TALIS rapport. Samarbejde, skoleklima og skoleledelse - PDF Free Download\nTALIS rapport. Samarbejde, skoleklima og skoleledelse\nDownload "TALIS rapport. Samarbejde, skoleklima og skoleledelse"\n1 Samarbejde, skoleklima og skoleledelse\n3 INDHOLD 1 Resumé 5 2 Indledning Formålet Analyser på tværs af lande, uddannelsesniveauer og tid Metode Fortolkning af resultaterne 14 3 Lærersamarbejde og feedback Lærersamarbejde Feedback til lærere 23 4 Skoleklima og jobtilfredshed Skoleklima Lærernes jobtilfredshed 40 5 Skoleledelse Uddannelsesniveau og formelle lederkvalifikationer Kompetenceudvikling af lederne Ledelsesorganisering Ledelsesopgaver 67 s Evalueringsinstitut 3\n4 Appendiks A Litteraturliste 74 Appendiks B Metode 75 s Evalueringsinstitut 4\n5 1 Resumé Denne rapport analyserer de danske resultater fra OECD s (Organisation for Economic Co-operation and Development) internationale undersøgelse, TALIS 2018 (Teaching and Learning International Survey), hvor i alt 48 lande har deltaget. Undersøgelsen afdækker lærere og skolelederes oplevelse af deres professionelle virke, læringsmiljøet samt rammerne for undervisning på grundskoler og ungdomsuddannelser. Med gennemførelsen af undersøgelsen i foråret 2018 er det tredje gang, deltager i TALIS, som første gang blev gennemført i 2008 og senest derefter i Der udarbejdes to nationale rapporter på baggrund af resultaterne fra TALIS Den første rapport blev offentliggjort i november 2019, og dette er således den anden nationale rapport. I rapporten analyseres de danske lærere og skolelederes besvarelser inden for tre hovedtemaer: Lærersamarbejde og feedback Skoleklima og jobtilfredshed Skoleledelse. I analysen er der fokus på at belyse forholdet mellem resultaterne fra og resultaterne fra de øvrige nordiske lande (Norge,, Island og Finland) samt gennemsnittet for de i alt 31 OECD-lande, som har bidraget til undersøgelsen. På grundskolens klassetrin og ungdomsuddannelsesområdet er de danske resultater imidlertid udelukkende sammenlignet med resultaterne fra, da det er det eneste nordiske land ud over, som har deltaget i denne del af undersøgelsen. Derudover ses der i analysen på udviklingen i de danske resultater siden TALIS En række af resultaterne på grundskoleområdet er opdelt på henholdsvis klassetrin (indskoling og mellemtrin) og på klassetrin (udskoling). Som udgangspunkt fremstilles resultater fra grundskolens klasse (udskolingen). Når der blot står grundskolen, grundskolelærere eller grundskoleledere, menes der således resultater for grundskolens klassetrin. Der fremstilles kun resultater fra grundskolens klassetrin (indskoling og mellemtrin), hvis der er interessante forskelle mellem de to niveauer. I de tilfælde vil begge resultater fremgå eksplicit. På ungdomsuddannelsesområdet skelnes der ved væsentlige forskelle mellem lærere på henholdsvis gymnasiale uddannelser og erhvervsuddannelser. Undersøgelsens resultater bygger på lærere og lederes egne vurderinger af og holdninger til undersøgelsens tre temaer. Derfor kan resultaterne i rapporten afvige fra fx nationalt opgjorte registerdata. Den internationale sammenligning må ligeledes foretages med forbehold for, at kulturelle forskelle kan have indflydelse på opfattelsen af undersøgelsens temaer og spørgsmål og dermed i sidste ende på lærere og lederes besvarelser. Resultater, der beskriver forskelle mellem 2013 og 2018, skal endvidere tolkes med det forbehold, at der i nogle tilfælde er mindre forskelle i formuleringerne af spørgsmålene i de to runder. I de tilfælde, hvor der er større forskelle i formuleringerne, er det undladt at sammenligne resultaterne for de to år. s Evalueringsinstitut 5\n6 Resumé Resultater Lærersamarbejde og feedback Danske lærere samarbejder mindre hyppigt end svenske og norske lærere Det gælder med hensyn til at deltage i teammøder, deltage i fælles faglige uddannelsesaktiviteter, samarbejde med lærere på skolen om fælles standarder samt drøftelse af konkrete elevers læring. Fx angiver 41 % af de danske grundskolelærere, at de deltager i teammøder én gang om ugen eller mere, hvilket er henholdsvis 38 og 39 procentpoint lavere end i og Norge. De danske lærere ligger i den forbindelse på niveau med de islandske lærere og henholdsvis 18 og 19 procentpoint højere end de finske lærere og OECD-gennemsnittet. På ungdomsuddannelsesområdet er der for samtlige samarbejdsområder i TALIS en større andel af svenske lærere, der har angivet, at de deltager i disse én gang om ugen eller mere. Det er vigtigt at bemærke, at resultaterne ikke siger noget om kvaliteten af samarbejdet eller den tid, der bruges på at samarbejde i det hele taget. Angående tiden brugt på samarbejde viser første rapport fra TALIS-undersøgelsen i 2018, at danske grundskolelærere angiver at bruge 3,1 time om ugen på team-samarbejde og dialog med kolleger på skolen, mens de svenske og norske lærere angiver, at de bruger henholdsvis 3,4 og 3,5 timer om ugen. Blandet udvikling i samarbejdet blandt de danske lærere siden 2013 Blandt grundskolelærere er der på den ene side en større andel, der deltager i teammøder én gang om ugen eller mere (fra 31 % til 41 %), ligesom en større andel af lærerne drøfter udviklingen af konkrete elevers læring én gang om ugen eller mere (fra 32 % til 39 %). På den anden side er andelen af lærere, der aldrig overværer andre læreres undervisning og giver feedback steget (fra 45 % til 52 %). Blandt ungdomsuddannelseslærerne er der modsat grundskoleområdet en mindre andel af lærerne, som deltager i teammøder én gang om ugen eller mere (fra 10 % til 6 %). En større andel af de danske lærere modtager generelt feedback end lærere i de øvrige nordiske lande Sammenlignet med de øvrige nordiske lande er der generelt en større andel af danske lærere, der har modtaget feedback med afsæt i de forskellige typer af information, der spørges ind til i TALIS. Billedet er dog komplekst, og det varierer, hvor mange af de øvrige nordiske lande der placerer sig henholdsvis over og under. Eksempelvis har 60 % af de danske grundskolelærere modtaget feedback på baggrund af resultater for skolen og for de enkelte klasser (fx målresultater, projektresultater og testresultater). ligger her 3-31 procentpoint over de øvrige nordiske lande og 9 procentpoint under OECD-gennemsnittet. På ungdomsuddannelsesområdet ligger 5 procentpoint over. Danske lærere oplever i mindre grad end lærere i de øvrige nordiske lande, at feedback har positiv indflydelse på deres undervisning Både blandt grundskole- og ungdomsuddannelseslærere angiver over halvdelen, at den feedback, de har fået inden for det seneste år, har haft positiv indflydelse på deres undervisning (henholdsvis 59 % og 55 %). For grundskolelærerne er dette lavere end OECD-gennemsnittet (12 procentpoint) og de øvrige nordiske lande (5-10 procentpoint), dog med undtagelse af Finland, der ligger på niveau med. På ungdomsuddannelsesområdet er billedet det samme. Her ligger 6 procentpoint lavere end. s Evalueringsinstitut 6\n7 Resumé Skoleklima og jobtilfredshed Danske lærere oplever i højere grad, at samarbejdet er kendetegnet ved gensidig støtte 85 % af de danske grundskolelærere og 81 % af ungdomsuddannelseslærerne er meget enige eller enige i, at skolen har en samarbejdskultur kendetegnet ved gensidig støtte. På grundskoleområdet er der sket en stigning fra 82 % til 85 % siden 2013, mens der på ungdomsuddannelsesområdet er sket en stigning fra 72 % til 81 %. På grundskoleområdet ligger i den forbindelse over Finland (79 %) og (80 %), mens er på niveau med Island (86 %) og under Norge (95 %). På ungdomsuddannelsesområdet ligger ligeledes over (77 %). Danske lærere oplever i mindre grad end lærere i de øvrige nordiske lande, at eleverne har mulighed for at bidrage til beslutninger 64 % af de danske grundskolelærere er meget enige eller enige i, at eleverne har mulighed for aktivt at bidrage til de beslutninger, der træffes vedrørende skolen. Dette er en mindre andel end i de øvrige nordiske lande (9-20 procentpoint under), ligesom ligger under OECD-gennemsnittet (7 procentpoint under). Samtidig ses en positiv udvikling, da en større andel af de danske grundskolelærere oplever, at eleverne har mulighed for at bidrage til beslutningerne, end det var tilfældet i 2013 (fra 56 % til 64 %). Det er endvidere fælles for grundskole- og ungdomsuddannelsesområdet, at ligger under flere af de øvrige nordiske lande med hensyn til inddragelsen af henholdsvis medarbejdere og forældre. Danske grundskolelærere oplever i mindre grad end lærere i de øvrige nordiske lande, at skolen sikrer ekstra støtte til elever med særlige behov 76 % af de danske grundskolelærere angiver, at deres skole sikrer ekstra støtte til en elev, hvis der er behov for det. Dette er lavere (8-21 procentpoint) end for de øvrige nordiske lande samt OECDgennemsnittet, med undtagelse af de svenske lærere, der ligger på niveau med. Danske lærere oplever i højere grad end lærere i de øvrige nordiske lande stress i arbejdet 54 % af de danske grundskolelærere oplever i høj eller nogen grad stress i deres arbejde. Det er en højere andel sammenlignet med OECD-gennemsnittet (5 procentpoint over) og lærere i de øvrige nordiske lande (9-11 procentpoint over) med undtagelse af Island, som ligger på niveau med. På ungdomsuddannelsesområdet er det 59 % af lærerne, der oplever stress i deres arbejde, hvilket er 17 procentpoint mere end i. Ser man på, hvilke kilder der ifølge lærerne forårsager stress i arbejdet, er det for meget undervisning at forberede (61 % af grundskolelærerne og 59 % af ungdomsuddannelseslærerne) og for mange undervisningstimer (58 % af grundskolelærerne og 55 % af ungdomsuddannelseslærerne). 60 % af ungdomsuddannelseslærerne angiver desuden, at for meget rettearbejde/opgaveevaluering er en kilde til stress, mens det samme er tilfældet for 53 % af lærerne på grundskoleområdet. Danske lærere oplever i højere grad end lærere i de øvrige nordiske lande, at jobbet efterlader tid til deres privatliv 83 % af de danske grundskolelærere oplever, at deres job i høj eller nogen grad efterlader tid til deres privatliv. Det er en markant højere andel sammenlignet med de øvrige nordiske lande (14-59 procentpoint højere) samt OECD-gennemsnittet (48 %). Blandt ungdomsuddannelseslærere er det 76 % af de danske lærere og 46 % af de svenske lærere, der har samme oplevelse. s Evalueringsinstitut 7\n8 Resumé Danske grundskolelærere oplever i mindre grad end lærere i Finland og Norge, at lærerjobbet er respekteret Knap hver femte danske grundskolelærer oplever, at lærerjobbet er respekteret i samfundet (18 %). Det er mindre end i Finland og Norge (henholdsvis 40 og 17 procentpoint lavere). Blandt ungdomsuddannelseslærere er tendensen imidlertid omvendt. Her oplever 38 % af de danske lærere, at lærerjobbet er respekteret i samfundet, mens det er 14 % af de svenske ungdomsuddannelseslærere. Andelen af danske lærere, som oplever, at lærerjobbet er respekteret i samfundet, ligger på samme niveau som i Skoleledelse En større andel af de danske grundskoler og ungdomsuddannelser har et ledelsesteam sammenlignet med flere af de øvrige nordiske lande Langt størstedelen af de danske skoleledere angiver, at de har et ledelsesteam på skolen. På grundskoleområdet er det 94 % af lederne, mens det er 99 % af lederne på ungdomsuddannelsesområdet. Sammenlignes der med de øvrige nordiske lande og OECD-gennemsnittet, er der en større andel af skolerne i, som har et ledelsesteam. Resultatet understøtter billedet fra 2013, hvor ligeledes var et af de lande, hvor andelen af grundskoler og ungdomsuddannelser med et ledelsesteam var størst. Danske skoleledere angiver, at ledelsesansvaret er mere delt sammenlignet med skoleledere i de øvrige nordiske lande Sammenlignet med resultaterne fra de øvrige nordiske lande angiver danske skoleledere, at ansvaret for ledelsen af skolen generelt er mere delt mellem skolelederen, andre medlemmer af ledelsesteamet, lærere og skolens bestyrelse. Det gælder fx med hensyn til ansættelsen af lærere, optagelsen af elever og beslutninger vedrørende skolens budget. Samme billede tegnede sig i 2013, hvor resultaterne ligeledes viste, at danske ledere i højere grad end ledere i andre lande deler ansvaret for en række beslutninger. Danske skoleledere angiver, at de bruger en mindre andel af deres tid på administration og en større andel af deres tid på ledelse sammenlignet med skoleledere i flere af de øvrige nordiske lande Danske grundskole- og ungdomsuddannelsesledere skønner, at de bruger henholdsvis 28 % og 27 % af deres tid på administrative opgaver samt henholdsvis 26 % og 29 % af deres tid på ledelsesmæssige opgaver. Sammenlignet med de øvrige nordiske lande bruger danske grundskoleledere en mindre andel af deres tid på administrative opgaver (5-11 procentpoint, dog er Island på niveau med ) og en større andel af deres tid på ledelsesmæssige opgaver (2-6 procentpoint, dog er Finland på niveau med ). På ungdomsuddannelsesområdet ligger 8 procentpoint under, hvad angår tid brugt på administrative opgaver, og 6 procentpoint over, hvad angår tid brugt på ledelsesmæssige opgaver. Datagrundlaget Denne rapport baserer sig på data fra spørgeskemaundersøgelserne fra TALIS 2013 og TALIS Der er i begge TALIS-runder udsendt spørgeskemaer til et repræsentativt udvalg af lærere og ledere på i alt tre uddannelsesniveauer: grundskolens indskoling og mellemtrin (0.-6. klasse), grundskolens udskoling ( klasse) samt gymnasiale uddannelser og erhvervsuddannelser. s Evalueringsinstitut 8\n9 Resumé I TALIS 2018 har s Statistik gennemført de danske spørgeskemaundersøgelser. Hovedparten af dataindsamlingen er sket i marts-april De danske data fra TALIS 2013 er indsamlet af Styrelsen for It og Læring, og her er hovedparten af dataindsamlingen sket i februar-marts I TALIS 2018 er der på grundskoleområdet i alt lærerbesvarelser og 285 lederbesvarelser, mens der på ungdomsuddannelsesområdet er lærerbesvarelser og 96 lederbesvarelser. Dataindsamlingen lever op til de høje kvalitetskrav, der er fastsat af OECD. s Evalueringsinstitut 9\n10 2 Indledning Undervisningsministeriet besluttede i 2005, at skulle deltage i OECD s (Organisation for Economic Co-operation and Development) undersøgelse af undervisning og læring, der har fået navnet TALIS. TALIS står for Teaching and Learning International Survey og er den første internationale undersøgelse, der har fokus på lærernes professionelle udvikling, læringsmiljøet på skolerne og skoleledelse på både grundskoler og ungdomsuddannelser. TALIS imødekommer både et internationalt og et nationalt behov for viden om, hvordan man sikrer grundlaget for god undervisning. har deltaget i de to foregående runder af TALIS i årene 2008 og I TALIS 2018 deltager 48 lande, hvilket er en udvidelse på 14 lande i forhold til TALIS I denne og seneste runde deltog med samtlige af de tre mulige uddannelsesniveauer: grundskolens klasse, grundskolens klasse samt ungdomsuddannelser. For hvert uddannelsesniveau deltager et repræsentativt udsnit af lærere og ledere. I denne runde deltager desuden i det, der kaldes TALIS-PISA link, som gør det muligt at koble resultater fra TALIS og PISA. OECD udarbejder to internationale TALIS-rapporter. Første rapport blev offentliggjort i juni 2019 og omhandler overordnet set emnerne: ændrede forhold for lærerprofessionen, undervisningspraksis, nye læreres start i professionen samt ledere og læreres kompetenceudvikling. Anden udgivelse offentliggøres i marts 2020 og omhandler overordnet set emnerne: lærersamarbejde og feedback, skoleklima og jobtilfredshed samt skoleledelse. De internationale rapporter giver et samlet overblik over landenes praksis og udpeger lande, der adskiller sig fra hinanden. De fleste lande, der deltager i TALIS, udarbejder derudover nationale rapporter, der fokuserer på det enkelte lands resultater. Børne- og Undervisningsministeriet har bedt s Evalueringsinstitut (EVA) om at udarbejde to nationale rapporter. Den første nationale rapport blev offentliggjort november 2019, mens nærværende rapport er den anden nationale rapport. 2.1 Formålet OECD har gennem godt 20 år arbejdet med at udvikle indikatorer til måling af kvalitet inden for uddannelsesområdet. Mens PISA-undersøgelserne måler elevpræstationer, måler TALIS i stedet lærernes pædagogiske praksis og professionelle udvikling samt skoleledelsens rolle og funktioner. I TALIS er der lagt vægt på at måle den praksis på skoler og institutioner, som forskningen peger på har betydning for øgede elevpræstationer. Det overordnede formål med at udarbejde en dansk TA- LIS-rapport er at identificere forhold på grundskoler og ungdomsuddannelser, der i en international sammenligning er langt fremme, samt identificere forhold, hvor der er behov for et øget fokus. Desuden er det formålet at sammenligne og analysere forskelle og ligheder på tværs af uddannelsesniveauer samt undersøge udviklingen siden TALIS s Evalueringsinstitut 10\n11 Indledning Denne rapport vil overordnet set sætte fokus på nedenstående tre temaer med dertilhørende undersøgelsesspørgsmål: 1. Lærersamarbejde og feedback Hvilke samarbejdsaktiviteter indgår lærerne i, og hvor ofte sker det? Hvem giver feedback, og hvilke informationer ligger til grund for feedback? Hvilken betydning har feedback? 2. Skoleklima og jobtilfredshed Hvordan vurderer lærerne miljøet på skolen? Hvordan vurderer lærerne deres relationer? Hvordan vurderer lærerne stress og fysiske/psykiske påvirkninger? Hvilke kilder til stress oplever lærerne? Hvordan opfatter lærerne arbejdet som lærer? 3. Skoleledelse Hvilket uddannelsesniveau og hvilke formelle lederkvalifikationer har skolelederne? Hvilke faglige kompetenceudviklingsaktiviteter har lederne deltaget i? Hvilke behov for kompetenceudvikling oplever lederne? Hvilke hindringer for kompetenceudvikling oplever lederne? Hvilke personer indgår i skolernes ledelsesteam? Hvilken indflydelse har skolerne? Hvordan fordeler skolelederens tid sig på forskellige opgaver? Hvor ofte beskæftiger skolelederen sig med forskellige aktiviteter? Rapportens kapitler er struktureret efter ovenstående tre temaer. 2.2 Analyser på tværs af lande, uddannelsesniveauer og tid Deltagerlande kan deltage med følgende tre uddannelsesniveauer: Grundskolens klasse (frivillig deltagelse) Grundskolens klasse (obligatorisk deltagelse) Ungdomsuddannelser (frivillig deltagelse). Alle lande, der deltager i TALIS 2018, skal deltage med grundskolens klasse og kan derudover vælge, om de deltager med de to andre uddannelsesniveauer. Det betyder, at alle 48 lande deltager med grundskolens klasse, mens 15 lande deltager med grundskolens klasse, og 11 s Evalueringsinstitut 11\n12 Indledning lande deltager med ungdomsuddannelser. deltager med alle tre uddannelsesniveauer. I kapitel 1 i den internationale tekniske rapport (OECD, 2019) kan man se en komplet liste over de deltagende lande Analyse på tværs af lande For at fokusere og afgrænse analyserne i rapporten sammenlignes de danske resultater med resultaterne for de øvrige nordiske lande. Skolevæsnerne i de nordiske lande er relativt ens, hvilket gør det oplagt at sammenligne med de nordiske lande. For grundskolens klasse sammenlignes med: Finland, Island, Norge og. For de to andre uddannelsesniveauer, dvs. grundskolens klasse samt ungdomsuddannelsesniveauet, sammenlignes de danske resultater udelukkende med resultaterne for. Det skyldes, at de tre øvrige nordiske lande ikke deltager med disse to uddannelsesniveauer. Resultaterne for grundskolens klasse sammenlignes også med gennemsnittet forde 31 deltagende OECD-lande. Denne sammenligning foretages for at vurdere, hvordan de danske resultater placeres sig internationalt set. For grundskolens klasse og ungdomsuddannelsesniveauet sammenlignes ikke med gennemsnittet for deltagende OECD-lande. Det skyldes, at der kun er henholdsvis 15 og 11 lande, der deltager med de to niveauer. Gennemsnittet er derfor ikke udtryk for et bredt udsnit af OECD-landenes resultater. I nedenstående tabel ses en oversigt over de lande, der sammenlignes med på de tre niveauer. TABEL 1 Sammenligningslande Grundskole klasse Grundskole klasse Ungdomsuddannelser Tom celle Finland Tom celle Tom celle Island Tom celle Tom celle Norge Tom celle Tom celle OECD-gennemsnit Tom celle Analyse af de tre uddannelsesniveauer I rapporten vil resultaterne for hvert uddannelsesniveau blive fremstillet og dertil forskelle og ligheder mellem uddannelsesniveauerne. Analysen vil også have fokus på forskelle i resultaterne for erhvervsuddannelser og gymnasiale uddannelser. Der er to centrale forhold, der er væsentlige for analysen og formidlingen af resultaterne: I rapporten fremstilles som udgangspunkt resultater for grundskolens klasse samt ungdomsuddannelserne. Resultater fra grundskolens klasse fremgår kun, hvis der er interessante forskelle mellem de to grundskoleniveauer. Denne prioritering skyldes to ting. For det første er der meget få forskelle i besvarelserne fra de to grundskoleniveauer, og for det andet er der langt flere sammenligningslande for det højeste grundskoleniveau. Når der i rapporten henvises til grundskolen, grundskolelærere eller grundskoleledere, menes der resultater for grundskolens klasse. De steder, hvor der er interessante forskelle mellem de to niveauer, vil de to niveauers resultater eksplicit fremgå. s Evalueringsinstitut 12\n13 Indledning I rapporten fremstilles signifikante og væsentlige forskelle mellem resultaterne for erhvervsuddannelser og gymnasiale uddannelser. I denne analyse skal man være opmærksom på to forhold: For det første er det ikke muligt at sammenligne de to uddannelsestyper med andre lande, da det kun er muligt at sammenligne det samlede ungdomsuddannelsesniveau med andre lande. Forskelle mellem erhvervsuddannelser og de gymnasiale uddannelser vil derfor udelukkende basere sig på danske resultater. For det andet vil analysen kun basere sig på lærerbesvarelser, da der er for få lederbesvarelser til at gennemføre analysen Udviklinger siden TALIS 2013 I rapporten analyseres udviklingen siden TALIS Der er dog foretaget mange ændringer i spørgeskemaerne siden TALIS 2013, hvilket betyder, at det ikke er alle besvarelser på spørgsmålene fra henholdsvis 2013 og indeværende rapport, der er direkte sammenlignelige. Hvor der ikke kan foretages en direkte sammenligning på spørgsmålsniveau, sammenholdes de nye resultater fra 2018 så vidt muligt med hovedkonklusionerne i den danske TALIS-rapport fra I indledningen til hvert kapitel i denne rapport fremgår, under hvilke emner det er muligt at analysere udviklingen fra 2013 til For grundskolens klasse og ungdomsuddannelsesniveauet er det ikke muligt at sammenligne de danske udviklinger med de svenske. Det skyldes, at udelukkende deltog med grundskolens klasse i TALIS Det er heller ikke muligt at sammenligne gennemsnittet for deltagende OECD-lande i 2018 med OECD-gennemsnittet i 2013, da det ikke er de samme OECD-lande, der har deltaget i de to runder. 2.3 Metode Datamaterialet for TALIS baserer sig udelukkende på surveydata. Denne rapport baserer sig på data for TALIS 2013 og TALIS Der er i begge TALIS-runder udsendt spørgeskemaer til seks respondentgrupper. Der er udsendt to spørgeskemaer for hvert af de tre uddannelsesniveauer, henholdsvis ét til lærere og ét til ledere. De tre spørgeskemaer til ledere er identiske bortset fra enkelte varierende spørgsmål og hjælpetekster. Det samme gælder for de tre udsendte spørgeskemaer til lærere. Som tidligere beskrevet er der dog ændret i relativt mange spørgsmål fra 2013 til I grundskolen er spørgeskemaerne til lederne besvaret af skolens øverste daglige leder, dvs. skolelederen. Skolelederen har besvaret spørgeskemaet på baggrund af praksis i relation til henholdsvis klassetrin eller klassetrin, afhængigt af hvilket niveau skolen er udtrukket til at repræsentere i TALIS. På ungdomsuddannelsesområdet er spørgeskemaet besvaret af rektor på de gymnasiale uddannelser, mens det på erhvervsuddannelsesområdet er besvaret af en leder for én eller flere uddannelser under det hovedområde, som erhvervsskolen er udtrukket til at repræsentere. OECD har sammen med et internationalt projektkonsortium og en række eksperter udfærdiget spørgeskemaerne. Spørgsmålene er stillet med udgangspunkt i den nyeste viden om, hvilke forhold der er af betydning for undervisning og læring, herunder forhold af ledelsesmæssig betydning i undervisningssektoren. Spørgsmålene er så vidt muligt stillet, så de har samme betydning i de forskellige deltagende lande. De udsendte spørgeskemaer kan ses på Under hver tabel og figur i indeværende rapport står opført, hvilket spørgsmålsnummer den pågældende tabel eller figur tager afsæt i. Spørgsmålsnummeret henviser til spørgeskemaet for grundskolens klasse. s Evalueringsinstitut 13\n14 Indledning Danske data lever op til kvalitetskrav s Statistik har indsamlet data i perioden marts-maj Dataindsamlingen lever op til de kvalitetskrav til deltagere i TALIS 2018, der er fastsat af OECD: Skolerne skal vælges, så de er repræsentative for hvert lands skoler, og lærerne skal udgøre et tilfældigt udvalg af skolernes lærere. Mindst 50 % af de udvalgte skoler skal indvilge i at deltage. Mindst 50 % af de udvalgte lærere på den enkelte skole skal deltage, og samlet set skal der være mere end 75 % af lærerne, der besvarer skemaet på de deltagende skoler. Mindst 50 % af de udvalgte ledere skal besvare skemaet. EVA har gennemført en bortfaldsanalyse, der indikerer, at de deltagende skoler er repræsentative med hensyn til skolernes geografiske placering, type og størrelse. I appendiks til rapporten beskrives de danske spørgeskemaundersøgelser med hensyn til: gennemførelse, bortfaldsanalyse samt svarprocenter. Se desuden den internationale tekniske rapport for flere detaljer om gennemførelse af TALIS (OECD, 2019) Vægte og usikkerhed OECD har lavet vægte for besvarelser for alle seks spørgeskemaundersøgelser i begge TALIS-runder. Vægtene tager højde for stikprøvedesignet samt eventuelle skævheder i de enkelte landes data. OECD har desuden udviklet et statistikprogram, IDB Analyzer, der er beregnet til at tage højde for komplicerede stikprøvedesign. IDB Analyzer kan for hver TALIS-runde og hvert land og uddannelsesniveau udregne, hvor stor usikkerhed der er for det enkelte estimat. For alle de resultater, der er nævnt i rapporten, har EVA undersøgt, om forskelle mellem TALIS-runder, lande og uddannelsesniveauer er signifikant forskellige ved et konfidensniveau på 95 %. Hvad enten der i rapporten nævnes markante eller mindre forskelle, er disse signifikant forskellige. Hvis et lands resultater ikke er signifikant forskellige fra de danske resultater, vil det fremgå af indeværende rapport, at landets besvarelser er på niveau med de danske besvarelser. 2.4 Fortolkning af resultaterne Der er flere aspekter, man skal være opmærksom på, når man fortolker rapportens resultater: Resultaterne bygger på lærernes og ledernes egne vurderinger af og holdninger til undersøgelsens temaer. Resultaterne i rapporten kan derfor afvige fra fx nationalt opgjorte registerdata. Den internationale sammenligning må foretages med forbehold for, at kulturelle forskelle kan have indflydelse på, hvordan lærere og ledere opfatter undersøgelsens temaer og spørgsmål, hvilket i sidste ende kan have indflydelse på deres besvarelse. Der er foretaget ændringer i spørgeskemaerne fra 2013 til Når vi sammenligner besvarelserne fra de to år, fremhæver vi væsentlige ændringer i spørgeskemaerne. Det er vanskeligt at vurdere, hvilken betydning ændringerne har, og der skal derfor tages forbehold for disse ændringer. På grundskole-, erhvervsuddannelses- og gymnasieområdet er der, siden TALIS 2013, både gennemført større politiske reformer samt gennemført nye arbejdstidsregler. Resultater i rapporten, der baserer sig på ændringer fra 2013 til 2018, kan være relevante at tolke i sammenhæng med disse ændringer. I indledningen til hvert kapitel uddybes nogle af de ændringer, der er vigtige at holde sig for øje, når man fortolker resultaterne i det enkelte kapitel. s Evalueringsinstitut 14\n15 Indledning Med disse forbehold in mente styrker TALIS dog klart sammenligningen af lærere og lederes vilkår og praksis over tid i forskellige skolesystemer. Læsevejledning Når du læser rapporten, er det vigtigt, at du er opmærksom på følgende forhold: Resultater med udgangspunkt i grundskolens klasse: Som udgangspunkt fremstilles resultater fra grundskolens klasse. Der fremstilles kun resultater fra grundskolens klasse, hvis der er interessante forskelle mellem de to uddannelsesniveauer. Når der i rapporten henvises til grundskolen, grundskolelærere eller grundskoleledere, menes der resultater for grundskolens klasse. De steder, hvor der er interessante forskelle mellem de to niveauer, vil de to niveauers resultater eksplicit fremgå. Ikke alle spørgsmål kan sammenlignes fra 2013 til 2018: I rapporten analyseres udviklingen siden TALIS Der er dog foretaget mange ændringer i skemaerne siden TALIS 2013, hvilket betyder, at det ikke er alle besvarelser på spørgsmålene fra henholdsvis 2013 og indeværende rapport, der er direkte sammenlignelige. Hvor der ikke kan foretages en direkte sammenligning på spørgsmålsniveau, sammenholdes de nye resultater fra 2018 så vidt muligt med hovedkonklusionerne i den danske TALIS-rapport fra Grundskolens klasse sammenlignes med flere nordiske lande: Grundskolens klasse sammenlignes med Finland, Island, Norge og, mens grundskolens klasse og ungdomsuddannelsesniveauet udelukkende sammenlignes med. Det skyldes, at det kun er og, der deltager med alle tre uddannelsesniveauer. Kun grundskolens klasse sammenlignes med OECD-gennemsnit: For grundskoleniveauet (0.-6. klasse) og ungdomsuddannelsesniveauet sammenlignes ikke med gennemsnittet for alle OECD-lande. Det skyldes, at der kun er henholdsvis 15 og 11 lande, der deltager på de to niveauer. Gennemsnittet er derfor ikke udtryk for et bredt udsnit af OECD-landenes resultater. Væsentlige forskelle mellem erhvervsuddannelseslærere og gymnasielærere vil fremgå: I rapporten fremstilles alle signifikante og væsentlige forskelle i besvarelser fra danske erhvervsuddannelseslærere og gymnasielærere. Når forskelle mellem de to typer af ungdomsuddannelser visse steder i rapporten ikke fremstilles, skyldes det, at der ikke er væsentlige forskelle mellem svarene fra de to grupper af lærere. Det er kun muligt at sammenligne det samlede resultat for begge typer af ungdomsuddannelser med resultaterne fra de andre lande. s Evalueringsinstitut 15\n16 3 Lærersamarbejde og feedback Samarbejde mellem lærere og feedback til lærere er vigtige elementer i lærernes muligheder for at udvikle sig fagligt. I dette kapitel belyses en række aspekter vedrørende lærersamarbejde og feedback. I kapitlet præsenteres resultater for, hvordan lærerne samarbejder, og hvor ofte de gør det. Derudover præsenteres resultater for, hvem der giver feedback til lærerne, grundlaget for feedbacken, og hvilke aspekter i undervisningen feedbacken har betydning for. Definition på feedback i TALIS I spørgeskemaerne til lærerne defineres feedback som følger: Feedback er alle de former for tilbagemeldinger, du får på din undervisning baseret på en eller anden form for engagement i dit arbejde (fx overværelse af din undervisning, drøftelse af dine undervisningsplaner eller elevresultater). Feedback kan gives gennem uformelle drøftelser mellem dig og din leder eller andre, eller den kan være del af et mere formelt og struktureret evalueringssystem. I den udstrækning det er muligt, sammenholdes lærernes besvarelser fra 2013 og Dette er tilfældet for spørgsmålet, der omhandler samarbejde. Herudover sammenlignes der med besvarelser fra de øvrige nordiske lande og med gennemsnittet for OECD-landene. Resultaterne i dette kapitel skal forstås i sammenhæng med de forskellige indsatser, reformer og lignende, der er gennemført på uddannelsesområdet. For forståelsen af resultaterne i dette kapitel kan følgende forhold være relevante: På grundskoleområdet trådte der i august 2014 en reform i kraft, som blandt andet fokuserede på kompetenceudvikling af det pædagogiske personale samt samarbejdet mellem og på tværs af medarbejdergrupper. Med aftalen om reformen har regeringen afsat i alt 1 mia. kr. i perioden til styrket efteruddannelse af lærere og pædagoger i folkeskolen. Desuden har A.P. Møller Fonden fra sommeren 2014 til sommeren 2018 bevilliget godt halvdelen af den milliard kroner, som Fonden donerede i 2013 til at styrke den danske folkeskole. Fonden har blandt andet tilgodeset projekter med fokus på at udvikle de professionelles samarbejde ( På gymnasieområdet trådte der i 2017 en reform i kraft, og i forlængelse heraf er der afholdt en række kurser med henblik på at understøtte reformimplementeringen, herunder fx Fagudvikling i Praksis (FiP) og Skoleudvikling i Praksis (SiP). Børne- og Undervisningsministeriet administrerer s Evalueringsinstitut 16\n17 Lærersamarbejde og feedback desuden en pulje til efteruddannelse, som gymnasierne kan ansøge om at få del i, hvis de gennemfører ekstraordinære kompetenceløft af lærere og ledere i perioden Disse kompetenceudviklingsaktiviteter er relevante for temaet lærersamarbejde og feedback, fordi reformen på flere områder lægger op til, at lærerne skal samarbejde på nye måder, ligesom lederne skal styrke deres arbejde med kvalitetsudvikling. Fx skal lærerne samarbejde på nye måder om flerfagligt samspil og et nyt grundforløb, mens lederne i højere grad kan inddrage data om, hvordan skolen styrker sit arbejde med centrale kvalitetsmål, fx øget elevtrivsel. På erhvervsuddannelsesområdet er der gennemført en reform i 2015, som blandt andet betyder, at der skal foretages et løft af undervisernes erhvervspædagogiske kompetencer. For lærere fastansat i 2010 eller senere er det et krav, at de senest fire år efter ansættelsen skal have kompetencer fra en pædagogisk uddannelse, der som minimum svarer til en gennemført pædagogisk diplomuddannelse. For lærere fastansat i 2009 eller tidligere har kompetenceløftet et omfang, der svarer til mindst 10 ECTS-point. For mere viden om status på lærernes pædagogiske kompetenceudvikling i 2019 henvises til EVA (2019a). Disse kompetenceudviklingsaktiviteter er relevante for temaet lærersamarbejde og feedback, fordi kompetenceløftet kan forventes at påvirke lærerenes samarbejde om den pædagogiske praksis. Derudover kan der være yderligere, nationale forhold af betydning, ligesom der kan være forhold i andre lande, som kan være relevante at inddrage i det videre arbejde med undersøgelsens resultater. Endvidere kan der være foretaget undersøgelser, der ikke refereres i denne rapport, som kan være med til at kontekstualisere undersøgelsens resultater 1. Sammenfatning Lærersamarbejde og feedback Lærersamarbejde De danske grundskolelærere samarbejder mindre hyppigt end svenske og norske lærere. Det gælder med hensyn til at deltage i teammøder, deltage i fælles faglige uddannelsesaktiviteter, samarbejde med lærere på skolen om fælles standarder samt drøftelse af konkrete elevers læring. Fx angiver 41 % af de danske grundskolelærere, at de deltager i teammøder én gang om ugen eller mere, hvilket er henholdsvis 38 og 39 procentpoint mindre end i og Norge. De danske lærere ligger i den forbindelse på niveau med de islandske lærere og henholdsvis 18 og 19 procentpoint højere end de finske lærere og OECD-gennemsnittet. På ungdomsuddannelsesområdet er der for samtlige samarbejdsområder i TALIS en større andel af svenske lærere, der har angivet, at de deltager i disse én gang om ugen eller mere. Det er vigtigt at bemærke, at resultaterne ikke siger noget om kvaliteten af samarbejdet eller den tid, der bruges på at samarbejde i det hele taget. Angående tiden brugt på samarbejde viser første TALIS-rapport fra 2018, at danske grundskolelærere angiver at bruge 3,1 time om ugen på teamsamarbejde og dialog med kolleger på skolen, mens de svenske og norske lærere angiver, at de bruger henholdsvis 3,4 og 3,5 timer om ugen. 1 Når der i rapporten henvises til grundskolen, grundskolelærere eller grundskoleledere, menes der resultater for grundskolens klasse. De steder, hvor der er interessante forskelle mellem grundskolens klasse og grundskolens klasse, vil de to niveauers resultater eksplicit fremgå. s Evalueringsinstitut 17\n18 Lærersamarbejde og feedback Der er en blandet udvikling i samarbejdet blandt de danske lærere siden Blandt grundskolelærere er der på den ene side en større andel, der deltager i teammøder én gang om ugen eller mere (fra 31 % til 41 %), ligesom en større andel af lærerne drøfter udviklingen af konkrete elevers læring én gang om ugen eller mere (fra 32 % fra 39 %). På den anden side er andelen af lærere, der aldrig overværer andre læreres undervisning og giver feedback, også steget (fra 45 % til 52 %). Blandt ungdomsuddannelseslærerne er der modsat grundskoleområdet en mindre andel af lærerne, som deltager i teammøder én gang om ugen eller mere (fra 10 % til 6 %). De danske lærere samarbejder generelt mindre hyppigt, jo ældre eleverne er. Lærere på klassetrin samarbejder oftere end lærere på klassetrin, mens lærerne på klassetrin samarbejder oftere end ungdomsuddannelseslærerne. På ungdomsuddannelsesområdet samarbejder lærerne på erhvervsuddannelserne oftere end lærerne på de gymnasiale uddannelser. Feedback til lærere Sammenlignet med de øvrige nordiske lande er der generelt en større andel af danske lærere, der har modtaget feedback med afsæt i de forskellige typer af information, der spørges ind til i TALIS. Billedet er dog komplekst, og det varierer, hvor mange af de øvrige nordiske lande der placerer sig henholdsvis over og under. Eksempelvis har 60 % af de danske grundskolelærere modtaget feedback på baggrund af resultater for skolen og for de enkelte klasser (fx målresultater, projektresultater, testresultater). ligger her 3-31 procentpoint over de øvrige nordiske lande og 9 procentpoint under OECD-gennemsnittet. På ungdomsuddannelsesområdet ligger 5 procentpoint over. 59 % af de danske grundskolelærere og 55 % af ungdomsuddannelseslærerne angiver, at den feedback, de har fået inden for de seneste 12 måneder, har haft en positiv indflydelse på deres undervisning. Dette er lavere end OECD-gennemsnittet (12 procentpoint) og de nordiske lande (5-10 procentpoint) med undtagelse af Finland, der ligger på niveau med. På ungdomsuddannelsesområdet gentager billedet sig, hvor ligger 6 procentpoint lavere end. Henholdsvis 74 % og 79 % af de danske grundskole- og ungdomsuddannelseslærere, der angiver, at feedback har haft en positiv indflydelse på deres undervisning, angiver desuden, at feedbacken har ført til en positiv ændring inden for deres pædagogiske/didaktiske kompetencer. På grundskoleområdet placerer de danske lærere sig over samtlige af de øvrige nordiske landes lærere (5-13 procentpoint) og på niveau med OECD-gennemsnittet. De danske lærere på ungdomsuddannelserne ligger ligeledes 10 procentpoint højere end de svenske lærere. Henholdsvis 38 % og 16 % af de danske grundskole- og ungdomsuddannelseslærere, der angiver, at feedback har haft en positiv indflydelse på deres undervisning, angiver desuden, at feedbacken har ført til en positiv ændring vedrørende deres metoder til undervisning af elever med særlige behov. Sammenligner man med de andre lande, ligger 8-19 procentpoint under disse på grundskoleområdet og 11 procentpoint lavere end OECD-gennemsnittet. På ungdomsuddannelsesområdet ligger 32 procentpoint under. s Evalueringsinstitut 18\n19 Lærersamarbejde og feedback 3.1 Lærersamarbejde De danske grundskole- og ungdomsuddannelseslærere bruger henholdsvis 3,1 time og 2,5 time om ugen på teamsamarbejde og dialog med kolleger. Det peger rapporten TALIS rapport (EVA, 2019b) på. Men TALIS 2018 indeholder også spørgsmål om, hvilke samarbejdsaktiviteter lærernes samarbejde indeholder. Spørgsmålene spænder bredt og fokuserer både på koordinering, såsom fx udveksling af undervisningsmaterialer med kolleger, og den del af det professionelle samarbejde, som handler om gennemførelse af konkret undervisning med én eller flere kolleger. I dette afsnit præsenteres de danske grundskole- og ungdomsuddannelseslæreres besvarelser Hvilke samarbejdsaktiviteter indgår lærerne i, og hvor ofte sker det? I TALIS 2018 er lærerne blevet spurgt, hvor ofte de gennemfører en række samarbejdsaktiviteter. Tabellen nedenfor viser de danske læreres svar: TABEL 3.1 Hvor ofte gennemfører lærerne i gennemsnit følgende samarbejdsaktiviteter på skolen? Grundskole klasse 1 gang om ugen eller mere % 1-3 gange om måneden % 5-10 gange om året % 1-4 gange om året % Aldrig % Deltager i teammøder Drøfter udviklingen af konkrete elevers læring Gennemfører konkret undervisning som et team med én eller flere kolleger i den samme klasse Udveksler undervisningsmaterialer med kolleger Samarbejder med lærere på denne skole for at sikre fælles standarder for evaluering og bedømmelse af elevernes faglige udvikling Overværer andre læreres undervisning og giver feedback Deltager i fælles aktiviteter på tværs af forskellige klasser og aldersgrupper (fx projekter) Deltager i fælles faglige uddannelsesaktiviteter s Evalueringsinstitut 19\n20 Lærersamarbejde og feedback Ungdomsuddannelser 1 gang om ugen eller mere % 1-3 gange om måneden % 5-10 gange om året % 1-4 gange om året % Aldrig % Drøfter udviklingen af konkrete elevers læring Udveksler undervisningsmaterialer med kolleger Samarbejder med lærere på denne skole for at sikre fælles standarder for evaluering og bedømmelse af elevernes faglige udvikling Deltager i teammøder Gennemfører konkret undervisning som et team med én eller flere kolleger i den samme klasse Overværer andre læreres undervisning og giver feedback Deltager i fælles aktiviteter på tværs af forskellige klasser og aldersgrupper (fx projekter) Deltager i fælles faglige uddannelsesaktiviteter Kilde: Spørgeskema til lærere TALIS, 2018 (spørgsmål 33). På grundskoleniveau tegner der sig overordnet set et billede af, at lærerne oftest deltager i samarbejdsaktiviteter som fx at deltage i teammøder og drøfte udviklingen af konkrete elevers læring, mens de mindre hyppigt deltager i de mere specifikt formulerede samarbejdsaktiviteter som fx at overvære andre læreres undervisning og give feedback. Konkret er det i alt 41 % af grundskolelærerne, der svarer, at de deltager i teammøder én gang om ugen eller mere, og i alt 39 % drøfter udviklingen af konkrete elevers læring én gang om ugen eller mere. Modsat svarer 52 % af grundskolelærerne, at de aldrig overværer andre læreres undervisning og giver feedback. De danske ungdomsuddannelseslærere samarbejder oftest om at drøfte udviklingen af konkrete elevers læring (28 % én gang om ugen eller mere) og udveksle undervisningsmaterialer med kolleger (17 % én gang om ugen eller mere). Samtidig svarer 43 % af lærerne på ungdomsuddannelserne, at de aldrig overværer andre læreres undervisning og giver feedback. Blandt ungdomsuddannelseslærerne er samarbejdet mere udbredt blandt lærerne på erhvervsuddannelserne end lærerne på de gymnasiale uddannelser. Lærerne på erhvervsuddannelserne samarbejder mere end lærerne på de gymnasiale uddannelser med hensyn til at: Deltage i teammøder Drøfte udviklingen af konkrete elevers læring Udveksle undervisningsmaterialer med kolleger Samarbejde med lærere på denne skole for at sikre fælles standarder for evaluering og bedømmelse af elevernes faglige udvikling Gennemføre konkret undervisning som et team med én eller flere kolleger i den samme klasse. s Evalueringsinstitut 20\n21 Lærersamarbejde og feedback I forlængelse af ovennævnte punkter er det eksempelvis 21 % af lærerne på erhvervsuddannelserne, der deltager i teammøder én gang om ugen eller mere, sammenlignet med 2 % af lærerne på de gymnasiale uddannelser. Derudover er der 39 % af lærerne på erhvervsuddannelserne, der drøfter udviklingen af konkrete elevers læring én gang om ugen eller mere, sammenlignet med 25 % af lærerne på de gymnasiale uddannelser. Sammenligner vi samarbejdet blandt lærere på henholdsvis klassetrin, klassetrin og ungdomsuddannelserne, ser vi en tendens til, at lærere på klassetrin samarbejder oftere end lærere på klassetrin, som igen samarbejder oftere end ungdomsuddannelseslærerne. Des ældre eleverne er, des mindre hyppigt samarbejder lærerne altså. Ser vi nærmere på forskellen mellem lærere på klassetrin og klassetrin, fremgår det eksempelvis, at 58 % af lærerne på klassetrin deltager i teammøder én gang om ugen eller mere, sammenlignet med 41 % af lærerne på klassetrin. Der ses ligeledes forskel, med hensyn til hvor ofte lærerne gennemfører konkret undervisning som et team i den samme klasse. 35 % af lærerne på klassetrin gennemfører således konkret undervisning som et team i den samme klasse én gang om ugen eller mere, sammenlignet med 26 % af lærerne på klassetrin. Ser man på udviklingen fra 2013 til 2018, tegner der sig et blandet billede: På grundskoleområdet gælder det fx, at andelen af lærere, der deltager i teammøder én gang om ugen eller mere, er steget fra 31 % til 41 %. Der ses ligeledes en positiv udvikling med hensyn andelen af lærere, som drøfter udviklingen af konkrete elevers læring én gang om ugen eller mere (fra 32 % til 39 %), ligesom der er en større andel af lærerne, der samarbejder om at sikre fælles standarder for evaluering og bedømmelse af elevernes faglige udvikling én gang om ugen eller mere (fra 12 % til 17 %). Samtidig er andelen af lærere, der aldrig overværer andre læreres undervisning og giver feedback, steget fra 45 % til 52 %. Det samme er tilfældet med hensyn til andelen af lærere, der aldrig gennemfører undervisning som et team med én eller flere kolleger i den samme klasse (fra 11 % til 16 %). På ungdomsuddannelsesområdet er der modsat grundskoleområdet en mindre andel af lærerne, som deltager i teammøder én gang om ugen eller mere (fra 10 % til 6 %). De danske grundskole- og ungdomsuddannelseslærere adskiller sig fra lærerne i de øvrige nordiske lande og OECD-gennemsnittet ved blandt andet mindre hyppigt at deltage i fælles, faglige uddannelsesaktiviteter. Desuden ses en tendens til, at lærere i generelt samarbejder mindre hyppigt end de svenske og norske lærere. Dette er beskrevet nærmere nedenfor. De danske lærere samarbejder mindre hyppigt sammenlignet med og Norge Danske lærere samarbejder generelt set mindre hyppigt end svenske og norske lærere. Det er en tendens, der gør sig gældende med hensyn til en række af de samarbejdsaktiviteter, som lærerne er blevet spurgt om i TALIS. Ser man på den samlede tid brugt på samarbejde, er der imidlertid ikke særlig stor forskel mellem, og Norge, og det er vigtigt at have in mente, når nedenstående resultater fortolkes (EVA, 2019). Danske lærere angiver således at bruge 3,1 time om ugen på teamsamarbejde og dialog med kolleger på skolen, mens de svenske og norske lærere angiver, at de bruger henholdsvis 3,4 og 3,5 timer om ugen. De danske lærere samarbejder mindre hyppigt end de svenske og norske lærere på klassetrin med hensyn til at: Deltage i teammøder s Evalueringsinstitut 21\n22 Lærersamarbejde og feedback Deltage i fælles faglige uddannelsesaktiviteter Samarbejde med lærere på skolen for at sikre fælles standarder for evaluering og bedømmelse af elevernes faglige udvikling Drøfte udviklingen af konkrete elevers læring. Billedet er mere blandet, når man sammenholder samarbejdet blandt danske lærere med samarbejdet blandt henholdsvis de finske og islandske lærere og OECD-gennemsnittet. Ser vi nærmere på de lærere, der underviser på henholdsvis klassetrin og på ungdomsuddannelserne, er der ved samtlige samarbejdsområder, der er spurgt ind til i TALIS, en større andel af svenske lærere, der har angivet, at de deltager i de forskellige samarbejdsaktiviteter én gang om ugen eller mere. Ét af de områder, hvor de danske lærere adskiller sig fra især de svenske og norske lærere, er med hensyn til teamsamarbejdet. Figuren nedenfor viser, hvor ofte lærerne i de nordiske lande deltager i teammøder på skolen: FIGUR 3.1 Hvor ofte deltager lærerne i gennemsnit i teammøder på skolen? Grundskole klasse Norge Island Finland OECD Ungdomsuddannelser % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 1 gang om ugen eller mere 1-3 gange om måneden 5-10 gange om året 1-4 gange om året Aldrig Kilde: Spørgeskema til lærere TALIS, 2018 (spørgsmål 33). Note: Tal markeret med gul viser, hvilke landes besvarelser der er signifikant forskellige fra danske besvarelser ved et signifikansniveau på 5 %. Det fremgår af figuren, at 80 % af de norske lærere og 79 % af de svenske lærere angiver, at de deltager i teammøder én gang om ugen eller mere. Til sammenligning er det 41 % af de danske lærere, som angiver, at de deltager i teammøder én gang om ugen eller mere. De danske lærere ligger på niveau med de islandske lærere, hvor 38 % svarer, at de deltager i teammøder én gang om ugen eller mere. 23 % af de finske lærere svarer det samme, mens OECD-gennemsnittet er på 22 %. s Evalueringsinstitut 22\n23 Lærersamarbejde og feedback På ungdomsuddannelsesområdet er der også en markant forskel på og. 59 % af de svenske ungdomsuddannelseslærere og 6 % af de danske ungdomsuddannelseslærere svarer således, at de deltager i teammøder én gang om ugen eller mere, hvilket er en forskel på 53 procentpoint. I forlængelse af ovennævnte er det afslutningsvist vigtigt at bemærke, at hyppigheden af teammøder ikke siger noget om kvaliteten af det samarbejde, der foregår, ligesom den heller ikke siger noget om, hvor lange møderne er. 3.2 Feedback til lærere I TALIS 2018 er lærerne blevet bedt om at forholde sig til, hvorvidt de har fået feedback fra forskellige personer, og hvilke informationer der i givet fald ligger til grund for feedbacken Hvem giver feedback, og hvilke informationer ligger til grund for feedback? Nedenstående tabel viser, hvilke personer på skolerne der giver lærerne feedback, og hvilke typer af informationer der ligger til grund for feedbacken. I den forbindelse skal man være opmærksom på, at tabellen ikke siger noget om hyppighed og varighed af feedbacken. TABEL 3.2 Hvilke personer anvender nedenstående typer af information til at give lærerne feedback? Grundskole klasse Eksterne personer eller myndigheder % Skoleleder eller andre medlemmer af skolens ledelsesteam % Kolleger på skolen (ikke en del af skolens ledelsesteam) % Har aldrig modtaget denne type feedback % Overværelse af min klasseundervisning Elevers besvarelser af spørgeskemaer om forhold relateret til min undervisning Evaluering/vurdering af min faglige viden Eksterne testresultater for de elever, jeg underviser (fx nationale test, prøvekarakterer) Resultater for skolen og for de enkelte klasser (fx målresultater, projektresultater, testresultater) Selvevaluering/-vurdering af mit arbejde (fx præsentation af portfolio-evalueringer, analyser af videooptagelser af min undervisning) s Evalueringsinstitut 23\nResumé TALIS 2013. OECD s lærer- og lederundersøgelse\nResumé TALIS 2013 OECD s lærer- og lederundersøgelse KAPITEL 1 Resumé Hvad er TALIS 2013? TALIS er OECD s internationale undersøgelse af forhold i og omkring undervisningen i grundskolen og på ungdomsuddannelser.\nTALIS 2013. OECD s lærer- og lederundersøgelse\nTALIS 2013 OECD s lærer- og lederundersøgelse TALIS 2013 OECD s lærer- og lederundersøgelse Danmarks Evalueringsinstitut Design: BGRAPHIC Foto: Søren Svendsen (forside), Mette Bendixsen, Thomas Søndergaard\nBørne- og Undervisningsudvalget 2013-14 BUU Alm.del Bilag 233 Offentligt TALIS 2013. OECD s lærer- og lederundersøgelse\nBørne- og Undervisningsudvalget 2013-14 BUU Alm.del Bilag 233 Offentligt TALIS 2013 OECD s lærer- og lederundersøgelse TALIS 2013 OECD s lærer- og lederundersøgelse Danmarks Evalueringsinstitut Design:\nHovedresultater for TALIS 2013\nHovedresultater for TALIS 2013 Dette notat indeholder en oversigt over de vigtigste resultater fra den danske afrapportering af OECD s Teaching and Learning International Survey (TALIS) 2013. De samlede\nKortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling\nKortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling blandt lærerne på EUD 2014 Kortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling blandt lærerne på EUD 2014 Kortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling blandt lærerne\nKortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling blandt lærerne på EUD 2014 Kortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling blandt lærerne på EUD Kommenteret tabelrapport Kortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling\nBilag 1 - Læsning i folkeskolen. Indsatsen for at fremme elevernes læsefærdigheder\nBilag 1 - Læsning i folkeskolen Indsatsen for at fremme elevernes læsefærdigheder Bilag 1 - Læsning i folkeskolen Indsatsen for at fremme elevernes læsefærdigheder Spørgerskemaundersøgelse blandt skoleledere\nEngelsk på langs. Spørgeskemaundersøgelse blandt lærere på gymnasiale uddannelser Gennemført af RAMBØLL Management fra februar til april 2005\nEngelsk på langs Spørgeskemaundersøgelse blandt lærere på gymnasiale uddannelser Gennemført af RAMBØLL Management fra februar til april 2005 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Engelsk på langs Spørgeskemaundersøgelse\nUNDERSØGELSE AF FOR- ÆLDREPERSPEKTIVER PÅ FOLKESKOLEN I\nTil Styrelsen for Undervisning og Kvalitet, Undervisningsministeriet Dokumenttype Rapport Dato Oktober 2018 UNDERSØGELSE AF FOR- ÆLDREPERSPEKTIVER PÅ FOLKESKOLEN I 2014-2018 UNDERSØGELSE AF FORÆLDREPERSPEKTIVER\nDagtilbudschefernes strategiske fokus på faglig ledelse. En kortlægning blandt dagtilbudschefer\nDagtilbudschefernes strategiske fokus på faglig ledelse En kortlægning blandt dagtilbudschefer INDHOLD Dagtilbudschefernes strategiske fokus på faglig ledelse 1 Faglig ledelse på dagtilbudsområdet 4 2\nKORTLÆGNING AF SKOLEDAGENS LÆNGDE UNDERVISNINGS- MINISTERIET RAPPORT 2018 INDHOLDSFORTEGNELSE 1 INDLEDNING OG RESUMÉ 6 SKOLEBESTYRELSENS INVOLVERING I SKEMAER Side 3 Side 35 2 INDSKOLINGEN Side 7 7 ANVENDELSE\nSamarbejdet mellem forvaltning og skoleledelse. Tabelrapport\nSamarbejdet mellem forvaltning og skoleledelse Tabelrapport INDHOLD Samarbejdet mellem forvaltning og skoleledelse 1 Om tabelrapporten 4 2 Frekvenser fra undersøgelsen blandt skolechefer 8 3 Frekvenser\nKortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling blandt lærerne på EUD i 2017 Kortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling blandt lærerne på EUD i 2017 2017 Kortlægning af pædagogisk kompetenceudvikling\nPraktikvirksomheders adfærd i forbindelse med merkantile elevers overgang til hovedforløb\nPraktikvirksomheders adfærd i forbindelse med merkantile elevers overgang til hovedforløb INDHOLD Praktikvirksomheders adfærd i forbindelse med merkantile elevers overgang til hovedforløb 1 Resumé 4 2\nForældreperspektiver på folkeskolen\nForældreperspektiver på folkeskolen Forældreperspektiver på folkeskolen 2017 Forældreperspektiver på folkeskolen 2017 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Publikationen er\nLedelsesstrukturer på dagtilbudsområdet. En kortlægning blandt dagtilbudschefer\nLedelsesstrukturer på dagtilbudsområdet En kortlægning blandt dagtilbudschefer INDHOLD Ledelsesstrukturer på dagtilbudsområdet 1 Ledelsesstrukturer på dagtilbudsområdet 2018 4 1.1 Fem overordnede ledelsesmodeller\nStatus på inklusionsindsatsen i 10 kommuner under Undervisningsministeriets inklusionsrådgivning\nANALYSENOTAT 30. april 2014 Status på inklusionsindsatsen i 10 kommuner under Undervisningsministeriets inklusionsrådgivning Danmarks Lærerforening har i april gennemført en undersøgelse, der skulle afdække\nOptagelsesprøver på erhvervsuddannelserne 2017\nOptagelsesprøver på erhvervsuddannelserne 2017 Ansøgere til erhvervsuddannelserne, som ikke opfylder adgangskravene om mindst 02 i dansk og matematik, skal til en centralt stillet optagelsesprøve og en\nErhvervsuddannelsernes arbejde med digitalisering\nErhvervsuddannelsernes arbejde med digitalisering Spørgeskemaundersøgelse blandt ledere på erhvervsuddannelserne om deres arbejde med digitalisering Opfølgning på erhvervsuddannelsernes arbejde med digitalisering\nForsøg med karakterfri 1. g-klasser. Midtvejsnotat for skoleåret 2017/18\nMidtvejsnotat for skoleåret 2017/18 1 INDHOLD Forsøg med karakterfri 1. g-klasser 1 Resumé 4 2 Indledning 8 2.1 Baggrund og formål 8 2.2 Metode og datagrundlag 9 2.3 Læsevejledning 10 3 Baggrundsinformationer\nStatus på kvalitetsaftalen med Step 10\nSide 1 af 12 Status på kvalitetsaftalen med Step 10 1. Indledning Nogle unge har brug for et år i 10. klasse, før de starter på en ungdomsuddannelse. Med 10. klassecenteret Step 10 varetager Learnmark\nTrivselsundersøgelse Kommunerapport April 2010 Netop at tage fat i trivselsarbejdet er et kodeord. For hvis undersøgelsen står alene og ikke bliver fulgt op på, er den stort set værdiløs. Derfor er der\nSamarbejdet mellem forvaltning og skoleledelse\nSamarbejdet mellem forvaltning og skoleledelse En undersøgelse af samarbejdet om elevernes læring og trivsel på tværs af landets kommuner Fakta og spørgsmål til refleksion SKOLE Indhold 3 Hvorfor denne\nStatusredegørelsen for folkeskolens udvikling\nStatusredegørelsen for folkeskolens udvikling For skoleåret 2016/2017 Statusredegørelsen for folkeskolens udvikling For skoleåret 2016/2017 Layout: Presse- og Kommunikationssekretariatet, Undervisningsministeriet\nTeamsamarbejde på erhvervsuddannelserne\nwww.eva.dk Teamsamarbejde på erhvervsuddannelserne HR-temadag 6. februar 2017 Camilla Hutters, område chef, Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Hvad er EVAs opgave? EVA s formål er at udforske og udvikle\nNotat Til Dansk Center for Undervisningsmiljø (DCUM) Fra Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Metodeappendiks Beregning af population og stikprøve Den samlede population er beregnet på baggrund af oplysninger,\nNotat. Evaluering af DCUM: resume\nNotat Til Dansk Center for Undervisningsmiljø (DCUM) Fra Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Evaluering af DCUM: resume Dansk Center for Undervisningsmiljø (DCUM) fejrede i april 2012 10-års jubilæum. DCUM\nFortsat høj trivsel på erhvervsuddannelserne\nFortsat høj trivsel på erhvervsuddannelserne - Elevtrivselsmålingen Elevernes trivsel skal øges frem mod 00. Det er et af de mål for erhvervsuddannelsernes udvikling, der blev sat i forbindelse med indgåelsen\nUdviklingsinitiativer og opmærksomhedspunkter Annegrete Larsen Kontorchef Kontor for Gymnasiale Uddannelser\nUdviklingsinitiativer og opmærksomhedspunkter Annegrete Larsen Kontorchef Kontor for Gymnasiale Uddannelser 02-03-2015 Side 1 Pædagogiske Ledere Årsmøde 27. februar 2015 Udviklingsinitiativer Udmelding\nHovedresultater for TALIS\nFortroligt indtil 16. juni 2009 Hovedresultater for TALIS Dette notat indeholder en oversigt over de resultater fra TALIS 2008, som vurderes at være væsentlige set ud fra et dansk perspektiv. De internationale\nElevfravær 2017/18. Resume\nElevfravær 2017/18 Elevernes fravær kan have sammenhæng med, hvordan man trives i skolen, og hvor godt man klarer sig fagligt. Fravær kan også have indflydelse på, hvordan hele klassen fungerer både fagligt\nTabelrapport. Understøttende undervisning\nTabelrapport Understøttende undervisning Tabelrapport Undersøgelse af understøttende undervisning i folkeskolen 1.0 22.06.2016 Tabelrapport Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Rosendahls Eftertryk med\nSpørgeskemaundersøgelse om den styrkede pædagogiske læreplan. Analysenotat, 2018\nSpørgeskemaundersøgelse om den styrkede pædagogiske læreplan Analysenotat, 2018 INDHOLD Spørgeskemaundersøgelse om den styrkede pædagogiske læreplan 1 Resumé 5 2 Indledning 9 2.1 Baggrund 9 2.2 Formål\nElever med ikke-vestlig herkomst halter bagefter i de nationale test\nElever med ikke-vestlig herkomst halter bagefter i de nationale test Af Center for Data og Analyse Følgende notat belyser forskellen i faglige præstationer mellem elever med dansk herkomst og elever med\nOptagelsesprøver på erhvervsuddannelserne 2016\nOptagelsesprøver på erhvervsuddannelserne 2016 I perioden juli-august 2016 er cirka 29.300 elever startet på et grundforløb på erhvervsuddannelserne. Cirka 2.200 af ansøgerne har over sommeren været indkaldt\nHvad siger eleverne? Opsamling af elevtrivselsundersøgelserne for de gymnasiale uddannelser 2014 Gymnasieskolernes Lærerforening, maj 2015 Indhold Opsummering... 3 Analyse af elevtrivselsundersøgelse 2014...\nUNDERSØGELSE AF SKO- LEBESTYRELSENS AR- BEJDE OG ROLLE I FOL- KESKOLEN I\nTil Styrelsen for Undervisning og Kvalitet, Undervisningsministeriet Dokumenttype Rapport Dato Oktober 2018 UNDERSØGELSE AF SKO- LEBESTYRELSENS AR- BEJDE OG ROLLE I FOL- KESKOLEN I 2014-2018 UNDERSØGELSE\nLæringssamtale med X Skole\nLæringssamtale med X Skole - Dagsorden Tid og sted: Tirsdag d. 17. maj 2016, kl. 10.30 12.30. Rådhuset, Søvej 1, 8600 Silkeborg, 2. sal, lokale A233 Deltagere: Skoleleder Xxxx, pædagogisk leder Xxxxx,\naf integrationsrådenes høringsret og økonomiske midler\nUNDERSØGELSE af integrationsrådenes høringsret og økonomiske midler Rådet for Etniske Minoriteter Marts 2004 BAGGRUND FOR UNDERSØGELSEN Rådet for Etniske Minoriteter afholdt den 3. maj 2003 en konference\nAnalyse: God stemning i klasseværelset er afgørende for børns læring\nAnalyse: God stemning i klasseværelset er afgørende for børns læring Jeg lærer mere, hvis der er en god stemning i klassen Ni ud af ti elever i folkeskolens udskoling er enige i, at de lærer mere, hvis\nUdskrivning af elever på frie grundskoler, efterskoler og frie fagskoler. Undervisningsudvalget UNU Alm.del - Bilag 99 Offentligt\nUdskrivning af elever på frie grundskoler, efterskoler og frie fagskoler Undervisningsudvalget 2018-19 UNU Alm.del - Bilag 99 Offentligt INDHOLD Udskrivning af elever på frie grundskoler, efterskoler\nAnalyse: Folkeskoleoplevelser og valg af ungdomsuddannelse\nAnalyse: Folkeskoleoplevelser og valg af ungdomsuddannelse Unge, der går på en erhvervsskole eller produktionsskole, er oftere blevet mobbet i folkeskolen end unge, der vælger gymnasiet. Det viser en ny\n1 Metodeappendiks. Spørgeskemaet omhandler ledernes erfaringer med forældresamarbejde og indeholder både faktuelle spørgsmål og holdningsspørgsmål.\n1 Metodeappendiks Om undersøgelserne Der er foretaget to spørgeskemaundersøgelser blandt hhv. forældre til børn, som går i daginstitution og daginstitutionsledere. Danmarks Statistik har stået for udsendelse\nKarakteristik af unge med flygtninge-, indvandrer- og efterkommerbaggrund på efterskoler\nNotat Til Efterskoleforeningen Fra Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) Karakteristik af unge med flygtninge-, indvandrer- og efterkommerbaggrund på efterskoler Indledning I dette notat gives en karakteristik


De bedste pakkerejser til Oberstdorf - TripAdvisor\nBedste pakkerejser til Oberstdorf, Tyskland\nRejser til Oberstdorf\nVil du reservere en rejse til Oberstdorf? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til Oberstdorf på TripAdvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til Oberstdorf på TripAdvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til Oberstdorf. Rejsende som dig har skrevet 3.172 anmeldelser og offentliggjort 1.468 personlige billeder af hoteller i Oberstdorf. Book din rejse til Oberstdorf i dag!\nFamilievenlige hoteller i Oberstdorf\nBillige hoteller i Oberstdorf


Online marketing | Georgi.dk\nVi skaber øjeblikkelig effekt med online marketing via de kanaler, som passer bedst til din virksomheds behov. Online marketing kan være mange ting og afhænger af hvilket behov din virksomhed har. Online marketing handler ikke blot om søgemaskineoptimering, men det er klart at rangering på Google er et af de største fokuspunkter når vi snakker online marketing.\nVi tilbyder en række forskellige koncepter indenfor online marketing, men er ikke ude på at putte dig ned i en salgskasse og bare læne os tilbage. Vores koncept er at arbejde helt transparent og skræddersy en løsning som passer til virksomhedens behov – i samarbejde med dig. Dette gælder uanset om Jeres virksomhed har brug for søgemaskineoptimering, annoncering på Google eller Facebook, indholdsgenerering, opsætning af nyhedsbrev eller andre former for online marketing.\nSkal Jeres virksomhed være førende på de sociale medier eller ønsker I blot at møde eksisterende og mulige nye kunder i øjenhøjde.\nVi letter byrden og tager ansvar for dine sociale medier, hvilket gør det nemt og gennemskueligt for dig.\nSEO er en forkortelse for Search Engine Optimization, som på dansk betyder søgemaskineoptimering. SEO er den betegnelse for de tiltag man som indehaver af en hjemmeside kan foretage sig, for at få f.eks. Google til at synes bedre om siden, og dermed sikre en bedre placering i søgeresultaterne, hvis Googles brugere søger efter de ord og vendinger, som man gerne vil findes på.\nDer findes ikke trylleformularer eller quickfixes til SEO. Der er hundredvis af parametre, der gør sig gældende for, at man kan blive "belønnet" af søgemaskinen og opnå en højere placering. Vi snakker åbent om, hvad vi gør for at nå de ønskede mål for din virksomhed.\nDriver din virksomhed en webshop, enten som hovedformål, eller som en bibeskæftigelse ved siden af den fysiske virksomhed, så er SEO en af de vigtigste redskaber for dig. Georgi.dk udarbejder en keywords-analyse for hvordan vi skaber topplaceringer på Google, for nogle af dine nøgleord. Topplaceringer er lig med bedre synlighed og øget trafik på webshoppen giver øget salg. Vi skaber en langsigtet plan og har fokus på konvertering.\nVores løsninger er baseret på tillid og vi har ingen binding eller uigennemsigtige løsninger.\nAnnoncering på f.eks. Google med Google Adwords. Modsat søgemaskineoptimering som er en langsigtet plan, så virker annoncering med det samme. Vi laver en søgeordsanalyse og skaber målrettede annoncekampagner som vises til målgruppen når der søges på Google – dette betyder at de klik (brugere) der kommer ind via annoncen, er relevante brugere og der er derfor større sandsynlighed for konvertering.\nSoMe marketing er markedsføring på de sociale medier. Her kan du hurtigt og effektivt ramme en meget specifik målgruppe. Med SoMe marketing kan vi tilpasse et meget unikt budskab og ramme de helt rigtige personer med det, med f.eks. geografisk annoncering.\nUdvikling af annoncer og stories\nIndhold på de sociale medier. Har du svært ved at finde tiden, eller generelt bare svært ved at finde på nye opslag til dine sociale medier. Læn dig tilbage – vi klarer det.\nLæs om vores forskellige løsninger her\nVi sætter os ind i emnet og opfinder salgskampagner, sæsonbetonet indhold eller lignende, som skal udgøre opslag på de sociale medier. Vi skaber interaktion med kunderne og kommer ned i øjenhøjde for på den måde at øge troværdigheden overfor kunderne.\nNyhedsbrevet er virksomhedens egen markedsføringskanal. Vi sørger for, at du husker løbende at kommunikere med virksomhedens eksisterende og potentielle kunder. Regelmæssige udsendelser af nyhedsbreve støtter salgsarbejdet og sørger for at Jeres virksomhed er i ”top of mind” hos kunderne og at det er Jer der bliver valgt når købsbehovet opstår.\nKontaktprisen til kunderne er meget lav og – i dialog med dig – sørger vi for nyt og spændende indhold som ser ensartet ud i alle mailklienter. Vi opbygger en designskabelon som er individuel tilpasset til din virksomheds grafiske profil.\nVi sørger naturligvis også for at hastigheden er optimeret på din hjemmeside så du ikke bliver straffet på Google. Google kigger også på sikkerheden og staffer hjemmesider uden et gyldigt SSL-certifikat.\nVi fikser det hele og sætter SSL-certifikatet op så din hjememside kan beholde sin placering på Google.\nLæs mere om SSL og sikkerhed\nGeorgi.dk holder til på Vestre Langgade 1, 8643 Ans By. Vi kan kontaktes på 30 33 44 47 eller thomas@georgi.dk.


A2 Living Lanterne Mega H70 cm Sort Galvaniseret Stål - FRI FRAGT – Haveteknik.dk\nLanterne Mega 70 cm Sort Galv. Stål A2 Living\nA2 Living Mega lanterne i sort galvaniseret stål er den klassiske galvaniserede lanterne fra A2 Living, som er ble... Læs mere\nA2 Living Mega lanterne i sort galvaniseret stål er den klassiske galvaniserede lanterne fra A2 Living, som er blevet malet med sort pulverlak. Derfor ruster den ikke, som almindelige lakerede lanterner vil gøre, da de ikke er galvaniseret før lakering.\nA2 Living Mega lanterne i sort pulverlak til udendørs brug har som de øvrige A2 Living lanterner en brugervenlig magnetlukning.\nA2 Living Mega lanternen med sort pulverlakering er produceret og designet, så den kan tåle at stå udenfor i det danske vejr - hele året rundt.\nA2 Living Mega lanternen er med sine 70 cm og 7 kg både robust og tung og vælter ikke så nemt. Lanternen er udført i en kraftig vejrbestandig 0,8 mm plade. Hængsler, hank og nitter er udført i rustfrie materialer. Lanternen har en brugervenlig "easy luk" magnetlukning.\nNyd synet af din nye smukke A2 Living Mega lanterne i sort pulverlak sprede lys i haven og på terrasse og altan.


Career Girls - filmdatabase.dk\ni biografen 14-02-1998\n"Carrier Girls" er en lidt mere letbenet film end Mike Leighs prisbelønnede "Secrets and Lies", og til dens ros mindre højspændt og melodramatisk. Leighs stil, ikke mindst hans instruktion af skuespillerne, er anstrengende, men samtidig kan han det med at balancere på en knivsæg mellem tragedien og det dybt komiske.\nKatrin Cartlidge og Lynda Steadman spiller Hannah og Annie, to gamle veninder, der sidst i 80'erne mødes igen efter 6 år adskildelse. Annie er taget til London for at tilbringe en weekend sammen med Hannah. I tilbageblik fortæller filmen om karrierepigernes venskab i firserne, hvor de til at begynde med bare var bofæller, men efterhånden blev uadskillige veninder. En overgang var de næsten tæt på at dele kæreste. Annie var den generte, eksemplagede psykologistuderende, mens Hannah var den rapkæftede engelskstuderende med paraderne oppe. Der er løbet meget vand i åen siden dengang - og dog.\nMødet mellem Hannah og Annie bliver en speciel oplevelse for dem begge, da de møder flere af de mennesker, som betød noget i deres studietid. Da Annie tager toget tilbage nordpå, er besøget og filmen slut, men man ville gerne have set lidt mere til de to piger.\nKatrin Cartlidge Hannah Mills\nLynda Steadman Annie\nMark Benton Richard 'Ricky' Burton\nJoe Tucker Adrian Spinks\nMargo Stanley Rickys bedstemor


Vis Alle CYKELTRAILER\n+- HJUL OG DÆK\nVis Alle HJUL OG DÆK\nVis Alle RESTVARER\nGældende fra 22.09.2020\nCa. 80% af vores ordrer leveres inden for 48 timer.\nDe pakker, der ikke når det leveres mellem 2 til 5 dage - med mindre andet står ved den enkelte vare.\nGAVEKORT: Gavekort har en gyldighed på 2 år.\nDen præcise fragtomkostning beregnes ud fra forsendelsens størrelse/vægt. Ved bestillinger som skal leveres udenfor Danmark, fremsendes speciel ordrebekræftelse pr. e-mail med angivelse af fragtomkostning og leveringsmåde. Denne ordrebekræftelse skal bekræftes før ordren ekspederes.\n1. Klik ind på det ønskede produkt og klik på ”Føj til kurv”.\n2. Klik på ”Fortsæt indkøb for at købe flere varer, eller ”Gå til betaling” for at købe de(n) vare(r) du har i kurven.\n3. Log ind med din e-mailadresse og din adgangskode, hvis du har oprettet en brugerprofil tidligere. Ellers vælg ”Opret bruger” og klik på ”Fortsæt”.\n4. Udfyld de påkrævede felter om navn, adresse, e-mail, tlf. og adgangskode. Er leveringsadressen en anden, så klik på fluebenet ved siden af feltet ” Min leverings- og faktureringsadresse er den samme”. Husk at acceptere vores handelsbetingelser. Klik herefter på "Fortsæt".\n5. Hvis du har valgt at din leveringsadresse er forskellig fra din faktureringsadresse, skal du nu indtaste leveringsadressen. Klik på ”Fortsæt”.\n6. Vælg nu forsendelsesform og klik på ”Fortsæt”.\n7. Vælg betalingsform og acceptér vores handelsbetingelser. Klik herefter på ”Fortsæt”.\n8. Kontroller nu ordren, samt adresse og øvrige oplysninger. Du kan nemt her rette alle oplysninger eller slette ordren. Klik på ”Godkend ordre og betal”. Afhængig af valgt betalingsform åbner betalingsvinduet nu, hvor du skal indtaste dine betalingsoplysninger og klikke på ”Gennemfør betaling”.\n9. Ordren er nu gennemført og du kan på skærmbilledet se dit bestillingsnummer. Vi anbefaler at du husker dette nummer eller evt. udskriver denne side. Der bliver sendt en e-mail med alle oplysninger vedr. din bestilling.\nCykler skal returneres med Danske Fragtmænd.\nAndre pakker skal returneres med PostNord.\nDog inden du afsender et produkt skal du altid kontakte os pr. telefon eller e-mail, da reklamationer oftest kan løses lokalt via landsdækkende service. Hvis ikke vi bliver kontaktet inden afsendelse kan du ikke forvente at få dine forsendelsesomkostninger dækket.\n2. Vedlægge en beskrivelse af fejlen. (Ikke nok at skrive ”defekt”). Bemærk – vi modtager ikke pakker sendt pr. efterkrav eller andet.\n3. Husk altid at vedlægge kopi af kvittering / garantibevis for dit køb. I forbindelse med cykelkøb skal vi også se kvittering for udførelse af første service.\nLevering små pakker foregår normalt via PostNord.\nAlle oplysninger du har afgivet opbevares forsvarligt i en database i elektronisk format med krypteret adgangskode, og er kun tilgængelige for vores betroede medarbejdere.\nI forbindelse med den elektroniske betaling lagres ingen konto- eller kreditkortoplysninger.\nAl data-kommunikation i forbindelse med den elektroniske betaling sker via PBS godkendte Quickpay Gateway betalingsserver. Denne data-kommunikation sker med størst mulige sikkerhed via en krypteret SSL-forbindelse efter forskrifter fra PBS.\nSom registreret har du altid mulighed for indsigt og du kan gøre indsigelse mod en registrering i henhold til reglerne i Persondataloven. Den ansvarlige afdeling for datasikkerhed hos os er Henrik Schaufuss som kan kontaktes på følgende e-mail: info@billigecykler.dk.\nDer lagres ikke personhenførbare oplysninger i en cookie, men snarere oplysninger om brugerens adfærd på et website f.eks. et indtastet brugernavn i forbindelse med login til en særlig sektion på webstedet. En cookie lagres på brugens harddisk sammen med cachede filer. En cookie er således en tekstfil, der sendes til din browser fra en webserver og lagres på din computers harddisk.\nDer findes en anden type ”cookie” som kaldes ”permanent cookie”, og den gemmes som en tekstfil på din PC i ca. en måned. En ”permanent cookie” er med til at vores server kan genkende din PC næste gang du logger ind på vores hjemmeside.\nNår man betaler med sit kreditkort via internettet, kan det virke lidt uhåndgribeligt at man blot indtaster sine kortoplysninger og trykker på en knap. Men takket være dansk lovgivning kan du vide dig sikker når du betaler via internettet. Der ligger nemlig et regelsæt til grund for elektronisk betalingsløsninger, som har til formål at opretholde størst mulig sikkerhed mod misbrug. Hvis du derfor opdager en betaling som er trukket fra din konto og du ikke kender til denne betaling, er der kortudstederens (pengeinstitut, finansieringsselskab o.l.) pligt at tilbageføre beløbet til din konto. Kortudstederen må så bagefter kræve penge tilbage fra den butik som har trukket beløbet.\nSpecielt for cykler\nAlle cykler, der sælges/udleveres fra vores butik i Silkeborg er 100% klargjorte og køreklare.\nAlle cykler, der sendes bliver samlet, justeret og testet. Tilkøbt udstyr monteres. herefter pakkes cyklen forsvarligt, så den kan sendes 99% klargjort. Som hovedregel skal du ved modtagelsen selv montere pedalerne og dreje styret i den rigtige retning og fastspænde dette. Herefter er cyklen klar til kørsel.\nDu har dog også muligheden for at bestille cyklen videresendt i 80% samlet tilstand, som vi modtager den fra producenten og dermed spare lidt penge.\nAlle cykler, der ikke er fra indeværende år eller som er kraftigt nedsat i pris, kan have ubetydelige små mærker/ridser efter kortere eller længere opbevaring. Der tages derfor forbehold for disse små ridser eller mærker.\nRidser, mærker etc. kan have en maksimal str. på 5 mm × 5 mm.\nPÅ HELE HJEMMESIDEN TAGES DER FORBEHOLD FOR SKRIVE- OG TASTEFEJL SAMT UDSOLGTE VARER.\nPå fuldsuspensions (fjedrende stel/forgafler) ydes der 2 års reklamationsret. Den udvidede reklamationsret gælder ved materiale- og fabrikationsfejl og under forudsætning af normalt brug. Reklamationsretten dækker ikke ved brud eller anden skade opstået ved forhold som ekstrem belastning, manglende pleje, vold, overkørsel, påkørsel eller lignende ydre forhold. Reklamationsretten bortfalder, såfremt der fra anden side er udført reparation på stel eller forgaffel. For at opretholde garanti og reklamationsret er det altafgørende at cyklen har fået gennemgået første eftersyn hos en autoriseret cykelhandler senest 2 måneder efter købet.\nFor øvrige komponenter ydes der 2 års reklamationsret. Reklamationsretten dækker materiale- og fabrikationsfejl. Reklamationsretten dækker ikke ved brud eller anden skade opstået ved forhold som ekstrem belastning, manglende pleje, vold, overkørsel, påkørsel eller lignende ydre forhold. Ved godkendt reklamation ombyttes eller repareres den defekte del. For at opretholde garanti og reklamationsret er det altafgørende at cyklen har fået gennemgået første eftersyn hos en autoriseret cykelhandler senest 2 måneder efter købet.\nReklamationsretten på lakeringsfejl er 1 år fra salgsdato. Accept af reklamation forudsætter korrekt brug og vedligeholdelse af cyklen. Samme farve kan kun garanteres inden for 1 år efter cyklens produktionsdato.\nGenerelt er din cykel forsikret via din indboforsikring. Ofte er det dog sådan, at der er et maksimalt beløb for udbetaling af forsikring samt, at der ofte også er en selvrisiko.\nUdviklet af Cloud Retail Systems Schaufuss Cykler © 2020.


Kalkara - bådleje - yacht charter - både til leje\nBådtype ----------------------- Sejlbåde - alle - Yachts - Kæmpe yachts (sejl) - Sejlkatamaraner - Sejltrimaraner - Motorsejlere - Fladbåde - Traditionelle sejlbåde Motorbåde - alle - Motor yachts - Kæmpe yachts (motor) - Husbåde - Husbåde - flydende huse - Motorkatamaraner Gummibåde/RIB Jetski Lejeland ----------------------- Albanien Amerikanske Jomfruøer Anguilla Antigua og Barbuda Australien Bahamas Barbados Belgien Belize Britiske Jomfruøer Canada Caymanøerne Cuba Danmark Ecuador Egypten Estland Fiji Finland Forenede Arabiske Emirater Frankrig Fransk Polynesien Gibraltar Grenada Grækenland Guadeloupe Holland Honduras Indonesien Irland Isle of Man Israel Italien Kap Verde Kroatien Letland Litauen Luxembourg Malaysia Maldiverne Malta Martinique Mexico Monaco Montenegro Nederlandske Antiller New Zealand Norge Ny Kaledonien Panama Polen Portugal Puerto Rico Saint Kitts og Nevis Saint Lucia Saint Vincent og Grenadinerne Saint-Barthélemy Saint-Martin Schweiz Seychellerne Singapore Sint Maarten Slovakiet Slovenien Spanien Storbritannien Sverige Thailand Tonga Tunesien Turks- og Caicosøerne Tyrkiet Tyskland Ungarn USA Østrig Lejeområde ----------------------- Middelhavet - Malta - Middelhavet Trailer - på trailer Havn ----------------------- Birgu/Vittoriosa Kalkara Valletta\nKunne du tænke dig at leje en billig motor yacht, yacht eller husbåd til din næste sejlerferie i Kalkara? Velkommen til Happycharter, din internet portal for bådleje og yacht charter. Vores yacht charter databse tilbyder følgende charter både og yachts til leje i Kalkara:\n3 både til leje i Kalkara\nDin søgning: Malta + Kalkara\nbåd/uge: 2.658-3.544 €\nbåd/uge: 3.974-5.291 €\nTilbyder du yacht charter og bådleje i Kalkara? Kunne du tænke dig at have en præsentation af dine charterbåde og yachts med os? Tilmeld dig her som et bådudlejningsfirma og tilføj dine sejlbåde, motorbåde eller katamaraner til vores yacht charter databse.


Electrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 med PrisMatch\nHjem / Kombineret vaskemaskine & Tørretumbler / Electrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9\nVarenummer (SKU): 243308 Kategori: Kombineret vaskemaskine & Tørretumbler\nDenne Electrolux PerfectCare 900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 justerer vaske- og tørrecyklussen for at sikre ordentlig pleje med smart-funktioner som SensiCare-system, SteamCare-system og et FreshScent-system. … læs mere her\nElectrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 Varefakta\nNavn: Electrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9\nMange leder efter den billigste Electrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Electrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 for kun kr. 9999.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nElectrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 til dit hjem\nElectrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 kan på grund af dens store popularitet nu findes i den godt sælgende kategori Kombineret vaskemaskine & Tørretumbler. Husk du får hele lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Electrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 ved den velkendte shop Elgiganten, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. I det store udvalg af varer går mange på jagt efter deres mål, og der er det oplagte valg den vare du kigger på lige nu. Køber du varer online er varerne billigere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nElectrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9 kun kr. 9999.00\nKøber du varer online, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan endda gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Når du handler online er du også fri for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n39 reviews for Electrolux PerfectCare900 vaskemaskine/tørretumbler EW9W8861E9


Lejlighed udlejes på lang tid I Zaidín (Granada)\nStor lejlighed beliggende ved siden af Sports Palace of Granadam har meget gode busforbindelser samt med forskellige butikker og tjenester rundt. Huset er fordelt i stue, fuldt udstyret og møbleret køkken, to soveværelser med indbyggede garderobeskabe,...\nStor lejlighed beliggende i området Pedro Antonio de Alarcón, det foretrukne område af studerende og Erasmus i Granada. Det har mange butikker og tjenester omkring det. En uovertruffen forbindelse med busser og metro. Huset har en stue, fuldt...\nVilla udlejes på lang tid I Norte (Granada)\nUtroligt byhus beliggende i Cerillo de Maracena med meget god forbindelse til motorvejen. Det har også forskellige butikker og tjenester omkring det. Huset er fordelt på tre etager med stue, fuldt udstyret køkken med Tøjvask, fire soveværelser,...\nStore Penthouse beliggende i området af Juventud. Mindre end ti minutters gang fra Det Naturvidenskabelige Fakultet og med en næsten umiddelbar tilføjelse til motorvejen. Forskellige butikker og tjenester omkring det. Huset har en stue, to...\nLejlighed udlejes på lang tid I Carretera de la Sierra (Granada) (årstid)\nStor lejlighed beliggende mindre end ti minutters gang fra Alhambra og 12 minutters gang fra centrum. Forskellige butikker og tjenester omkring det gør det ideelt at tilbringe små årstider i et hyggeligt sted med en fantastisk udsigt over Sierra...\nLejlighed udlejes på lang tid I Camino de Ronda (Granada)\nStor lejlighed beliggende på vejen rundt ved siden af det ideelle videnskabsfakultet for studerende af samme eller Eramus. Forskellige butikker og tjenester omkring det, såsom bus, taxa eller metrostop. Huset har tre soveværelser, stue, fuldt...\nLejlighed til salg I Centro (Granada)\nCopyright © 2019 Opportunity Real Estate Granada. Udviklet af Inmoenter. Databeskyttelsespolitik | Retslig meddelelse


Studerende siger farvel til dyre centrale København: 'De presses ud af byen' | Indland | DR\nStuderende siger farvel til dyre centrale København: 'De presses ud af byen'\nPå tre år er mange hundrede studerende forsvundet fra centrum af København. Lang vej til studiet kan betyde frafald.\nAf Kåre Kildall Rysgaard og Lærke Kromann (grafik)\nBerigtigelse: DR har tolket tallene fra Danmarks Statistiks database forkert i forbindelse med første udgivelse af denne artikel. Det viser sig, at tallene omhandler alle personer under uddannelse bredt forstået. Det vil sige, at tallene ikke kun gælder studerende, men også skole- og gymnasieelever. Samtidig er alle studerende ikke omfattet af opgørelsen, for hvis en studerende også arbejder, vil vedkommende blive registreret i job i stedet for som studerende.\nDR har efterfølgende opdateret artiklen med de korrekte tal, som viser, at tendensen er den samme, men tallene er nogle andre. Fra oktober 2014 til oktober 2018 har 5.736 studerende forladt Indre By og Brokvarterne i København.\nDrømmen om at leve sit studieliv i Indre By i København eller populære Vesterbro, Østerbro og Nørrebro bliver stadig sværere at opnå. I mange år var antallet af studerende, der bor i centrum, stigende, men de senere år er udviklingen vendt.\nFærre studerende bor således nær søerne og Strøget, viser de seneste tal fra Danmarks Statistik, der dækker udviklingen fra oktober 2014 til oktober 2018.\nPå fire år er antallet af studerende, der bor i brokvarterene, faldet med 5.736 personer, mens tilbagegangen i studerende først har ramt Indre By de seneste år.\nHuslejen og boligpriserne er ganske enkelt vokset så kraftigt i hovedstaden, at de studerende har svært ved at være med, forklarer Curt Lilliegren, der er direktør i Boligøkonomisk Videnscenter.\nDet gør det også sværere for de unge, at værelser udlejes gennem Airbnb i stedet for til studieboliger, siger han.\n- De unge er blevet presset væk fra det centrale og dyreste København, men ro på: Vi er ikke ude i en katastrofal situation, siger direktøren.\nFærre studerende bor helt centralt i København\nMens London og Paris ifølge Curt Lilliegren har store problemer med, at unge fortrænges fra centrum, så bor der dog stadigvæk ifølge Danmarks Statistik omkring 35.000 studerende i Indre By og brokvarterene.\nLang transport kan betyde frafald\nMange uddannelser i København ligger tæt på Indre By, og det kan få konsekvenser for de unge, der bor langt væk fra deres uddannelse, mener Bjarke Tarpgaard Hartkopf, som er chefkonsulent hos Danmarks Evalueringsinstitut, der evaluerer uddannelser.\n- Den klassiske bemærkning er, at unge er forkælede og må tage boliger længere væk fra studiet, men vores analyse peger på, at det kan være en udfordring for de unge at bo langt væk, siger han.\nLæs også:Drømmen om at bo alene brister for mange unge: Simone er slået hjem i boligspillet\nUnge, der bruger lang tid på transport, har højere risiko for at falde fra studiet, viste en undersøgelse fra Danmarks Evalueringsinstitut i foråret.\n- Det kan skyldes, at det er sværere at deltage på studiet socialt og fagligt, hvis man bor langt væk. Det er oplagt mindre fleksibelt og dyrere at komme frem og tilbage, fortæller Bjarke Tarpgaard Hartkopf.\nNår studerende er meget bekymrede over deres boligsituation, har de også højere risiko for at stoppe på studiet end dem, der har basen i orden, viser undersøgelsen. Det kan skyldes, at de unge bruger tid og energi på at jagte en bolig i stedet for at have ro om studierne, mener chefkonsulenten.\nBoligbekymringer før studiestart\nSU´en forsvinder til husleje\nNår studerende flytter stadig længere væk fra centrum af København, viser det, at de er mere presset økonomisk, mener Danske Studerendes Fællesråd (DSF).\n- Mange studerende bruger hele eller næsten hele deres SU bare på boligudgifter. Det betyder, at de presses ud af byen, siger Signe Tolstrup Mathiasen, uddannelsespolitisk næstforkvinde i DSF.\nLæs også:Flere unge lever et spareliv: Betina havde ikke råd til mælk og æg - Kevin solgte sine sko\nHun oplever, at der er mange ulemper, når studerende bor langt væk fra studiet.\nDet er sværere at organisere gruppearbejde og være i kontakt med underviserne. De studerende kan også blive mere isolerede og læse hjemme i stedet for at tage på studiet og læsesalen, fordi transporttiden er for lang og dyr.\nDansk Byggeri: Studerende mangler 22.000 boliger\nMens Aalborg har mange studieboliger i centrum, så bliver det sværere for studerende at bo helt centralt i København. Interesseorganisationen Dansk Byggeri mener, der er behov for 22.000 studieboliger i hele landet, og 8400 af dem mangler i hovedstaden.\nDanske Studerendes Fællesråd efterlyser derfor flere studieboliger nær studiet, der er til at betale.\n- Vi presser konstant på for at få kommunen til at bygge flere studieboliger. Der skal virkelig bygges mange for at følge udviklingen i studerende, så alle har mulighed for at bo i rimelig afstand fra studiet, siger Signe Tolstrup Mathiasen.\nDen midlertidige teknik- og miljøborgmester i København er enig i, at kommunen ikke har fået bygget studieboliger hurtigt nok. Udfordingen er blandt andet, at prisen for grunde og byggeri er høj i hovedstaden.\nLæs også:Vil lynopføre 1.000 nye studieboliger i København: Støtter at misbrug stoppes\n- Når København er en studieby, bliver kommunen også nødt til at sikre, at der er boliger til de studerende. Jeg håber, at man får boosted byggeriet af ungdomsboliger, siger Karina Vestergård Madsen (EL), der vikarierer for Ninna Hedeager Olsen, som er sygemeldt.\nKøbenhavn havde et stop for byggeri af almene ungdomsboliger fra 1995 til 2012. Siden da er der kommet gang i byggeriet, men Karina Vestergård Madsen fra Enhedslisten mener, at der stadig er et efterslæb på at få bygget studieboliger.\nHun foreslår som en del af løsningen, at kommunen skal drive et boligselskab, der blandt andet skal sørge for flere studieboliger.


Blog | Guides og gode råd om hair extensions | Avezu - Konfirmations tid hos Avezu\nEr du konfirmand i 2016 - eller er du med som gæst til festen ? Avezu har tips og tricks til dagen !\nKonfirmations tiden nærmer sig - lækkert hår og en flot kjole står ofte som det øverste på konfirmandens ønskeliste for dagen.\nHos Avezu kan vi desværre ikke hjælpe dig med den flotte kjole, men vi kan gøre en forskel for dit hår så du bliver helt tilfreds med lokkerne på dagen !\nLigsom forberedelserne i kirken, sangene, og talerne kræver forberedelse, så kan du også sagtens begynde at forberede dit hår til den store dag i god tid.\nVink farvel til tørre spaltede hårspidser!\nStart med at preppe dit hår med ghd's nye mirakelmiddel ghd Split end therapy. Dette musthave fra ghd giver dit hår fornyet styrke og glans og går ind og arbejder aktivt i hårets indre kerne således at det virkelig bliver repereret indefra.\nDine slidte spidser vil samles og håret tilstand ændres markant.\nÉn enkelt behandling med split end therapy med ghd holder i op til 10 hårvaske.\nDvs at det altså kun er hver 9'ende gang du vasker håret at du skal behandle med split end leave in produktet fra ghd. Trænger håret til mere pleje, bruges cremen blot efter behov.\nKrøller, waves, bølger og fald !\nNår du efter ghd leave in treatment har fået et blankt, skinnende og sundt hår kan du begynde at udvælge hvilke looks du går efter på dagen.\nMan kommer ikke uden om at bevægelse, krøller, og waves i håret hvert eneste år er at se på catwalks verden over, og derved udgør hårmoden. Lige netop alt inden for bevægelse af alle afskygninger kan vores ghd produkter trylle frem.\n4 forskellige looks\nVi har ghd's curve collection med alle 4 forskellige krøllejern på shoppen som giver 4 forskellige looks.\nEr du til de klassiske krøller med en masse volume ? Så vil du elske ghd classic curl tong.\nØnsker du et mere blødt looks med lækkert fald og støre krøller ? Det look kan du lave med ghd curve soft curl tong\nCreative curl wand fra ghd giver dig de rå beach waves som kan styles i et utal af måder - så er du ikke til de klassiske look så er denne wand perfekt !\nGlamour, Hollywood waves, og et stilet poleret look ? Så anbefaler vi ghd classic wave wand. Denne krølle syl forvandler håret til lækre bløde waves.\nBeskyt håret og få dine krøller til at holde længere med Heat procect fra ghd!\nNår man laver bevægelse i håret vil man selvfølgelig gerne have at de lækre waves eller de flottekrøller holder hele dagen - ghd's curve collection sørger for at det look du laver er ultra holdbart men for at have endnu mere styr på frisuren anbefaler vi at du bruger ghd's fantastiske curlhold i håret inden du krøller. Curlhold går ind og beskytter håret imod varmen fra krøllejernene og giver samtidig et hold til krøllerne. Med dette produkt er du sikret at dine flotte krøller eller bølger holder !\nLige her finder du vores curl hold spray fra ghd:\nKøb curl hold her\nDrømmer du om fylde og længde ?\nSynes du at alle ovenstående looks lyder alt for lækre men har du ikke selv en kæmpe hårpragt - så kan Avezu hjælpe dig på vej. Hos os kan du købe clips on hair extensions som du let og enkelt kan påsætte og aftage på ingen tid.\nMed clip on hair extensions kan du få både fylde, længde, og farvespil.\nVi fører både vores standart clips on hår extensions sæt med 4 baner i hver pakke, og vores nye Volume clip in extensions one piece.\nVores volume one piece clips in er fantastisk til, på et split sekund, at forvandle dit hår til langt og fyldigt på ingen tid.\nAlt håret er samlet på én bane, således at det er let og enkelt at påsætte og du sagtens kan skjule banen i dit hår.\nAvezu's hair extensions er af højeste AAAAAA+ kvalitet og desuden 100%ægte remy human hair. På grund af vores høje kvalitet kan du selvfølgelig sagtens både glatte og krølle dine extensions.\nVores volume clips on extensions her\naf Pernille Avezu - 12/04/2016 11.16.28


Knogleskørhed er en sygdom , der gør knoglerne bliver skrøbelige og nemt splittede . En overskydende jern kan være en medvirkende faktor eller årsag . Jern kan påvirke de celler , der opretholder knoglestruktur og styrke . Genetiske sygdomme eller miljømæssige faktorer såsom rygning kan forårsage jernophobning\nRulle af Surgitube rørformede gaze\nOsteoporose falder knogletæthed . Ofte er der ingen symptomer , og en knogle fraktur er den første indikation af osteoporose . Efter et brud opstår , vil en læge normalt gør en knogletæthed scanning for at afgøre, om tæthed er lav . Knogleskørhed har ingen kur , men det kan behandles med medicin , der genopbygge knoglestyrke og massefylde .\nEt overskydende beløb af jern kan medføre osteoporose eller lav knogletæthed . En undersøgelse af 87 patienter med arvelig hemochromatosis , en arvelig tilstand, der forårsager jernophobning , viste , at 25 procent havde osteoporose og 41 procent havde osteopeni eller mindre alvorlige lav knogletæthed . En mere alvorligt tilfælde af jernophobning resulterede i en lavere knogletæthed end en mindre alvorlig sag , som viser en sammenhæng mellem overskud af jern og lav knogletæthed .\nJern kan undertrykke dannelsen og funktionen af osteoblaster og osteoklaster , de celler ansvarlige for at opretholde knogle sundhed . Osteoklaster opsuget ben og bryde det ned , frigøre sit mineraler ind i blodbanen . Derefter osteoblaster genopbygge knoglen , bevare sin styrke og integritet . Jern griber mere med funktionen af osteoblaster , stoppe nye knogle syntese og dannelse , som kan gøre knoglerne svagere og mindre tæt .\nVisse betingelser , såsom HIV , rygning , alkoholmisbrug og overgangsalder kan øge mængden af jern i kroppen. Sygdomme såsom arvelige hemochromatosis generelt bag de mest alvorlige tilfælde af jernophobning , men nogen sygdom , der skaber overskud af jern i kroppen kan forårsage eller forværre knogleskørhed .\nÆldre mennesker er mere tilbøjelige til at udvikle knogleskørhed , og kvinder er diagnosticeret fire gange oftere end mænd . En familie historie af skrøbelige knogler eller knogleskørhed kan også sætte en person i fare . Rygning og alkoholisme kan falde knogletæthed . En lav-calcium kost og overdreven koffein og natrium kan også være risikofaktorer . En kost med højt calcium sammen med en aktiv livsstil kan hjælpe med at forhindre knogleskørhed .\nPrevious：differentialdiagnosticering af syg sinus -syndrom\nNext：hvorfor er skaldyr et allergen ?