet, men en enkelt mutation i et mandeltræ betød, at den ikke kunne lave sin gift længere, og gik fra at være bitter i smagen til sød og lækker.\n- I begge eksempler er mutationerne rene katastrofer for mælkebøtten og den vilde mandel, men det er godt nyt for haveejeren og mandelindustrien, siger Michael Broberg Palmgren efterfulgt af et lille grin.\nForædlingsprocesserne kan tage flere tusinde år i naturen, men håbet er, at man kan give naturen et skub og accelerere udviklingen.\nEn helt normal tomat, som vi kender den, har 35.000 gener. I den oprindelige vilde tomats genpulje er der til gengæld 40.000 gener, så man har altså mistet tusinder af gener undervejs i forædlingen. Mange af de gener har planten brugt til at beskytte sig med. På grund af indavl har den også mistet sin meget af sin aroma.\nNi plantearter giver mad til hele verden\nOg derfor er der et kæmpestort uudnyttet potentiale, som bare ligger og venter på os i naturen.\n- Hele verdens fødeindtag kommer stort set fra ni plantearter, som alle er forædlede. Til sammenligning findes omtrent 385.000 vilde plantearter, så med andre ord udnytter vi slet ikke det potentiale af enorm genetisk variation, som naturen tilbyder os, siger Michael Broberg Palmgren.\nquote Det vil være en revolution, hvis vi kan skabe en flerårig kornsort.\nMan ved efterhånden en hel masse om, hvilke mutationer der har gjort, at vores kultiverede planter blev forædlet fra vilde planter. For eksempel ved i detaljer, hvad der skete fra den vilde hvede på mellemøstens græsgange frem til den hvede, der i dag gror på vores marker.\n- Hvis man nu tager en vild plante, der ligner hveden, men som har egenskaber, som hveden ikke har, såsom modstandsdygtighed og tørketolerance, så vil vi forsøge at forædle den uden at den mister disse gode egenskaber. Det er dét, vi skal prøve at muliggøre, siger Michael Broberg Palmgren.\nKan ikke være sikre på positivt resultat\n- Vores forskning går også ud på at undersøge, om vi kan gøre jordbrug flerårige, så der ikke skal sås og pløjes hele tiden. Hvede og ris er for eksempel et-årige. Det har hidtil vist sig meget svært at gøre dem flerårige, og det vil være en revolution, hvis vi kan skabe en flerårig kornsort.\n- Hvis vi lykkes med det, så har vi vist vejen. Men vi kan slet ikke være sikre på, at det sker, og at vi ender med et brugbart resultat, så på den vis er det også modigt af Novo Fonden at smide 60 millioner efter projektet. Men der skal også ordentlige midler til for at lave den her form for forskning, siger Michael Broberg Palmgren.\nHenover de næste seks år vil der i projektet være i alt otte forskningsgrupper involveret, hvor der kan være alt fra fem til 15 personer i en gruppe.


Om os | Kooi Security\nOm os (current) Historie Salgsteam\nKooi Security er markedsleder inden for mobil overvågning og kameraovervågning. Vores vagtcentral er åben 24 timer i døgnet, hele året rundt. Og vores sikkerhedseksperter står klar til at yde gratis rådgivning (eventuelt på stedet). Vores løsningsrettede og professionelle service er garant for hurtig og fyldestgørende levering og opsætning.\nKooi Security blev grundlagt i 2010 og fik en flyvende start med sit første mobile overvågningssystem UFO. Kooi Security blev herefter europæisk markedsleder, over 70 eksperter, fem filialer og kunder over store dele af Europa.\nMed drift i Europa og Sydafrika\nKooi Security’s hovedkontor ligger i Drachten i Holland. Derudover har selskabet filialer i Tyskland, Frankrig, Storbritannien og Danmark.\nVores mobile overvågningssystemer anvendes blandt andet i Holland, Belgien, Tyskland, Østrig, Frankrig, Luxembourg, England, Skotland, Irland, Sverige, Norge, Danmark, Finland, Estland, Litauen og Sydafrika.\nMarkedsleder af innovative kamerasystemer\nMen Kooi Security kan mere! Vi er markedsleder inden for innovative kamerasystemer. Bag kulisserne arbejder vi kontinuerligt med udviklingen af nye , innovative kamerasystemer. I de sidste år blev der eksempelvis udviklet særlige systemer til sol- og vindenergibranchen, branddetektion i affaldsindustrien og særlige løsninger til kompleks sikring af byggepladser.\nKooi Security tager gerne imod nye tekniske udfordringer når det gælder sikring, overvågning og sikkerhed.\nDu er meget velkommen til at besøge os på vores utraditionelle kontor i Drachten/Holland.\nKooi Security, din partner i innovative kamerasystemer.\nPersonlig og no-nonsense\n24/7 tilsyn på byggepladsen, placering eller system\nForskellige abonnementer muligt\nHøj kvalitet sikkert sted


UCI tester over 700 Tour-cykler for mekanisk... | Feltet.dk\n12. juli 2021 16:10Foto: A.S.O. / Pauline Ballet\n720 gange er der blevet testet for mekanisk doping i årets Tour de France, og UCI fortæller nu, at ingen er blevet taget for brug af mekaniske præstationsfremmende effekter på cyklen.\nSe de sidste fire kilometer af 15. etape\nDen Internationale Cykelunion har endnu engang optrappet testindsatsen mod mekanisk doping, og det afspejler sig således også i årets Tour de France, hvor unionen nu gør status på anden hviledag.\nUCI oplyser således, at der er blevet lavet tests både før og efter hver etape i årets løb, og, at 606 af dem er med magnetiske scannere gennem tablets, mens 114 cykler har været en tur i et røntgenapparat efter etaper.\n”Vores testprogram i Tour de France er grundigt og omfangsrigt på linje med UCIs ambition om at sikre integriteten i cykelsporten,” siger den tidligere profil Michael Rogers, som er i spidsen for UCIs indsats på området.\nUCI oplyser, at etapevinderen og den gule førertrøje altid bliver testet efter hver etape, mens UCI udvælger andre cykler efter en række parametre, herunder hvad uafhængige anti-doping-myndigheder synes kunne være en god idé at teste.\nDesuden tager UCI ved det kommende OL endnu en ny teknologi frem, som gør indsatsen endnu nemmere. Således tages scannere i brug, som alle kan bruge til at scanne cyklen, og som via en sikker forbindelse kan sendes til et centralt sted, hvor eksperter kan se billederne.\nEfter OL bliver teknologien ligeledes brugt ved VM i mountainbike og ved VM på landevejen.\nPhilipsen var i tvivl om sin form for...


Hovedstadens virksomheder rammes af ekstraskat | Berlingske Business\nHovedstadens virksomheder rammes af ekstraskat\nTorsdag d. 14. juli 2011, kl. 11.19 - Opdateret 14. jul. 2011\nErhvervslivet betaler i år 3,3 mia. kroner i dækningsafgift. Det er især virksomheder i hovedstadsområdet, som bliver ramt\nVirksomhederne i halvdelen af landets kommuner skal i år betale 3,3 mia. kroner i en særlig skat - den såkaldte dækningsafgift.\nAfgiften er en skat på erhvervsejendomme og ifølge en analyse fra Dansk Byggeri er det især virksomhederne i hovedstadsområdet, som bliver ramt.\n- 22 af de kommuner, som opkræver dækningsafgift, ligger i hovedstadsområdet og virksomhederne her betaler tilsammen 2,1 mia. kroner ud af de 3 mia. kroner, som opkræves, siger Henrik Keinicke, skattepolitisk konsulent i Dansk Byggeri.\nHan betegner dækningsafgiften som et gebyrhåndtag, som kommunerne drejer på efter forgodtbefindende.\n- Det ses særligt i hovedstadsområdet, hvor kommunerne udnytter deres beliggenhed til at presse gebyrskruen opad. Området omkring hovedstaden er et vigtigt erhvervsknudepunkt, og det kan være vanskeligt for virksomhederne at flytte deres virksomheder, siger Henrik Keinicke.\nKlodset politisk kovending om skattesager\nHvad er dit skattefradrag for tab på Amagerbanken?


”Man bliver forført, fornøjet og forpustet” - Fagbladet Journalisten om Lone Kühlmanns erindringer\n"Muntre og velskrevne erindringer med et fint og kritisk blik på tiden. Det er desværre alt for sjældent, at man nu om dage griner højt, når man læser en bog, men det gjorde jeg flere gange med i Medgang og medgang."\nEn mand skal forsørge og sikre sin familie. Til gengæld skal familien adlyde ham. En hustru har ifølge loven ikke ret til overhovedet at gå på gaden uden sin mands tilladelse. Og selv om det er en lov, mange moderne syrere aldrig har skænket en tanke, er det den daglige virkelighed i mange konservative familier. Og de behøver ikke at være fattige og bo på landet. I tekst og billeder viser Lone Kühlmann og Tine Harden stolte og veluddannede kvinder, hvis liv meget ligner vores i Vesten, og kvinder, der er så uvidende og undertrykte, at de ikke har nogen forestilling om, at de selv har rettigheder. Med slør - og uden er en nøgle til forståelse af de adfærdsmønstre hos mange invandrere og flygtninge, som vi i Danmark har så svært ved at begribe\nISBN: 8779730620, forlag: Tiderne Skifter 2004\tNogle gode bud på den fremtidige udvikling\nISBN: 87-583-1094-0\tAntologi om ”min værste rejse”.\nHumor er "Bedste Medicin"\nISBN: 87-91014-60-6\tSamling af humoristiske fortællinger.\nISBN: 87-11-11060-0\tKendte danskeres yndlingsdigte\nISBN: 87-7901-074-1\tNære venner skriver til Jane Aamund\nISBN: 87-7553-583-1\tNære venner skriver til Lise Nørgaard\nISBN: 87-12-02180-6\tPersonlige erindringer om USA`s største by\nISBN: 87-90686-01-2\tAntologi om at leve livet, mens det er der\nISBN: 87-7553-558-0\tOplevelser og rejsetips skrevet af kendte danskere\nISBN: 87-7553-484-3\tOpskrifter og madhistorier skrevet af kendte danskere\nISBN: 87-89229-49-5\tEn mosaik om matematikkens betydning for den enkelte\nISBN: 87-7801-193-0\tDefineret af danske forfattere og kunstnere\nISBN: 87-595-1240-7\tNovellesamling om kærlighed og det, der ligner


I vores seniorafdeling har vi 2 damehold og 1 herrehold. Vores mål er at have en god balance mellem det sportslige og det sociale. Sportsligt lægger vi stor vægt på kvallificerede og engagerede trænere, der kan danne en god træningskultur. Socialt vil vi gerne være en klub, hvor man føler sig hjemme og kender alle, hvorfor vi hvert år afholder opstartsfest, julefrokost og afslutningsfest.\nVi laver vores trænerkontrakter i samarbejde med Legal Desk


Medvind for danske vindmøller i Indien | Globalnyt\n19:26 | 10.02.2017 |\nMedvind for danske vindmøller i Indien\nIndien er det land i verden der oplever den største stigning i det samlede energibehov og landet er i gang med en storstilet transformation mod vedvarende energikilder, som rummer store muligheder for den danske vindenergisektor, skriver DI´s kontor i Indien.\nDrevet af solid økonomisk vækst, stigende urbanisering og øget forbrug er Indien det land i verden, som oplever den største stigning i det samlede energibehov. Samtidig er landets energisektor gået i gang med en storstilet transformation mod vedvarende energikilder. Frem mod 2030 er regeringens målsætning, at 40 procent af energibehovet skal komme fra bæredygtige kilder – herunder især sol og vind.\nPå kort sigt er målet at fordoble indisk vindenergi til at udgøre 60 GW. Solenergi skal udvides til 100 GW (bl.a. har man netop indviet verdens største solcellepark i Tamil Nadu), og biomasse skal øges til 10 GW inden for de næste fem år.\nDanske Vestas satser allerede stort i Indien og åbner snart et stort produktionsanlæg i delstaten Gujarat, som energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) fik lejlighed til at besøge i forbindelse med Indiens største erhvervskonference, Vibrant Gujarat Global Summit, hvor ministeren deltog.\nFra indisk politisk side er der stor interesse for danske komponenter, løsninger og spidskompetencer inden for vind- og solenergi, og DI står klar til at assistere interesserede virksomheder: ”På nuværende tidspunkt er der installeret vindmøllekapacitet på 27 GW i Indien dvs. Indien er verdens fjerdestørste producent inden for vindenergi, hvilket kan komme bag på mange. Indien vil nu op på næste niveau, hvilket de ambitiøse politiske planer vidner om. For at Indien kan realisere disse politiske planer, er der brug for massive investeringer og state-of-the-art-vindteknologi. Derfor ser vi store muligheder i Indien for den danske underskov af leverandører til vindenergiindustrien” slår chef for DI’s kontor i Indien, Kunal Singla, fast.


biperson i Det nye Testamente. Alligevel ved vi betydeligt mere om hvad han spiste: nemlig det han kunne finde i ørkenen, honning og vilde biers - PDF\nDownload "biperson i Det nye Testamente. Alligevel ved vi betydeligt mere om hvad han spiste: nemlig det han kunne finde i ørkenen, honning og vilde biers"\n1 Tekster: Es 35, 1 Kor 4,1-5, Matt 11,2-10 Salmer: 733: Skyerne gråner 78: Blomstre 89: Vi sidder - 86: Hvorledes skal jeg 438 Hellig 79.6 Velsignet være Gud, vor drot (Mel Alt hvad som fuglevinger) 80: Tak og ære Der er noget der undrer mig rigtigt meget, når jeg læser i Det nye Testamente. Evangelierne handler om Jesus, det kan der ikke være uenighed om. Og om Jesus hører vi stort set kun om, hvad han sagde, og så om hans fødsel og død. Men vi hører intet om, hvordan han så ud. Vi hører intet om hvordan han gik klædt. Vi hører kun lidt om, hvad han spiste og drak, kun indirekte får vi at vide at han blev kaldt ædedolk og dranker. Johannes Døberen derimod er kun en 1\n2 biperson i Det nye Testamente. Alligevel ved vi betydeligt mere om hvad han spiste: nemlig det han kunne finde i ørkenen, honning og vilde biers honning, og vi får en udførlig beskrivelse af hans garderobe, nemlig en kappe af kameluld og et læderbælte om livet, vi hører hvordan han så ud: uklippet skæg og hår. Men om Jesu udseende, klædedragt og spise- og drikkevaner ved vi intet som helst. Hvorfor er der denne mærkelige forskel? Jeg har tænkt lidt over det, og jeg er nået frem til, at det må hænge sammen med at i Det nye Testamente står der intet som helst overflødigt. Alt hvad der fortælles i NT er skrevet med det bestemte formål at vi som læsere skal lære Jesus fra Nazareth at kende som den person der ene af alle kan føre os ind i det tætte og evige tilhørighedsforhold til Gud, vi er bestemt til, men som vi ikke selv kan etablere. Og Jesus bruger tre midler til at drage os ind i dette forhold: sine ord, sine handlinger og sin skæbne. Med disse tre virkemidler udfolder han sin egen samhørighed med Gud, sin egen og Guds kærlighed til os, sin egen og Guds magt til at gøre livet lyst og 2\n3 glædesfyldt og sin egen og Guds udholdenhed i arbejdet på at drage os ind i Guds riges fællesskab. I den forbindelse er det helt irrelevant, hvordan Jesus ser ud, hvad han laver i sin fritid og hvordan han ellers er. For Jesus er det helt afgørende, at de mennesker, der møder ham, tager imod den kærlighed fra Gud, Jesus selv er den den levende udfoldelse af. Det er kun det, der er vigtigt, ikke alle mulige biografiske detaljer, som højst kan tilsløre den åbenbaring af Gud, Jesus er kommet til verden som. For Johannes er det anderledes. For Johannes er der to ting, der er vigtige, for det første, at den kultur og civilisation, han ser omkring sig, har spillet fallit. For det andet, at den virkelighed, som kan opfylde menneskers dybeste længsler og behov er på vej. Når vi sammenligner med, hvad evangelierne fortæller om Jesu forkyndelse, så er både det med at den menneskelige kultur har spillet forladt og også det med at Guds rige er på vej rigtigt nok. Men når Johannes så drager den slutning, at den gamle kultur må gå til grunde før den nye kan komme til, så skilles vejene. For det er jo det, Johannes siger med hele sin 3\n4 fremtoning. Han klæder sig som ikke bare en beduin, men en stenalder-beduin, og hans føde er den allermest basale, det er den føde, man ikke behøver nogen kultur, ingen redskaber, ingen organisering for at skaffe. Man behøver slet ikke at være menneske, for at skaffe den føde, Johannes lever af. Han kunne for den skyld være en bjørn, en fugl eller en abe. Græshopper og vilde biers honning er et livsgrundlag som findes helt uden menneskelig kultur. Med hele sin ydre fremtræden siger Johannes et højt og rungende nej til den kultur, der omgiver ham. Det er derfor det er vigtigt at høre om hans føde og hans klædedragt, for det er en helt integreret del af hans forkyndelse: det gamle skal væk, før det nye kan komme til. Det nye har han ikke magt over, han kan bare fornemme at det kommer. Hvad han kan, det er at nedbryde det gamle. Og det gør han så for sit eget vedkommende helt radikalt ved simpelthen at melde sig ud af samfundet. Set i evangeliernes sammenhæng er det ikke Johannes s egen ide det med hans verdensforsagende føde og klædedragt, men noget 4\n5 Gud selv har bestemt før hans fødsel. Ja, det er noget Gud har forudsagt allerede 500 år tidligere gennem profeten Esajas forkyndelse: Der er en røst af en som råber i ørkenen. Og alligevel er det som om Gud, da han lader sin egen søn fødes kort efter dementerer det nej til verden, han selv har sagt ved at lade Johannes komme til verden og leve som han gør. For ganske vist taler Jesus i sin lignelse om den ny lap på den gamle klædning og den nye vin der sprænger de gamle vinsække om uforeneligheden af den gamle kultur og den ny virkelighed, Jesus selv bringer. Men han forudsætter ikke som Johannes, at det gamle skal bryde sammen før det nye kan komme. Tværtimod Jesus fødes selv ind i den gamle verden som den der virkeliggør Guds rige, den nye virkelighed. Og han fortæller i sin lignelse om rajgræsset og hveden om, hvordan Guds rige og den gamle verden skal findes side om side, indtil dommedag, hvor det gamle og det nye skilles fra hinanden, idet det gamle går til grunde og det nye består i evighed. Og det nye, Guds rige eller himmeriget, som det kaldes i evangelierne, det er den virkelighed hvor alt og alle drives af kærlighed. 5\n6 Hvad skal Johannes Døberen til for, med sin adskillelse af gammelt og nyt, når nu Jesus straks efter kommer og fortæller, hvordan det gamle og det nye en tid skal findes side om side? Set ud fra evangeliernes fortælling, så skal Johannes s nej tjene til at gøre det entydigt, at verden som vi kender den i dens grumme magtspil er dømt. Det er afgjort, hvad der skal forsvinde og hvad der skal bestå. Derfor er Johannes Døberens funktion, at få os til at forstå, at det vi skal gribe efter og holde os til ikke er denne verdens magter og myndigheder, men den Gud, der kommer til os i Jesus og ved ham fører os ind i hans evige kærligheds virkelighed, hvis vi vil tage imod kærligheden og lade den råde med os. Måske tænker vi som Johannes, at dette altså bliver en tand for akademisk og teoretisk. Måske spørger vi som Johannes: Jamen er det bare snak alt sammen? Hvad bliver det til? Hvor bliver gudsriget af? Det er jo stadigvæk de stærke, der regerer. Det er stadig dem der sidder på flæsket, der meler deres egen kage og som allerhøjest lader nogle smuler drysse på gulvet til 6\n7 dem, der hverken overskue deres tilværelse eller få den til at hænge sammen. Her lyder Jesu svar til Johannes igen i dag til os, der lever her og nu og ikke kan forstå, hvad det er for noget med Guds rige som skal komme og alligevel ikke er kommet, selvom der er gået to tusinde år. Jesus siger til Johannes og til os: Se jer dog omkring: vel er der nød og elendighed og lidelse i verden, men der er også omsorg, medmenneskelighed, godhed, kærlighed. Alt det Jesus både med sine ord og handlinger kæmpede for: at sørgende skulle blive glade, at sultne skulle blive mætte, at syge skulle blive raske, det er noget der faktisk sker også her hos os. Og, siger evangeliet til os: det er det der er fremtiden, det er det, der skal komme til at fylde alt i så høj grad, at lidelse, sult, sygdom og nød slet ikke skal findes mere. Det er det befriede liv, som begyndte at pible frem i verden omkring Jesus og som stadig bryder frem, hvor nød overvindes, det er det, der skal sejre i så høj grad, at lidelse, sult, sygdom, ja selv døden slet ikke skal findes mere. Så alle der lever og alle der har levet skal være til 7\n8 sammen i en virkelighed, hvor intet ondt overhovedet findes, men hvor alt er godt, alt er fred, alt er glæde. Amen. 8


3 tilbud billig energikonsulent - Aviation Forum\nflygcforumnews.info ✈ Aviation News ✈ Aviation Forum ✈ Aviation Products ✈ Employment ✈ Travel Services ✈ World News ✈ -> Aviation Forum -> flygc -> 3 tilbud billig energikonsulent\nTOPIC: 3 tilbud billig energikonsulent\n3 tilbud billig energikonsulent\nLeder du efter byggetilsyn, byggerådgivning eller måske energieffektivisering? Så læs videre her, hvordan man kan få op til 3 billige tilbud - gratis og uforpligtende - på disse områder. På onlineportalen Boligtilstand.dk opretter man sin opgave ved at udfylde skemaet online på kun fem minutter. Senest efter 48 timer får du 3 hurtige tilbud fra byggerådgivere eller energikonsulenter, som gerne vil udføre din opgave og komme med et friskt tilbud på den. Står du overfor at opføre en bygning på din nye byggegrund eller i gang med den helt store restaurering af boligen? Så har du behov for et professionelt byggetilsyn.\nDet er en stor opgave at styre en byggeproces, hvis du ikke har prøvet det før. Der er en del områder at være fokuseret på i byggeprocessen og dertil en del faldgruber. Vores virksomheder ser alle de normale byggefejl, som ofte opstår i et byggeri eller en restaurering. Der vil altid forefindes fejl men erfarne bygningsrådgivere opdager og noterer dem i tide. Når du indgår en aftale med en bygningskonsulent, fastlægges det relevante antal byggetilsyn samt hvornår i byggeprocessen de aftalte tilsyn skal gennemføres.\nDer bliver ligeledes formuleret en skriftlig aftale så der ikke fremkommer nogen former for uenigheder undervejs i byggeprojektet. Et byggetilsyn varer typisk en lille times tid, hvor det udførte arbejde checkes. Efter tilsynet laves en rapport med en oversigt af de fundne fejl og denne rapport leveres til den ansvarlige entreprenørvirksomhed. Hermed bliver byggefirmaet gjort opmærksom på de områder, som skal udbedres inden byggeprocessen kan fortsætte.\nSpar 20-40 procent med 3 tilbud\nEn seriøs energikonsulent kan rådgive dig med opgaven at energieffektivisere dit hjem. I Danmark bruges omkring 43% af energien til opvarmning, ventilation, lys osv i ejendomme. Således er energioptimering af bygninger en betydelig parameter til at opfylde Danmarks mål for reduktion af CO2-udledningen. Målet er, at energiforbruget skal mindskes med mindst 55% i allerede opført byggeri og 72% i nybyggeri inden 2050. For at dette mål kan nås, må der ske en temmelig omfattende energieffektivisering i både nuværende og nye egendomme.\nEn gennemgang af en lang stribe ejendomme har afsløret, at det i gennemsnit er realistisk at spare 17% på elforbruget og 27% på varmen. Den største besparelse høstes ved energieffektivisering af ejendommens ventilationsanlæg. En energikonsulent undersøger din bolig fra kælder til kvist og leverer herefter en detaljeret rapport, der oplister en række konkrete muligheder for at energieffektivisere dit hus. Rapporten er direkte anvendelig til at få konkrete tilbud fra energifirmaer, der kan lave ændringerne nemt og billigt.\nEnergikonsulenten undersøger senere de udførte udbedringer så du kan være helt sikker på, at det foretagne arbejde er korrekt udført således at du kan hæve fortjenesten på det formindskede energiforbrug. Indhent 3 skarpe tilbud - gratis og uforpligtende - udfyld online skemaet med det samme og kom i kontakt med kompetente energikonsulenter eller byggekonsulenter.


Har I bemærket at Løgnepressen næsten altid får Trumptilhængere til at fremstå som hvide bonderøve? – Hodjanernes blog\nHar I bemærket at Løgnepressen næsten altid får Trumptilhængere til at fremstå som hvide bonderøve?\n11. februar 2020 Hodja Associationstrick, DR, Journalister, Løgnepresse, Medier DR m.fl., MSM manipulation, Trump Derangement Syndrome , USA 1\nLøgnhalsen Steffen Kretz fra DanMarx Radio gør det gang på gang.\nLatinas for #Trump in #LA!\nUSA har de bedste politikere man kan købe for penge\n12. februar 2020 ved 08:39\nHvad er det som korruption gør ved folks hjerner og moral? Det er som om begge dele rådner bort, hos dem som modtager bestikkelse.\nTager vi løgnemedierne, som lader sig styre af store statstilskud bevilget af de gamle partier, er de så gennemløgnagtige, at deres radio-, tv-stationer og papiraviser ikke producerer ret meget andet end løgn, manipulation og fortielser.\nTag deres klima-kampagner og co2-alarmer. Løgn og svindel fra ende til anden. Tag deres indvandrings-, racisme- og berigelses-propaganda som i årevis vildledte befolkningen. Se på deres listige snak om den evigt faldende kriminalitet, hvor virkeligheden er at mængden af alvorlig voldskriminalitet, store svindelsager, hjemmerøverier, gadeoverfald og mord er steget og steget gennem de sidste mange år, i takt med antallet af afrikanske og arabiske evighedsturister og besættelsesstyrker. Se på DRs løgne om uledsagede børn. (med langt sort skæg)\nSe på deres forrykte og dumstædige kampagne mod Trump. Se på deres grove fortielser omkring Marrakech-traktaten og EU-Merkels planer for Europas fremtid. Tag deres stupide, kortsynede og samfundsundergravende vildledning vedrørende økonomi, sundhed, velfærd og rød familiepolitik.\nHvis Danmark ender som Sverige og Libanon, vil papiraviserne, DR og TV2 mv. have et bly- og center-tungt medansvar.


PLURIMA MULTISTATION - TWIN WITH LEG PRESS | Pedan TECHNOGYM\nDKK 80.476,00 (Inkl. moms DKK 100.595,00)\nPLURIMA MULTISTATION - TWIN WITH LEG PRESS antal\nPrøv PLURIMA MULTISTATION – TWIN WITH LEG PRESS\nTwin with Leg Press module er designet til en målrettet, specifik træning af musklerne i ryg og underkrop. Uafhængige fodplader på Leg Press gør det muligt at lave en mere målrettet træning af hvert ben. Plurima er nem at bruge og med det slanke og yderst kompakte design passer Plurima ind i alle slags omgivelser, selv der hvor der begrænset plads.\nDen smarte, kompakte multitræner\nPlurima er et kvalitetsprodukt, hvor hver enkelt aspekt er designet til at skabe resultater for brugeren på en komfortabel facon. Det er den ideelle løsning til såvel hotelbranchen, boligforeninger og virksomheder, som ønsker at imødekomme behovet for wellness-faciliteter fra deres gæster, kunder, idrætsudøvere, beboere og medarbejdere, og en ideel komplementering til Technogyms cardio-udstyr.\n150 øvelser på mindre plads\nPlurima markedets eneste multitræner, som gør det muligt at udføre 150 øvelser, på et begrænset areal - Det kræver kun 6,5 kvadratmeter for at få adgang til 18 styrketrænings-stationer i én løsning.\nModulopbygget og alsidig\nPlurima er kompakt og modulopbygget med mange forskellige konfigurationer, hvilket gør den ideel til områder med begrænset plads. Det smukke og tidsløse design sikre at den kan tilpasses perfekt sammen med andet Technogym-udstyr.\nVed blot at scanne QR-kode på hver af maskinens stationer med en smartphone og får du adgang til en øvelsessamling, og videoer, som viser hvordan øvelserne skal udføres korrekt. Uanset hvor du træner, kan du gå på din Wellness-konto via mywellness' cloud-baserede platform og dele dine træningspas og resultater med andre brugere og personlige trænere.\nPlurima har ergonomiske linjer, som følger dine naturlige bevægelser, når du træner, hvilket gør den nem at bruge. Alt er udført i de bedste materialer for at yde maksimal komfort og sikre at du har en behagelig træningsoplevelse.\nDe støddæmpende håndtag er endnu én detalje der understreger Technogyms innovation. De er monteret på grebenes ender, hvilket sikre imod skader på de ydre materialer, hvis du pludseligt slipper dit greb.\nHigh/low pull -Vægtmagasin - kg\nLegpress -Vægtmagasin - kg\nDKK 79.935,00 (Inkl. moms DKK 99.918,75)\nDKK 77.553,00 (Inkl. moms DKK 96.941,25)\nCABLE STATIONS – CROSSOVER CABLES\nDKK 52.354,00 (Inkl. moms DKK 65.442,50)\nDKK 219,00 (Inkl. moms DKK 273,75)


Maler i Svendborg » Få 3 gratis og uforpligtende tilbud\nOversigt over malerfirmaer i Svendborg\nBrødrene Folkmann ApS\nMalerfirma Brdr. Folkmann\nUanset hvad du har brug for en maler til i Svendborg, kan vi skaffe dig tre gratis og aldeles uforpligtende tilbud fra malere, der har tid og som udfører maleropgaver for private. Det kan ellers være svært at finde, hvis du selv prøver at lede efter en maler.\nHar du brug for en maler til en opgave i Svendborg, kan det være sin sag at finde en malermester, der har tid inden for en overskuelig fremtid eller som påtager sig maleropgaver for private.\nFor Svendborg er en travl by og selv om der er mange malere med adresse i Svendborg, er der også mange firmaer, institutioner og private, der skal have malet.\nSkal du hyre en maler i Svendborg eller et andet sted i landet, skal du som minimum altid sørge for at få 3 tilbud på opgaven. For hver enkelt malermester bestemmer selv sine priser og især timepriserne varierer en del. Så ved at spørge flere malere, øger du chancerne for at finde en billig maler.\nSom sagt kan det vise sig at være sværtselv at skulle finde 3 malere til at give tilbud på opgaven. Bare ikke hvis du bruger vores gratis tilbudstjeneste. Vi samarbejder med en lang række forskellige malermestre i og omkring Svendborg, der har løst opgaver på tilfredsstillende vis for andre af vores kunder. Det kan de også gøre for dig.\nLige så snart vi har modtaget din opgave, finder vi nemlig tre malermestre, der har tid til at male i Svendborg inden for den nærmeste fremtid. Når de har været forbi og måle op, går der højst en dags tid eller to, før du har tilbud på opgaven.\nØrbækvej 102A, 5700 Svendborg, Denmark\nSangdrosselvej 13, 5700 Svendborg, Denmark\nHavnegade 2, 5700 Svendborg, Denmark\nMøllergade 70, 5700 Svendborg, Denmark\nPorthusvej 121, 5700 Svendborg, Denmark