Skat.dk: Hvede- og rapsfutures, der indgås inden høsten for at prissikre hvede henholdsvis raps, kunne anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed\nFinansielle kontrakter, futures, erhvervsmæssig tilknytning, virksomhedsskatteordningen\nVirksomhedsskatteloven § 1, stk. 1-3\nDen juridiske vejledning 2017-1, afsnit C.C.5.2.2.4.\nDen juridiske vejledning 2017-1, afsnit C.C.5.2.2.5.\nDen juridiske vejledning 2017-1, afsnit C.C.5.2.2.12.\nKan det bekræftes, at hvedefutures på Matif-børsen, indgået for at prissikre hveden, inden den er høstet, anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt.\nKan det bekræftes, at rapsfutures på Matif-børsen, indgået for at prissikre rapsen, inden den er høstet, anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt.?\nKan det bekræftes, at det ikke gør nogen forskel for svaret på spørgsmål 1 og 2, at høsten bliver mindre end det realistisk forventede, og at antallet af hvede- eller rapsfutures dermed overstiger den faktiske høst?\nSåfremt spørgsmål 3 besvares benægtende, kan det da bekræftes, at de futurekontrakter, som svarer til den faktiske høst, anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt., selv om det samlede antal indgåede futurekontrakter overstiger den faktiske høst? Spørgsmålet bortfalder, såfremt spørgsmål 3 besvares med ja.\nI den udstrækning der er svaret ja til ovennævnte spørgsmål, kan det bekræftes, at disse finansielle kontrakter kan være placeret i virksomhedsordningen, jf. VSL § 1?\nSpørger er planteavler og ønsker at prissikre sine afgrøder inden de er høstet ved at indgå futures på Matif-børsen.\nSpørger dyrker et areal på X hektar. I 2016 udgjorde hveden ca. X hektar og raps knap X hektar. Det realiserede udbytte udgjorde knap ca. 1.500 tons hvede og ca. 300 tons raps. Vedlagt er 5 års hoved- og nøgletalsoversigt samt produktionsgrundlag for 2015.\nSom alle andre landmænd er spørger i en situation, hvor årets indtjening ikke blot er afhængig af, hvor stort et udbytte, der kan høstes, men også afregningsprisen hos grovvarefirmaerne, (afgrødeopkøbere) på tidspunktet for det fysiske salg af de høstede afgrøder. Prisen på hvede og raps varierer ganske betydeligt (se mere i afsnittet nedenfor).\nSåfremt afgrødeprisen - inden afgrøden er høstet - opnår et niveau, som spørger finder gunstigt, ønsker han at prissikre en del eller hele sin kommende høst. På det tidspunkt er grovvarefirmaernes afregningsbetingelser ikke kendt, ligesom det kan forekomme, at der slet ikke er købere til den kommende høst på det givne tidspunkt. Derfor ønsker sælger at kunne prissikre sin kommende høst ved brug af henholdsvis hvede- og rapsfutures på Matif-børsen.\nPå tidspunktet hvor prissikring ønskes sælges hvede- eller rapsfutures på Matif-børsen, maksimalt svarende til den realistisk forventede høst af hvede eller raps. Ud fra tidligere års resultater har spørger en realistisk ide om, hvilke udbytter, der opnås.\nDen dag den fysiske høst sælges, købes samme antal hvede- eller rapsfutures tilbage. Grundet den parallelle udvikling mellem de danske priser på hvede/raps og Matif’s børspris på hvede-/rapsfutures, udlignes prisudviklingen fra tidspunktet for prissikring til salget af det fysiske korn af tab eller gevinst på futurehandlen. Såfremt prisen på det fysiske korn er steget siden indgåelse af futures opnår spørger et tilsvarende tab på futures kontrakten, omvendt vil en faldende pris på det fysiske korn blive modsvaret af en tilsvarende gevinst på kontrakten. I begge tilfælde bliver spørgers endelige pris for sit korn/raps lig den pris, som var gældende, da futurehandlerne blev indgået.\nDet er naturligvis væsentligt for spørger at kende den skattemæssige retsstilling af de påtænkte dispositioner, herunder særligt om gevinster og tab på futures er underlagt en symmetrisk skattemæssig behandling, således at hans fradrag for potentielle tab ikke er fradragsbegrænsede.\nAfregningsprisen hos grovvarefirmaerne (afgrødeopkøbere) kan være fastsat på forskellige måder i de individuelle kontrakter, som landmanden og grovvarefirmaet indgår, herunder bundet op på den daglige pris på Matif-børsen. Til illustration er vedlagt et eksempel på en konkret kontrakt, hvor afregningsprisen er fastsat efter Matif-børsens dagspris minus 30 EUR. En understregning af, at det fysiske prismarked i Danmark følger prisudviklingen på Matif - se også figur 1 og 2 side 6 og 7.\nPrisvariationen - og dermed prisrisikoen - bliver yderligere forøget af det faktum, at en given høst kan sælges/købes typisk over en periode over 2½ år (knap 2 år før den høstes og knap 1 år efter den er høstet) og i denne periode forekommer der også ganske betydelige prisudsving.\nDenne prisvariation udgør en prisrisiko for den enkelte landmand, eftersom denne har begrænset muligheder for at styre, hvornår hans afgrøder er klar til høst samt længden af det tidsinterval han kan foretage det fysiske afgrødesalg. Det er muligt at reducere denne prisrisiko ved at indgå futures, som er en aftale om overdragelse af et aktiv til en på forhånd fastsat pris, hvor afviklingen af aftalen finder sted efter aftaletidspunktet. Når der indgås eksempelvis en hvedefuture fastlåses en kommende salgspris for den fysiske hvede på det tidspunkt, hvor future-handlen indgås. Derfor er future-instrumentet velegnet til prissikring af hvede. (For yderligere information om futures samt konkrete eksempler henvises der til notat, der er vedlagt anmodningen om bindende svar.\nDenne form for prissikring i landbruget kan spores langt tilbage i historien, men særligt stiftelsen af Chicago Board of Trade i 1848, anses for en af de vigtigste begivenheder i futurenes historie. Her blev "to-arrive"-kontrakten stiftet. "To-arrive"-kontrakten tillod landmænd at fastlåse prisen på korn, selvom kornet først blev leveret på et senere tidspunkt. Dette var et resultat af, at både landmænd og handelsmænd indså, at selve salget og leveringen af korn ikke var af samme vigtighed som muligheden for at overføre prisrisikoen. Kontrakterne blev senere standardiseret og udgør i dag det vi kendetegner som futures. Det var således netop prisrisikoen på korn og afgrøder, som var årsagen til udviklingen af det første futuremarked.\nI Europa er afgrødebørser af nyere dato. Den første og toneangivende er Matif-børsen i Paris, som åbnede i 1999. I dag ejes Matif af New York Stock Exchange (NYSE) og kaldes derfor også NYSE Euronext-Matif. I relation til risikoafdækning, herunder prissikring af fysiske danske afgrøder samler interessen sig derfor udelukkende omkring Matif-børsen, hvor én møllehvede- og rapsfuture repræsenterer 50 ton afgrøde. Aktuelt er det kun med handel af møllehvede- og rapsfutures, at Matif-børsen er tilstrækkelig likvid til, at den er velegnet til prissikring/risikostyring. (For yderligere information om Matif-børsen henvises der til afsnit 1 i notat, der er vedlagt anmodningen om bindende svar.\nDet fremgår af Figur 1 ovenfor, at der er høj grad af parallelitet i udviklingen af prisen på dansk foderhvede og Matif’s børspris for møllehvede. Tilsvarende ses det i Figur 2 ovenfor, at der er høj grad af parallelitet i udviklingen af prisen på dansk raps og Matif’s børspris for raps. For at de handlede futures på Matif-børsen kan anvendes til prissikring, er det en forudsætning, at prisudviklingen på Matif-børsen er i overensstemmelse (parallelitet) med prisudviklingen på det fysiske danske marked.\nFigur 1. Prisudvikling på Matif-hvede og dansk foderhvede. På websiden Kornbasen.dk indsamler Landboforeningen X dagligt den opnåelige landmandspris for foderhvede på det fysiske danske marked på baggrund af data indsamlet fra hvedeopkøbere og ligeledes den tilsvarende pris på møllehvedefuturen på Matif. Som future er der løbende valgt den forreste termin indtil 20 dage før kontraktudløb. Herefter er anvendt prisen for den næste kontrakt. (Kilde: KornBasen.dk)\nFigur 2. Prisudvikling på Matif-raps og dansk raps. På websiden Kornbasen.dk indsamler Landboforeningen X dagligt den opnåelige landmandspris for raps på det fysiske danske marked på baggrund af data indsamlet fra rapsopkøbere og ligeledes den tilsvarende pris på rapsfuturen på Matif. Som future er der løbende valgt den forreste termin indtil 20 dage før kontraktudløb. Herefter er anvendt prisen for den næste kontrakt. (Kilde: KornBasen.dk)\nSpørgerens repræsentant er forespurgt om, hvad der nærmere ligger i bemærkningen om, at omfanget af indgåede futures vil stå i forhold til den realistisk forventede høst.\nSpørgerens repræsentant har herefter ved telefonsamtale af 24. marts 2017 oplyst, at høstudbyttet vedrørende hvede i 2013, 2014 og 2015 havde udgjort henholdsvis ca. 11.000 hkg, ca. 10.000 hkg og ca. 15.000 hkg.\nSpørgerens repræsentant oplyste, at en realistisk futureskontrakt herefter vil lyde på 10.000 hkg, dvs. et høstudbytte, der svarer til det laveste i de seneste 3 år og derefter afrundet. Spørgerens repræsentant fremhævede, at skatteyderen ikke ønskede at kaste sig ud i spekulation.\nEndvidere fremgår det af bemærkningerne til KGL § 32, at det ud fra en konkret vurdering skal afgøres, hvorvidt der foreligger erhvervsmæssig tilknytning eller ej. Samtidig fremgår det, at finansielle kontrakter indgået med henblik på at sikre virksomhedens tilgodehavender og leverancer, anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed.\nKan det bekræftes, at hvedefutures på Matif-børsen indgået for at prissikre hveden inden den er høstet anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt.?\nSom nævnt beror det på en konkret bedømmelse, om kontrakterne har tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed. Når det ikke fremgår af bestemmelsens ordlyd, hvad der specifikt menes med tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed, skal vurderingen foretages med udgangspunkt i de øvrige retskilder, herunder lovforarbejderne og administrativ praksis. Af forarbejderne fremgår, at der i hvert enkelt tilfælde skal foretages en konkret vurdering med udgangspunkt i den gældende praksis på området. Den konkrete vurdering foretages med udgangspunkt i de konkrete forhold, som kendetegner den enkelte skatteyders forhold.\nSpørger ønsker at prissikre sin fremtidige høst for at eliminere risikoen for fremtidige prisudsving. Under hensyntagen til den volatile pris på hvede - eksempelvis faldt prisen fra 138 DDK/hkg til 116 DKK/hkg fra d. 7. maj 2014 til d. 27. maj 2014 - synes der ikke at være tvivl om, at variationen i afregningsprisen for hvede udgør en erhvervsrisiko for spørger.\nPrissikringen påtænkes foretaget ved hjælp af hvedefutures på Matif-børsen. I relation til risikoafdækning, herunder prissikring af fysiske danske afgrøder samler interessen sig udelukkende omkring Matif-børsen, som er den toneangivne afgrødebørs i Europa og den, der sædvanligvis anvendes af danske landmænd. Det fremgår af Figur 1 ovenfor, at der er høj grad af parallelitet i prisudviklingen for prisen på dansk foderhvede og Matif’s børspris for møllehvede, hvorfor hvedefutures anses for særdeles egnede til prissikring af den fremtidige høst. Spørger indgår utvivlsomt de påtænkte hvedefutures for at sikre erhvervsmæssige dispositioner, hvorfor kontrakterne må anses for at have erhvervsmæssig tilknytning, jf. KGL § 32, stk. 1, 2. pkt. Eller med andre ord, der er ikke tvivl om, at den finansielle kontrakt skal afdække en erhvervsrisiko.\nTil støtte herfor kan henvises til Vestre Landsrets dom (SKM2003.309 VLD), hvor der tages stilling til en lignende prissikring af produktion ved futures på råvarer. Dommen vedrører en landmand, der producerede svin og som havde søgt at prissikre sin produktion ved svinefutures på en råvarebørs i Amsterdam. Kontrakterne var indgået i den dagældende hollandske valuta, Gylden.\nDe i sagen vedlagte bilag indeholdt en række kurver, der illustrerede sammenhængen mellem prisdannelsen på det fysiske marked og på kontrakterne. Der blev endvidere i forbindelse med sagen afholdt syn og skøn, som bekræftede, at der var en sammenhæng i prisdannelsen på trods af, at kontrakterne var handlet på en hollandsk råvarebørs og var i Gylden mens landmandens fysiske svineproduktion blev afregnet i danske kroner.\nSammenholdes sammenhængen mellem prisdannelsen på det danske hvedemarked og prisen på Matif-børsen (se Figur 1) med prisdannelsen på det danske svinemarked og den hollandske råvarebørs (bilag herom er vedlagt anmodningen om bindende svar) er der ikke tvivl om, at der er større grad af parallelitet i spørgers situation end den i SKM2003.309.VLD omhandlede.\nUanset at Landsskatteretten i sin seneste praksis har udtalt, at Euroen ikke kan sidestilles med danske kroner i vurderingen af, om valuta- og renteswaps kan anses for at afdække en underliggende gældsposition, bør det forhold, at spørger påtænker at sikre sin danske høst med hvedefutures på Matif-børsen afregnet i Euro, ikke være af afgørende betydning i vurderingen af, om de indgåede futures anses for at have erhvervsmæssig tilknytning.\nDette skal ses i lyset af, at landmænd ikke har mulighed for at foretage en tilsvarende prissikring af fremtidig høst på en bedre råvarebørs end Matif. Som beskrevet under de faktiske forhold, var det oprindeligt landmænds usikkerhed mht. deres høst, som skabte behovet for futures. Der er en væsentlig erhvervsmæssig risiko, som landmændene har et behov for at afdække. Praksis vedrørende spekulation i forbindelse med erhvervsmæssig gæld bør derfor ikke få betydning for, eller helt afskære landmændenes mulighed for at afdække deres reelle erhvervsrisiko. På samme vis, som i SKM2003.309.VLD findes der for spørger ikke en bedre råvarebørs, som alternativt kan benyttes til prissikring af fremtidig høst.\nDet er således væsentligt, at praksis vedrørende afdækning af erhvervsmæssig gæld ikke direkte anvendes ved vurderingen af afdækning af råvarer, uden at tage højde for de faktiske forskelle der er på de to markeder. Selvom det er Landsskatterettens holdning, at fastkurs politikken ikke kan medføre, at Euroen sidestilles med danske kroner, må det alligevel anerkendes, at fastkurspolitikken alt andet lige må medføre en fortsat parallelitet i prisudviklingen på dansk foderhvede og Matif’s børspris for møllehvede, eftersom det kan forudsættes at kursudsvinget mellem DKK og EUR i denne sammenhæng er af uvæsentlig størrelse.\nUnder henvisning til lovforarbejderne og ovenstående praksis beror det på en konkret bedømmelse, om kontrakterne har tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed. Den konkrete vurdering foretages med udgangspunkt i de konkrete forhold, som kendetegner den enkelte skatteyders forhold. Spørger har på grund af de svingende priser på afgrøder et konkret behov for at kunne afdække denne prisrisiko på sin hvede inden høst.\nKan det bekræftes, at rapsfutures på Matif-børsen indgået for at prissikre rapsen inden den er høstet anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt.?\nDe omhandlede rapsfutures er finansielle kontrakter omfattet af de særlige regler om finansielle kontrakter i kursgevinstloven, jf. KGL § 29, stk. 1.\nUnder henvisning til lovforarbejderne og ovenstående praksis beror det på en konkret bedømmelse, om kontrakterne har tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed. Den konkrete vurdering foretages med udgangspunkt i de konkrete forhold, som kendetegner den enkelte skatteyders forhold. Spørger har på grund af de svingende priser på afgrøder et konkret behov for at kunne afdække denne prisrisiko på sit raps inden høst.\nKan det bekræftes, at det ikke gør nogen forskel for svaret på spørgsmål 1 og 2, at høsten bliver mindre end det realistisk forventede og at antallet af hvede- eller rapsfutures dermed overstiger den faktiske høst?\nSpørger har til hensigt, at omfanget af indgåede futures vil stå i forhold til den realistisk forventede høst på det tidspunkt, hvor spørger ønsker at prissikre sin fremtidige høst. Størrelsen af den fysiske høst er dog forbundet med en vis usikkerhed og afhænger af forhold, som spørger ikke kan kontrollere, såsom vejret eller angreb af skadedyr og plantesygdomme. Selvom spørger med udgangspunkt i tidligere års resultater har en realistisk tilgang til, hvilket udbytte der kan opnås, er det således aldrig muligt på forhånd at foretage en endelig fastsættelse af den fremtidige produktion.\nSpørgsmålet er herefter, om de indgåede futures ikke længere anses for at have erhvervsmæssig tilknytning såfremt høsten, af årsager som ikke kan tilregnes spørger, skulle blive mindre end den realistisk forventede, således at antallet af hvede- eller rapsfutures dermed overstiger den faktiske høst.\nUanset dette, skal det bemærkes, at der ikke tages selvstændigt stilling til om udfaldet havde været anderledes, såfremt størrelsen af de indgåede futures var større end mængden af grise, grundet fald i mængden af producerede grise som skyldes sygdom eller lignende. Vestre Landsrets dom og Landsskatteretskendelsen kan således næppe tages til indtægt for, at der findes et ufravigeligt krav om, at størrelsen på den finansielle kontrakt aldrig må overstige den erhvervsrisiko der søges sikret.\nTil støtte for, at der ikke kan opstilles et sådan ufravigeligt krav, kan henvises til praksis vedrørende den tidligere gældende KGL § 6, stk. 1. Ifølge forarbejderne til dagældende KGL § 8 G (nugældende KGL § 32) kan der tages udgangspunkt i praksis vedrørende den tidligere gældende KGL § 6, stk. 1 ved vurderingen af, om en finansiel kontrakt har erhvervsmæssig tilknytning. I LSRM 1983,70 anser Landsskatteretten hele tabet på gæld optaget til køb af en flyvemaskine for at have tilknytning til erhvervsvirksomhed, når flyvemaskinen benyttes 45 % privat. Flyet var konkret anvendt såvel erhvervsmæssigt som privat, og udgifterne var fordelt ud fra fordelingsnormen 55 % til erhverv og 45 % til privat. Ifølge de lignende myndigheder var der alene delvist fradrag efter samme delingsnorm, mens Landsskatteretten fandt, at der var fuldt fradrag.\nDet skal bemærkes, at størrelsen på de erhvervsmæssige lån er kendt på tidspunktet for indgåelse af swapaftaler, ligesom skatteyder må antages at være medvirkende til at indfri eller øge optag af den samlede erhvervsmæssige gæld. Dette er ikke tilfældet, når en landmand ønsker at prissikre den fremtidige høst, eftersom den endelige mængde afhænger af en række elementer, som landmanden ikke har kontrol over, herunder vejret, angreb af skadedyr eller plantesygdomme. Endvidere er det forhold, at der på Matif-børsen alene handles hvede- og rapsfutures, som består af en række individuelle kontrakter på basis af 50 tons hvede eller 50 tons raps medvirkende til, at det kan være vanskeligt at foretage en præcis sikring af den forventede høst.\nDe af spørger fremførte dispositioner og forhold adskiller sig væsentligt fra de situationer, som er genstand for de seneste kendelser fra Landsskatteretten, vedrørende rente- og valutaswaps. Det er således væsentligt, at praksis vedrørende afdækning af erhvervsmæssig gæld ikke direkte anvendes ved vurderingen af afdækning af råvarer, uden at tage højde for de faktiske forskelle, der er på de to markeder.\nSpørger har til hensigt, at omfanget af indgåede futures vil stå i forhold til den realistisk forventede høst på det tidspunkt, hvor spørger ønsker at prissikre sin fremtidige høst. Såfremt mængden af den endelige høst ændres pga. forhold såsom vejret, angreb af skadedyr, plantesygdomme mv. eller en kombination heraf, er det vanskeligt at se, hvordan dette kan medføre, at de allerede indgåede futures, kan anses for at være indgået med henblik på spekulation.\nI det tilfælde, hvor der opstår en situation, hvor mængden af de indgåede futures - som antageligt står i passende forhold til den realistisk forventede høst på aftaleindgåelsestidspunktet - overstiger den endelige mængde høstede afgrøder, bør det således ikke ændre på, at de indgåede futures har erhvervsmæssig tilknytning, jf. KGL § 32, stk. 1, 2. pkt.\nSåfremt spørgsmål 3 besvares benægtende, kan det da bekræftes, at de futurekontrakter, som svarer til den faktiske høst, anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt., selvom det samlede antal indgåede futurekontrakter overstiger den faktiske høst?\nDet følger af KGL § 32, stk. 1, 2 pkt., at fradrag for tab på finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning ikke er begrænset. Baseret på ordlyden af bestemmelsen må vurdering af, om kontrakten har erhvervsmæssig tilknytning, som udgangspunkt skulle foretages for hver enkelt kontrakt, således at det er muligt både at have kontrakter, som opfylder betingelsen og kontrakter, som ikke gør.\nDet fremgår ikke af loven, i hvilket omfang kvalifikationen af finansielle kontrakter kan have afsmittende effekt på hinanden, med den konsekvens, at der foretages en samlet vurdering af en portefølje af kontrakter.\nI administrativ praksis er der i flere tilfælde foretaget en sådan portefølje betragtning, hvor en pulje af kontrakter således ikke kunne adskilles i vurderingen af, om hovedstolen på de indgåede finansielle kontrakter stod i passende forhold til den erhvervsmæssige gæld eller der forelå spekulation. Til forskel fra denne praksis, som vedrører sikring eller reduktion af finansielle udgifter på erhvervsmæssig gæld, som er kendt på tidspunktet for indgåelsen af de finansielle kontrakter, er der her tale om en situation, hvor en landmand - mod forventning - får mindre udbytte af sin høst end hvad der realistisk var forventet på tidspunktet for indgåelse af prissikringen.\nSåfremt spørgsmål 3 besvares benægtende, således at det ved besvarelsen af spørgsmål 1 og 2 har betydning, at høsten bliver mindre end omfanget af kontrakterne, grundet forhold som ikke kan tilregnes spørger, er det vanskeligt at se, hvordan dette kan medføre, at ingen af de indgåede futures kan anses for at have erhvervsmæssig tilknytning.\nNår der henses til, at spørger på det tidspunkt, hvor han indgår futurekontrakter, er i god tro om, at han prissikrer den realistisk forventede høst, kan en sådan fortolkning af bestemmelsen næppe være i overensstemmelse med bestemmelsens formål.\nNår der henses til, at spørger på det tidspunkt, hvor han indgår futurekontrakter, er i god tro om, at han prissikrer den realistisk forventede høst, må det også være i overensstemmelse med bestemmelsens formål, at det antal kontrakter, som svarer til den faktiske høst i det mindste anses for at have erhvervsmæssig tilknytning. Det forhold, at høsten ekstraordinært bliver væsentligt lavere, bør derfor ikke have nogen konsekvens for den skattemæssige behandling af det antal kontrakter, der svarer til den faktiske høst og som anses for kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning.\nDe relevante retskilder og begrundelse\nSkattepligtige personer, der driver selvstændig erhvervsvirksomhed, kan anvende virksomhedsordningen efter reglerne i virksomhedsskatteloven på indkomst fra virksomheden. Det fremgår af VSL § 1, stk. 1, 1. pkt.\nDet følger af VSL § 1 og bestemmelsens forarbejder, at samtlige erhvervsmæssige aktiver og passiver skal placeres i virksomhedsordningen, mens ikke-erhvervsmæssige aktiver - herunder private aktiver - ikke kan placeres i virksomhedsordningen.\nEfter administrativ praksis følger det, at der ved vurderingen af, om en finansiel kontrakt anses for et erhvervsmæssigt aktiv, der kan indgå i virksomhedsordningen, skal henses til praksis for, hvornår tab på finansielle kontrakter har tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt., jf. bl.a. SKM2010.110.LSR og SKM2007.573.SR.\nBaseret på det ovenfor anførte, kan hvede- og rapsfutures, som anses for at have erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt., placeres i virksomhedsordningen, jf. VSL § 1.\nSpørgsmål 5 skal derfor besvares med et JA.\nSpørgerens repræsentant har sammen med høringssvar af 20. april 2017 fremsendt en udtalelse fra en planteavlskonsulent, hvoraf det fremgår, at det er generelt accepteret, at man valgfrit kan bruge én af nedenstående to fremgangsmåder, når forventet udbytte pr. hektar skal estimeres:\nSimpelt gennemsnit af de seneste 5 års realiserede udbytter.\nSimpelt gennemsnit af de seneste 5 års realiserede udbytter, fraregnet det højeste og det laveste udbytte.\nHar man kun dyrket afgrøden i fx 3 år, bruges simpelt gennemsnit af de tre års udbytter - muligheden for at fraregne højeste og laveste udgår.\n(Ved telefonsamtale af 24. marts 2017, jf. ovenfor, var det oplyst, at spørgerens høstudbytte vedrørende hvede i 2013, 2014 og 2015 havde udgjort henholdsvis ca. 11.000 hkg, ca. 10.000 hkg og ca. 15.000 hkg, og det var tilkendegivet, at en realistisk futureskontrakt herefter ville lyde på 10.000 hkg, dvs. et høstudbytte, der svarer til det laveste i de seneste 3 år og derefter afrundet).\nSpørgerens repræsentant har i høringssvaret gjort opmærksom på, at man accepterer den første formulering, såfremt en ændring af formuleringen vil medføre en negativ indstilling. Spørgerens repræsentant har alternativt spurgt om muligheden for at få begge spørgsmål behandlet i Skatterådet.\nBemærkningerne i høringssvaret ses kun at vedrøre spørgsmål 1 og 2.\nSpørgerens repræsentant er den 27. april 2017 ringet op og underrettet om, at der ikke kan gives alternative svar.\nSpørgerens repræsentant tog herefter til efterretning, at der kun gives bindende svar på det oprindeligt oplyste grundlag.\nDet ønskes bekræftet, at hvedefutures på Matif-børsen indgået for at prissikre hveden inden den er høstet anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt.\nDet er oplyst, at formålet med de omhandlede hvedefutures er at sikre spørgerens salgspris på hvede, dvs. virksomhedens leverancer, inden den er høstet. Det taler klart for, at futureskontrakterne har tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed.\nDet er oplyst, at de påtænkte hvede- og rapsfutures vil stå i forhold til den realistisk forventede høst på det tidspunkt, hvor spørger ønsker at prissikre sin fremtidige høst.\nEfter det oplyste udgjorde høstudbyttet vedrørende hvede i 2013, 2014 og 2015 henholdsvis ca. 11.000 hkg, ca. 10.000 hkg og ca. 15.000 hkg, og en realistisk futureskontrakt vil herefter lyde på 10.000 hkg, dvs. et høstudbytte, der svarer til det laveste i de seneste 3 år, og derefter nedrundet.\nDet er således mest sandsynligt, at futureskontrakterne ikke vil overstige den faktiske høst, men det kan ikke fuldstændigt udelukkes.\nEfter SKATs opfattelse kan futureskontrakterne herefter anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed, idet der efter SKATs opfattelse er den afgørende forskel mellem hvede- eller rapsfutures, og rente- eller valutaswaps, at skatteyderen på forhånd kender den præcise størrelse af en erhvervsmæssig gæld, medens det ikke er muligt præcist at forudsige et høstudbytte, der i ekstreme tilfælde kan blive væsentligt lavere end det realistisk forventede.\nI nærværende sag er det påtænkte kontraktbeløb væsentligt tættere på den faktiske høst, og risikoen for, at kontrakterne kommer til at overstige den faktiske høst, er derfor væsentligt større.\nDet er SKATs opfattelse, at bemærkningen i SKM2003.309.VLR og TfS 1999, 353 LSR om, at de omhandlede svinefutures mv. på intet tidspunkt havde oversteget skatteydernes egen svineproduktion alene har indgået i bevisvurderingen af, om der var tale om tilknytning til den erhvervsmæssige virksomhed og ikke spekulation.\nEfter det oplyste skønnes det klart mest sandsynligt, at kontrakten ikke vil komme til at overstige den faktiske høst, og efter SKATs opfattelse kan de omhandlede futureskontrakter derfor anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed, uanset at det ikke er fuldstændig udelukket, at den tekniske hovedstol i kontrakterne kan komme til at overstige den faktiske høst.\nEfter SKATs opfattelse har et sammenfald af valuta ikke samme betydning vedrørende futures på råvarer, herunder hvede eller raps, som for valutaswaps. Det skyldes, at der for råvarer findes en verdensmarkedspris, og hvis valutakursen stiger, vil råvareprisen i den pågældende valuta derfor falde tilsvarende, Hvis valutakursen falder, vil råvareprisen i den pågældende valuta stige tilsvarende. Det skal endvidere bemærkes, at kursen mellem danske kroner og euro som følge af aftalen mellem Danmark og Den europæiske centralbank kun må svinge meget lidt, samt at det efter det oplyste må anses for langt det mest hensigtsmæssige at indgå futureskontrakten på Matif-børsen i Paris og dermed i euro.\nTilføjelse som følge af høringssvar af 20. april 2017\nVed ovenstående indstilling er det lagt til grund, at spørgerens høstudbytte vedrørende hvede i 2013, 2014 og 2015 havde udgjort henholdsvis ca. 11.000 hkg, ca. 10.000 hkg og ca. 15.000 hkg, og at en realistisk futureskontrakt herefter ville lyde på 10.000 hkg, dvs. et høstudbytte, der svarer til det laveste i de seneste 3 år og derefter afrundet, jf. den ovenfor nævnte telefonsamtale af 24. marts 2017.\nSKAT har ikke taget stilling til, om futureskontrakterne kan anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed, hvis de ændrede oplysninger i høringssvaret af 20. april 2017, jf. ovenfor, blev lagt til grund.\nEfter SKATs opfattelse kan futureskontrakterne anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed under forudsætning af, at de ved telefonsamtale af 24. marts 2017 givne oplysninger lægges til grund.\nSKAT har ikke taget stilling til, om futureskontrakterne kan anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed, hvis de ændrede oplysninger i høringssvaret af 20. april 2017 lægges til grund, idet spørgerens repræsentant ved telefonsamtale af 27. april 2017 har taget til efterretning, at der kun gives bindende svar på det oprindeligt oplyste grundlag.\nDet ønskes bekræftet, at rapsfutures på Matif-børsen indgået for at prissikre rapsen inden den er høstet anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt.\nDet er oplyst, at futureskontrakterne på raps også vil stå i forhold til den realistisk forventede høst på det tidspunkt, hvor spørger ønsker at prissikre sin fremtidige høst.\nDet ønskes bekræftet, at det ikke gør nogen forskel for svaret på spørgsmål 1 og 2, at høsten bliver mindre end det realistisk forventede og at antallet af hvede- eller rapsfutures dermed overstiger den faktiske høst.\nDa antallet af hvede- og rapsfutures efter det oplyste vil være baseret på en (lidt) lavere høst end den realistisk forventede, kan futureskontrakterne efter SKATs opfattelse anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed også i tilfælde af, at høsten bliver lavere, således at antallet af hvede- og rapsfutures vil komme til at overstige den faktiske høst. Det gælder også for de futureskontrakter, der eventuelt vil overstige den faktiske høst.\nSåfremt spørgsmål 3 besvares benægtende, ønskes det bekræftet, at de futurekontrakter, som svarer til den faktiske høst, anses for at være finansielle kontrakter med erhvervsmæssig tilknytning efter KGL § 32, stk. 1, 2. pkt., selvom det samlede antal indgåede futurekontrakter overstiger den faktiske høst? Spørgsmålet bortfalder, såfremt spørgsmål 3 besvares med ja.\nI den udstrækning der er svaret ja til ovennævnte spørgsmål, ønskes det bekræftet, at disse finansielle kontrakter kan være placeret i virksomhedsordningen, jf. VSL § 1.\nEfter SKATs opfattelse er vurderingen af, om en finansiel kontrakt kan anses for et erhvervsmæssigt aktiv i henhold til virksomhedsskattelovens § 1, stk. 1, således at kontrakten kan indgå i virksomhedsskatteordningen, den samme som vurderingen af, om kontrakten kan anses for at have tilknytning til erhvervsmæssig virksomhed i relation til reglen i kursgevinstlovens § 32, stk. 1, således at et tab på kontrakten ikke er kildeartsbegrænset.\nFinansielle kontrakter er ikke omfattet af virksomhedsskattelovens § 1, stk. 2, hvorefter visse nærmere angivne finansielle aktiver ikke kan indgå i virksomhedsskatteordningen.\nDet fremgår udtrykkeligt af Den juridiske vejledning (2017-1), afsnit C.C.5.2.2.4 og C.C.5.2.2.5, samt SKM2007.573.SR, at en finansiel kontrakt, der er erhvervsmæssig, kan indgå i virksomhedsskatteordningen.\nEfter SKATs opfattelse kan de omhandlede futures derfor placeres i virksomhedsskatteordningen.\nVirksomhedsskattelovens § 1, stk. 1-3\nDer er med forslaget tale om en mindre lempelse af tabsfradragsbegrænsningsreglerne, i og med at tabsfradragsbegræsningsreglerne for aktiebaserede og ikke-aktiebaserede kontrakter efter forslaget slås sammen til en regel. Derved vil tab på aktiebaserede kontrakter fremover kunne modregnes i nettogevinster på øvrige kontrakter og omvendt.\nDen nuværende formulering af virksomhedsskattelovens § 1, stk. 2, er foretaget ved § 13 i lov nr. 724 af 25. juni 2010, der er vedtaget på grundlag af lovforslag L 112 i folketingsåret 2009/2010. Lovforslaget blev ændret ved ændringsforslag i betænkningen. Bemærkningen til ændringsforslaget i betænkningen har følgende ordlyd:\n"Ifølge lovforslaget foreslås det, at forbuddet mod, at indeksobligationer kan indgå i virksomhedsordningen, jf. virksomhedsskattelovens § 1, stk. 2, 1. pkt., ophæves. Baggrunden er, at indeksobligationer tilsvarende andre obligationer med ophævelsen af mindsterentereglen vil blive undergivet generel beskatning.\nDet foreslås som konsekvens heraf, at terminologien i virksomhedsskattelovens § 1, stk. 2, 2. pkt., hvorefter indeksobligationer, der beskattes efter reglerne for finansielle kontrakter, kan indgå i virksomhedsordningen, ændres tilsvarende, således at indeksobligationer ændres til obligationer."\nDen juridiske vejledning (2017-1), afsnit C.C.5.2.2.4 Erhvervsmæssige aktiver\nDen juridiske vejledning (2017-1), afsnit C.C.5.2.2.5 Aktier, andelsbeviser mv.\nKonvertible obligationer kan indgå i virksomhedsordningen, så længe de ikke er konverteret til aktier. Hvis de konverteres til aktier, kan aktierne ikke indgå i virksomheden, og et beløb svarende til aktiernes værdi anses for overført til den selvstændige i hæverækkefølgen, medmindre det bliver bogført på mellemregningskontoen. Investering i konvertible obligationer, udstedt af et selskab ejet af den skattepligtige, vil efter SKATs opfattelse skulle behandles på samme måde, som andre udlån til selskabet. Se beskrivelsen heraf i afsnit C.C.5.2.2.4.\nEt struktureret indlån er omfattet af reglerne i KGL § 29, stk. 3, og kan derfor indgå i virksomhedsordningen jf. VSL § 1, stk. 2. Se SKM2008.449.SR . Modsat i SKM2016.301.SR om en struktureret fordring.\nDen juridiske vejledning (2017-1), afsnit C.C.5.2.2.12 Erhvervsmæssige passiver


FOR 2 KR. BLANDET: Blogfødselsdag\nIndsendt af Camsen kl. 09.28\nBarbara 29. december 2012 kl. 10.08\nTillykke med det! Jeg har det lidt som dig. Jeg skriver når jeg gider, og mest kun når jeg har noget at vise... Elsker at følge jer andre!\nMullerier 29. december 2012 kl. 13.24\nTillykke med bloggens fødselsdagen :-)\nmadebyme-helena.blogspot.com 29. december 2012 kl. 18.02\nTillykke det vil jeg glæde mig til :-)\nJenny 29. december 2012 kl. 19.29\nUhh hvor spændende, den vil jeg helt klart deltage i.\nJeg har selv haft samme oplevelse med blogland - det er med til at skabe min kreativitet.\nCamsen 29. december 2012 kl. 22.22\nTak ;) jeg glæder mig også til at gøre nogle glade i det nye år ;)


Tradition og fornyelse | Seismograf\n| DMT Årgang 39 (1964) nr. 02 - side 42-47\nERNST HERMANN MEYER (født 1905) hører til Østtysklands kendteste komponister og musikvidenskabsmænd. — Som komponist har han været elev a j bl. a. Hanns Eisler. I 1950 modtog han nationalprisen for sine vokalkompositioner, og i 1952 for sit musikvidenskabelige værk »Musik im Zeitgeschehen«. Han er leder af det musikvidenskabelige institut ved Humboldt Universitet i Øst-Berlin. Artiklen »Tradition og fornyelse« har tidligere været trykt i tidsskriftet »Musik und Gesellschaft« (9/1 1963). - Oversættelse: Gregers Dirckinck-Holmfeld.\nEn kulturfaktor af så stor betydning som musikken kan vor socialistiske stat lige så lidt overlade til tomgang som andre ideologiske områder. I menneskehedens historie har skabelsen og udøvelsen af musik altid været knyttet til fællesskabet - siden klassesamfundets opståen navnlig til de herskende klasser. En socialistisk stat må øve indflydelse på den kunstneriske skaben i det arbejdende samfundsmenneskes ånd og interesse: Altså i fredens, den fredelige genopbygnings og folkeforståelsens interesse, i stræben efter stadig højere former for samfundsliv, i den socialistiske humanismes ånd, for at uddybe menneskets indsigt i livet, danne det og fylde det med stadig større livsevne.\nHvordan kan vor musik virke i denne ånd? Den kan ikke som maleriet vise det nye menneskes ansigt og udtryksfulde minespil, heller ikke som litteraturen med klar henvisning til den realistiske verden i ord gengive, hvad det tænker eller siger, eller hvad der angår det. Men musikken kan meget vel vidne om dets følelser, håb, kampe, sejre, dets lidelser og glæder. Også dets tænknings skaberkraft kan finde udtryk i den. Musik kan hermed tale med stor kraft til mennesket, og bevidne en stærk følelse af liv.\nDer kan derfor opstilles en klar målsætning for den bevidst socialistiske musiker: han må skrive en musik, der hjælper socialismen. Metoden til at nå dette mål, er givet i vor socialistiske realisme.\nHvilke træk må være karakteristiske for vor musik-i alle dens genrer?\n1. Vor musik skal være fremadskuende og baret af historisk optimisme.\nDet er kunstnerens opgave at genskabe de sider og træk i vor republiks liv, der er karakteristisk for de fremadrettede kræfter i socialismen i nutid og fremtid. De århundredgamle forhåbninger hos de talløse, der kæmpede for socialismen, er blevet virkelighed i vor del af Tyskland. Vore udsigter er lyse. Vor musik er derfor heller ikke behersket af verdensundergangsstemning og eksistensangst. Det betyder ikke, at vor kunst skal være problemløs og pseudo-rosenrød. Også vore kampe må vises: de konflikter, der må overvindes må komme frem ligesåvel i et stort musikværk som i et litterært drama. Også det tragiske hører til menneskets liv, kamp og sejr. Thi også derigennem styrkes troen på den menneskelige kraft der trodser de bagudstræbende kræfter.\nI hvert fald stirrer vi ikke kun på farerne som små kaniner på klapperslangen. Det er vore mål at gøre mennesket stærkere gennem kunst, ikke at tage modet fra det. Den vesttyske musikpublicist Dr. Heinrich Strobel skriver i »Melos«:\n»Ingen vil bestride, at det moderne menneske er fyldt af en voksende eksistensangst på grund af civilisationens foruroligende fremskridt. Den eksistentialistiske filosofi har afdækket det håbløse i denne tilværelse og knust idealismens tankehus ligesom den moderne kunst har knust det skønnes begreb. Denne typisk moderne sjælstilstand har siden Baudelaire virket i den moderne kunst«.\nMeget af Vestens Musik, selv om det langtfra er den meste, er båret af den holdning, som Strobel karakteriserer. Her skal kunsten faktisk hjælpe til med at udbrede angstfølelse og lamme menneskets kraft og virketrang, ja endda knuse den. En sådan livsfilosofi og kunstanskuelse er fremmed for os socialistiske kunstnere. I vort forbunds stillingtagen hedder det:\n»Den socialistiske kunstner gør det til sin opgave gribende og medrivende at fremstille det socialistiske livs rigdom, dets mangfoldighed, storhed og skønhed, opbygningen af socialismen og kommunismen i dens storhed, overvindelsen af alle modsætninger og den uophørlige fremadstræben og dermed yde et bidrag til den socialistiske omvæltning«.\nVi, der ændrer verden og bygger socialismen - et fredens, fremskridtets og den menmenneskelige trivsels samfund - vi kæmper mod en kunstanskuelse og mod en kunst som den, det vesttyske tidsskrift proklamerer.\n2. Vores musik må være baret af en socialistisk humanisme - d.v.s. være menneskelig og vendt mod bestemte mennesker: mod socialismens opbyggere. Og den må handle om det, der med os bevæger disse ind i fremtiden skuende mennesker. Vi retter ikke vort blik mod stive, kolde og døde ting eller mod abstrakte formskemaer! Den dybt menneskelige følelses-oplevelse er et af vor kunsts hovedkriterier, hvilket vil sige, at vi bestemt ikke ønsker forløjet og hysterisk følelses-overdriven eller uartikuleret animalsk larm, men altid søger den skabende, udviklende, forædlende tanke.\nDen vesttyske-amerikanske kritiker Wiesengrund-Adorno indrømmer kun den musik eksistens-berettigelse, som »lukker sig ude fra verden«, og underkender derimod en musik, som »skal være et billede på en verden, der skulle være bedre end den bestående«. Han kalder den »Forræderi mod bevidstheden« (det vil altså - ifølge Adorno - sige, at Beethoven i praksis heller ikke måtte spilles -med hans visioner af en sejrende, bedre og lutret verden). Strobel mener: »Den moderne kunst er en hjerne-kunst«. Og han tilføjer: »Efter nutidige konsumenters mening er hjernevirksomheden, den tænkende skaben, et negativt kriterium, når det drejer sig om kunst. At dette kriterium netop er så populært hos et folk, der tager sine digtere og tænkere så stolt i munden, har jeg altid følt som en særlig charmerende ironi«.\nDen slags teorier, der underkender følelsen og afviser det menneskelige samfund må vi ikke lade gøre det mindste indtryk på os, hverken direkte eller indirekte, hverken i deres metoder eller i deres idémæssige holdning.\n3.Vor musik må være bundet til den store tradition og samtidig aben for det nye.\nJa, vore klassiske forgængeres store menneskelige udsagn er udgangspunktet for vor skaben! Vi må gå videre ad deres humanistiske veje. Den nylig afdøde Kölnerprofessor Meyer-Eppler sagde kort før sin død (og hans råd blev snart omtalt mange steder og gerne velvilligt): »Set ud fra et kommunikations-videnskabeligt synspunkt burde man simpelthen standse opførelser af gammel musik i længere tid«, og han beklager meget, at dette for tiden synes umuligt at gennemføre: »gammel« musik er nemlig for denne såkaldte avantgarde i Vesten ikke blot den før-bachske musik, men også klassikkens musik, det 19. århundredes, ja og det 20. århundrede indbefattet Berg, Bartók, Schönberg og til dels selv Webern. Og dette for at publikum fremover kun skulle konfronteres med produkter af Meyer-Eppler, König, Stockhausen og andre, da - som hr. Karlheinz Stockhausen bittert beklager i det vesttyske tidsskrift »Musik im Unterricht« - praktisk taget intet menneske vil høre denne »musik«. (løvrigt påstår den lille hr. Stockhausen i samme artikel, at der i de socialistiske lande »siden indførelsen af de nye arbejdsforhold ikke er blevet skrevet offentlig bekendte kompositioner, der fortjener alvorlig interesse«).\nFranskmanden Pierre Boulez skrev for kort tid siden (Neue Zeitschrift für Musik, 1962, nr. 1): »Spørger man mig, hvilken rolle traditionen spiller i min kompositoriske erfaring, så kan jeg kun svare, at traditionen næsten ingen rolle spiller, i hvert fald ikke bevidst«. Endnu kun et eksempel på, hvordan denne såkaldt nye musik i Vesten bringer ødelæggelse i kunsten. I Bayrische Rundfunks program i foråret hedder det om et nyt værk:\n»Earle Browns komposition »Available Forms II« tilhører, som allerede titlen (kan omtrentlig oversættes med »Verfügbare Formen«) antyder, den aleatoriske musik. Det, der klinger, er ikke determineret gennem en fastlagt ordning af de musikalske parametre før den egentlige nedskrift af værket; det er heller ikke bundet til en bestemt udførelse ved hver opførelse. Dermed hører stykket til modeleksemplerne på avanceret aleatorik«.\nHer drejer det sig vel at mærke ikke om den urgamle improvisations-kunst, men om kapitulation over for tilfældet, over for den overmægtige maskine eller en eller anden umenneskelig magt.\nI dag viser vort gamle problem »Tradition og fornyelse« sig igen. Sammen med nødvendigheden af at bygge på vore humanistiske traditioner, lægger vor stat den største vægt på en skabende videreudvikling af disse traditioner i overensstemmelse med de store ændringer i vor epoke, altså på ægte fornyelse. Vi er alle mod stagnation og den blotte »laden-stå-til«.\nI SED's program står: »Tysklands Socialistiske Enhedsparti går ind for, at den socialistiske realisme gennemstrømmer disse opgaver med dybt idéindhold, med mere fantasi og ægte fornyelse, med sine skabende muligheders hele bredde i de forskellige former og stilretninger. De værker, i hvilke det nye i vort samfund bliver genskabt, kræver et kunstnerisk mesterskab, der beror på forbindelsen mellem kunst og liv«.\nVi forfægter det nye i kunsten som i enhver anden livssfære, når det tjener befæstelsen af det ægte nye i menneskelivet, nemlig sodalismen. Vi er imod det pseudo-nye, der i virkeligheden tjener det gamles sag, nemlig imperialismens. Bakteriekrige er også nyt, men tjener det gamles og ødelæggelsens interesse. Eksperiment? Ja! Hvis der dermed søges efter veje til at gøre indhold og udtryk endnu dybere, mere overbevisende, sandere og mere indtrængende. Ikke eksperimentet for eksperimentets skyld! En række kolleger i Vesttyskland bliver imidlertid forledt til at eksperimentere, søge efter veje, der tjener kapitalismen, antihumanismen, opløsningen af alt menneskeligt, kynismen og livsforagten og dermed krigsforberedelsen. Forekomster som tilfældigheds-elektronik, musique concrète, serialisme og aleatorik bliver i veststaten udbasuneret med kæmpepropaganda, financieret og holdt i live, fordi den slags destruktiv toneforekomst kan bruges dér. Mange kolleger her mener, at alle disse såkaldte avantgardister er gået til deres arbejde i fuld kunstnerisk frihed. Men den engelske kritiker Everett Helm siger i nummer 4/1962 af den vesttyske udgave af det internationale Musikråds tidsskrift »The World of Music«, at al denne såkaldte advanced music overhovedet ikke mere ville eksistere, hvis ikke Adenauerstaten holdt den kunstigt i live. Det er i første linje radiostationerne (altså regerings-institutioner), der financierer og udbreder den.\nDen årlige musikfest i Donaueschingen bliver i afgørende grad muliggjort af Südwest-funk. De elektroniske studier i Köln og også i det vestlige udland bliver støttet af radioen. »Musica Viva«-koncerterne i München bliver financieret og udført af Bayrische Rundfunk. Koncertserierne »Das neue Werk« (Hamburg) og »Musik der Zeit« (Köln) er rene radioforetagender. Selv Det Internationale Selskab for Ny Musik med samt dets musikfester er i dag bundet til radioen. Everett Helm påviser videre, at de vestlige radiofonier ikke blot opfører alle disse sager, men også bestiller dem for meget anselige summer.\nSkal vi tro, at disse institutioner i Adenauerstaten gør alt dette kun for kunsten og den nye kunsts skyld? Er vi så blinde at antage, at alle disse skolers udtryksmidler, der er møntet på eksistensangst og tilstræber kunstens ødelæggelse, skulle være neutrale og have eksistensberettigelse hos os og oven i købet kunne anvendes til vore formål i den ene eller den anden form? Vestens »Avantgardisme« er iøvrigt ikke noget lille sidespring, der vil overleve sig selv hurtigt, selv om mange komponister i Vesten ikke tilslutter sig den, men oven i købet - som vi - foragter den. Disse retninger (der iøvrigt optræder uhørt diktatorisk og intolerant) er reelt som potentielt meget farlige, særlig fordi de draperer sig som »nye« og bestræber sig på at drage unge musikere bort fra denne verdens virkelige fornyelses sag.\nNogle personlige bemærkninger til spørgsmålet om rækketeknik. Historisk opstod tolvtoneteknikken hos Schönberg, en betydelig musiker, først som et forsøg på at indføre et ordnende princip i musikken efter den første verdenskrig, et princip, der beroede på begrænsning til et givet tematisk-motivisk materiale. Dog blev et sådant princip lige fra begyndelsen underordnet et senborgerligt verdensbilledes tragiske kunstneriske manifestation: ekstrem jegbevidsthed, social isolering af den intellektuelle, historisk pessimisme og (også allerede dengang udbredt) eksistensangst, parret med radikal afvisning af alt, hvad der er menneskeligt, folkeligt og tilgængeligt for de arbejdende masser. Sandt nok er der lejlighedsvis i fortiden skrevet betydelige værker, i hvilke der anvendes tolvtoneteknik, men man fristes dog til at sige, at disse værker er betydelige på trods af tolvtoneteknikken! - Er de ikke betydelige, fordi deres skabere er betydelige kunstnere?\nMan kan ikke bedømme min foragt for rækketeknikken uafhængig af filosofiske og æstetiske anskuelser. For det første går man med denne teknik næppe ud fra det indholdsmæssige og emotionelle, men fra et strukturelt princip. En bestemt følge af toner må stadig gentages i originalskikkelse, omvending, krebs eller krebs-omvending. Det ødelægger fantasiens frie flugt. Sammenligningen med det klassiske ostinato er utilladelig, fordi kun én stemme i det samlede stemme-kompleks gentages her; de øvrige stemmer er frie. Desuden: Enhver rækketeknik snævrer musikkens udtryksmidler enormt ind på grund af dens favorisering af nogle intervaller og desavouering af andre, dens (i alle ortodokse rækkesystemer) eliminering af alle tonale tilknytningspunkter for enhver pris; den udelukker uendelig store udtryksområder og tenderer mod at foretrække negative, abstrakte og upopulære mål.\nEr den, som afviser rækketeknikken en fjende af det nye? Det påstås af rækketeknikkens tilhængere - hvilken lav tankegang!\nDet er ikke noget tilfælde, at hele Hanns Eislers udvikling fører bort fra dodekafonien - først gennem en meget grundig omskabelse og modifikation af systemet, og sluttelig gennem dets overvindelse. Han havde fra begyndelsen kun overtaget det ordnende princip i dodekafonien (en i hans ungdom nyopdukket strømning). De negative indholdsmæssige konsekvenser havde han meget hurtigt gennemskuet. Hos den modne Eisler finder man så de steder, hvor han endnu opretholder visse bindinger til dodekafonien, sådanne tonal-ekspressive omdannelser af tolvtonevæsenet som f. eks. i Leninkantaten. Efter 1945 skrev Eisler ikke tolvtone-værker. Han udtrykte sine mening om tolvtoneteknikken således:\n»Det er først og fremmest et spørgsmål om at høre. Og det er, når det drejer sig om musik, det vigtigste. Der er ikke enhvers sag at høre omvendingen af en krebs. Til gengæld er det let nok for enhver skoleelev at skrive en tolvtonerække op og mekanisk fremstille de andre tre grundformer på papiret ...\n.. . Efterligningen af musikhistoriske særtilfælde er altså ikke blot en kval for den naive tilhører, men også afskyvækkende og et alvorligt irritationsmoment for fagmanden ...\n... Men hvad der var Schönbergs historiske indsats, hvad der var modigt og nyt, kan enhver studerende, der blot er kommet halvvejs gennem et konservatorium, i dag efterabe... Vor tid kræver og søger mod noget andet nyt...\n... i tolvtoneteknikken bestemmes de harmoniske relationer af rækketonerne. En sådan harmonik indebærer fare for at virke påklistret og ikke funktionel...\n... Faren ved tolvtoneteknikken er, at formen bliver en abstrakt, åndelig forpligtelse, der ikke er konkret udfyldt. Også manglen på modsætninger er en fare ved tolvtoneteknikken.«\nDette være nævnt til alle dem, der i dag vil henregne Eisler til de rene 12-tone-epigoner og »række-fetichister«. Efter min mening er tolvtone-rækketeknikken ikke nogen hjælp for unge komponister i dag. Med hele sit væsen og sin sociale retning er den ikke nogen nytte til for unge komponister i dag, men bliver kun til en spændetrøje, til et fængsel, hvori enhver, der søger efter et frit skabende udtryk straks må støde mod en mur af dogmatik og ensidighed.\nLad os i det hele taget ikke tage så let på tingene og blot overtage færdige kompositionsskemaer, navnlig ikke dem, man hæger om i Adenauerstatens såkaldte kultur! Vor nye socialistiske virkelighed har brug for nye kunstneriske udtryksmidler på basis af vore store humanistiske traditioner - midler, som vi selv må udfinde. Det fordrer stor ansvarsbevidsthed, mesterlig kunnen, mod og overbevisning. Frem for alt kræver det ideologisk klarhed.\nLad os endnu en gang understrege: Tilknytning til traditionen betyder ikke, at det fortidige efterlignes og gentages uden skabende indsats. Vi er ikke konservatister. Vi må gøre modige fremstød, finde vore egne veje til det nye. Og her kan de unge komponister i vores republik finde betydelig hjælp i sovjetmusikkens store landvindinger og også allerede i mange store præstationer i vort eget DDR. Vi må opmuntre disse modige fremstød og vier imod forskønnende idealistisk svulst\nHer er endnu nogle overvejelser, i forbindelse med det skabende arbejde.\nFolkelig og forståelig - hvad menes der med det? Tilhørerne — de arbejdende, musik-elskende masser - må identificere sig med musikken, den må angå dem. Men dette betyder ikke, at de lettere musikalske retninger har monopol. Det betyder heller ikke, at man skal standse ved de mere tilbagestående befolkningslags smag. Jo, naturligvis skal og vil vi også skrive for disse, men det publikum, der er musikalsk dannet, erfaren og fortrolig med den mere udviklede musiks idiom er af meget væsentlig betydning for vores skaben. Her rejser sig straks spørgsmålet om den første påhøring af et musikalsk kunstværk, d.v.s. det øjeblikkelige indtryk. Den første påhøring er naturligvis meget vigtig; et værks væsentligste udsagn må straks kunne forstås af et hvilket som helst publikum. Men man må ikke forlange, at ethvert musikværk ubetinget skal kunne forstås fuldtud tankemæssigt ved første overhøring. Kan ens forstand fuldtud fatte »Das Kapital« af Marx eller »Klassische Walpurgisnacht« eller Beethovens sidste strygekvartetter og Bachs »Kunst der Fuge« ved første læsning respektiv høring?\nEt værk, der har holdning, vil stadig afsløre nye hemmeligheder og tillokkelser ved gentaget aflytning; derfor kan man høre det utallige gange. Vi må altså på den ene side efter genre og lejlighed skrive musik, som mange millioner mennesker i vores republik straks forstår, men vi må på den anden side skabe mere udviklet og differentieret kunst for det allerede store antal tilhørere, der forventer, at vi stiller differentierede og komplicerede opgaver. Her kan man kun endnu engang henvise til den musikalske opdragelses betydning for højnelsen af massernes forståelses-niveau. Mennesket vokser gennem stor komst fra Cuba og har et smukt digtfragment og mere differentieret folkemusik - både den ældre og den nyere. Ja, de vokser også gennem Prokofiev og Schostakovitch og mange værker med nutidig problematik og problemstilling skrevet af DDR-komponister; thi vi må genspejle vor virkelighed, med alle dens skønheder, dens storhed, dens målbevidsthed, dens konflikter og tragedier, dens sejre og dens problemer.\nEt kunstværks idé-program synes mig af stor vigtighed. I større projekter bør kunstneren lige fra han begynder på kompositionen af sit (omfattende og indholdstunge) værk fra fase til fase gøre sig klart, hvad han vil skabe - han bør intet overlade til tilfældet eller »materialets egen vilje«. Det, han bør stræbe imod, synes mig at være: en klar og oversigtlig opbygning, i hvilken de musikalske hændelsers tråde stadig kan følges. Til det socialistiske kunstværk hører klarhed. Man må finde stærke og interessante temaer, der gør udarbejdelsen frugtbar og karakterfuld. Melodi, tematik, motiv - dette problem trænger sig stadig på: melodikken som det egentlige livselement i musikken, bæreren af kontinuitet, følelsesindholdets formidler, tankens vigtigste legemliggørelse. Vi skal - og gør det også i realiteten - altid bestræbe os i særlig grad på, først og fremmest at skabe et melodisk liv i vor musik, storladent, indholdsrigt konkret, livfuldt og nyt.\nEn forudsætning for vor skaben er lidenskabelighed og indre engagement - lidenskabelige skal vi være såvel i det lyriske som i det dramatiske, i det tragiske som i det humoristiske, i det heroiske som i det glad-løsslupne. Ingen sprød, lidenskabsløs neutralisme mere! Denne arv fra tyvernes »Spiel-musik« passer ikke til os. Ingen plankeværksideologi.\nVores musik må - fuld af indholdsdybde, livsfylde og lidenskab - give vidnesbyrd om socialismens inspirerende kraft. Thi den er kulturens værn. Den giver kunsten en ny materiel og ideel basis og viser den vejen ind i fremtiden. Meget betydeligt er allerede ydet i vor musikalske skaben.\nSocialistisk realisme - hvor uendelig mangfoldig er dog de muligheder, som dette byder! For kort tid siden hørte jeg tre værker af komponister fra vor republik, tre, der alle fortjener denne ærefulde betegnelse. Og de er alle tre så indbyrdes forskellige i udtryk og stil som tænkeligt, hvor meget væsentligt der iøvrigt forbinder dem. Det første værk er Günther Kochans koncert for orkester (1962). Den blev skrevet efter komponistens hjemaf digteren Kurt Barthel som motto. Dette er et stort anlagt og dybt gennemtænkt værk fuld af skarpt-profilerede temaer. En stor bues spændes over fem satser, der er forbundet med hinanden af tematisk enhed og en ideel plan, men som samtidig har vidt forskellig karakter. Et fængslende værk, fuld af poetiske idéer, kraft og indfald; igen et skridt fremad i denne unge komponists skaben. Som ikke-forudindtaget tilhører er man fristet til at give Günther Kochan det råd at følge denne vej videre og ikke så meget stræbe efter en uophørlig, åndeløs esprit og åndfulde detaljer, men endnu mere efter det storslåede i den emotionelle helhed, særlig i de langsomme satser, efter emotionel dybde. Hvem kan overhøre, at en betydelig komponist taler til os her?\nEt andet værk, jeg hørte var Wolfgang Hohensees »Schäfer vom hohen Venn«. Dette allerede flere gange omtalte, kantateagtige værk knytter sig umiddlelbart til vigtige traditioner i vores vokal-symfoniske litteratur; dette værk er desuden af en stærk nutidig og aktuel virkning, alene gennem fortolkningen af et digt (Götz Gode) om den truende atomdød og nødvendigheden af kamp imod den. Vi oplever en række levende og farverige billeder, hvoriblandt man finder særlig smukke enkeltmomenter (f. eks. fortællingen om de to elskende). På en helt anden måde en Kochan opnår Hohensee en udtryksfuld realisme, hvor kun melodikken i første del med dens modale kvintslutninger og en vis monoton nøgenhed (sikkert bevidst fra komponistens side) opfordrer en smule til kritik. Også Hohensees »Schäfer« er et socialistisk kunstværk af betydning.\nDet tredie stykke stammer fra Paul Dessau: et variationsværk over et tema af Philipp Emanuel Bach. Jeg anser dette værk - der igen er holdt i et helt andet og personligt tonesprog - for en berømmelig berigelse af vort orkesterrepertoire på grund af dets kraftfulde og levende friskhed (efter en søgende og forberedende indledning), dets festlige polyfone episoder, hvor originaltemaets Es-dur hist og her skinner igennem, og endelig dets glansfulde opbygning. I sin skarphed og udtryks-knaphed er værket typisk for Dessau-også her vises en ny, original vej.\nDet er tre værker af tre komponister; hvor mangfoldig forekommer vor skaben, når vi betragter disse og andre komponister med deres ejendommeligheder og personlighed! Og hvor tåbelig synes omvendt den påstand, at den socialistiske realisme skulle nivellere den kunstneriske skaben! I virkeligheden kommer enhver personlighed med al sin begavelses særpræg til fuld udvikling og ret i Socialismen. Vestens -ismer fratager de begavede musikere deres originalitet. Ydermere udvisker de ofte kunstens nationale egenart, og kompositioner af de enkelte italienske, vesttyske, amerikanske og andre musikere ligner hinanden som det ene æg det andet.\nVore unge kolleger er vor vigtigste, bedste og skønneste ejendom. Hvorsomhelst vi kan hjælpe med at bane vej for opførelser og trykning af deres værker, nårsomhelst vi kan slå et slag for dem i udlandet, skal vi gøre det. Ikke sådan at forstå, at vi skal ophøre med kritikken; tværtimod må vi som ældre kolleger viderebringe dem vor egne erfaringer i de tilfælde, hvor vi mener, at de kan være til nytte for dem. Det er vigtigt for en ung komponist at kontrollere sig selv gennem værkets klingende levendegørelse og publikums reaktioner herpå, at korrigere, udvikle og dermed overvinde sine egne svagheder. I kampen for den ny musik, som vor socialistiske stat, så vel som vore arbejdere har har brug for, har vi kun hinanden at støtte os til. Vor opgave er anselig, vort ansvar overordentligt, og vor potentielle betydning stor. Som et virkeligt kollektiv, hvor enhver hjælper den anden, og enhver - ung eller gammel - glæder sig over den andens resultat bliver det meget lettere for os at opfylde vor historiske mission.


Forbrugerelektronik test af: G5 villapakke fra Sikkerthjem - Tweak.dk\nTEST: G5 villapakke fra Sikkerthjem\nHardware udlånt af: Sikkerthjem.\nSkrevet af Jacob Ask den 15. Dec 2014. Testen er vist 23790 gange.\nMed testen af denne form for forbrugerorienteret udstyr træder Tweak.dk også ind på et nyt område hvad angår produkter, vi kommer til at teste. Vi vil stadig fastholde de områder, vi altid har testet, men vi træder et skridt videre fremover, og vi tager et kig ind i mange andre områder såsom alarmer, espressomaskiner, Juicer, fladskærms-TV, barbermaskiner og mere eller mindre alt andet forbrugerelektronik, som vi kan se relevans i at teste. Det vil naturligvis ikke fylde så meget i reviewbilledet på Tweak.dk, men fra tid til anden vil der komme "alternative" review samples forbi redaktionen, og de første produkter er allerede på vej.\nNu tilbage til dagens test, der omhandler en privatalarm fra Sikkerthjem.dk og et produkt, som er oppe i tiden med den voksende kriminalitet i danske privathjem.\nVi er, som tidligere skrevet, kommet til en type produkt, vi ikke har set på før, men som er meget relevant her op til juletiden. Vi skal i dag se på en alarmpakke fra SikkertHjem, nemlig G5 villapakken, som er en alarmpakke bestående af 2 x bevægelsessensorer, 2 x vindueskontakter, 2 x nøglebrikker, 2 x fjernbetjeninger og selvfølgelig selve alarmpanelet. Dette er ”kun” en alarm, hvilket betyder, at det er et system, der baserer sig på nabohjælp og alarmering af udvalgte numre via telefonopkald eller SMS.\nAlarmering via SMS eller telefonopkald\nBetjening via SMS, nøglebrik, fjernbetjening, eksternt trådløst tastatur eller direkte på touchpanelet\nTouchpanel: 18,9 cm x 13,1 cm x 2,5 cm (B x H x D)\nAlarmpanel med nøglebrikslæser samt strømforsyning\n2 x Trådsløse åbningskontakter\n3 x Vinduesmærkater\nKonstruktion, design og funktionalitet\nSom det ses i oversigten herover, medfølger der med denne ”villapakke” udover selve alarmpanelet 2 x bevægelsessensorer, 2 x vindueskontakter, 2 x fjernbetjeninger samt 2 x nøglebrikker og nogle alarmskilte. Fælles for alle de monterede enheder er, at disse er udført i hvid og vil derfor gå rimeligt i ét med omgivelserne i de fleste hjem.\nSelve touchpanelet er udført med et hvidt frontpanel, hvorfra det hele styres, og hvor vi finder selve knapperne til betjeningen samt indikatorer på funktioner. I øverste venstre hjørne findes en indikator for GSM-signalet, og nedenfor denne er der en stor rund cirkel, der benyttes til nøglebriksaflæsning samt indtaling af beskeder. Til højre for dette findes de numeriske taster og taster til manuel tilslutning/frakobling af alarmsystemet. Til sidst er der til højre for dette tastatur en indikator-LED til indikation af alarmens tilstand.\nPå bagsiden af panelet finder man skruehuller til vægmontering samt en sabotagekontakt, som sikrer, at alarmen aktiveres, hvis nogen forsøger at tage den ned. Herudover er der under et cover dels backupbatterierne samt SIM-kortholder og tilslutningsmuligheder til kablede enheder samt eksterne sirener og mulig elektronisk dørlås. Indbygget i selve panelet er sirenen på 85 dB, som aktiveres, hvis alarmen aktiveres.\nSom nævnt er der i pakken 2 x bevægelsessensorer, som er udført helt i hvidt og med 2 sensorvinduer på fronten med en lille indikator-LED imellem.\nPå bagsiden af disse bevægelsessensorer kan vægmonteringen sættes i. Denne består af en lille kuglemontering og et medfølgende beslag. På bagsiden findes også en testknap. Disse sensorer bliver hver drevet af 2 x AA-batterier.\nTil sikring af vinduerne medfølger der 2 vindueskontakter, som hver består af 2 enheder. En lille magnet pakket fint ind i en helt hvid plastskal, der kan skrues på selve vinduet samt en større klods (ca 3,5 x 7 x 2 cm), som monteres i vindueskarmen, således at forsøg på at åbne vinduet, mens alarmen er aktiveret, vil udløse denne.\nTil at betjene alarmerne er der 2 nøglebrikker, som er udført i sort plast med et SikkertHjem-logo på den ene side samt 2 fjernbetjeninger med knapper til aktivering/deaktivering af alarmsystem samt mulighed for SOS opkald (mere om det senere).\nAlle disse ting er udført i en rimelig kvalitet uden på nogen måde at være prangende. Dette er i og for sig heller ikke så nødvendigt, da de fleste enheder gerne skulle være set-and-forget. Der skal her siges, at finishen på selve touchpanelet virker ret god, og der er bestemt her, at der er gjort lidt for udseende og feel. Samtidigt synes jeg, at dette er udført ret diskret, så det nemt kan monteres centralt uden at forstyrre hjemmet unødvendigt. Er dette ikke også den største opgave for et alarmsystem?\nAlt i alt giver denne pakke mulighed for at opsætte bevægelsessensorer i 2 rum samt vindueskontakter til 2 værelser. Jeg synes måske, at det er lige i underkanten til at karakterisere dette som en ”villa-pakke”. Jeg har i mit hus en anelse mere end 2 udsatte vinduer/døre, som der skulle købes ekstra vindueskontakter til, men omvendt, så er det et OK startkit med mulighed for at tilkøbe, hvad der måtte være nødvendigt.\nInstallering af G5 alarm


Vi forbinder sommerferie med de tre S’er: Sol, Strand og drinkS, men for mange unge er lige netop juli måned skelsættende for, hvordan deres nærmeste fremtid kommer til at tegne sig. Den 26. juli får ca. 90.000 unge svar på, om de er optaget på en af de videregående uddannelser, som de har søgt. Dernæst går boligjagten i gang – og dét er du ikke alene om.\nHvert år i august og september overstiger efterspørgslen på lejeboliger udbuddet med flere meter, og ikke så overraskende lægger det et pres på boligsøgende. But be alert (!) og sørg for at have alle sanser aktiveret. Dine hårdt optjente penge skal nødigt gå til spilde.\nDerfor har vi her lavet en lille guide til, hvordan du sikrer dig selv de bedste forudsætninger før og efter, at du har sat din underskrift på dit første eller nye lejemål.\nInden du skriver under:\nSørg altid for at se lejemålet før du skriver under og lægger et depositum.\nTegn en indboforsikring, så du er forsikret, hvis der skulle opstå en boligretssag i forbindelse med enten en lejestigning/lejenedsættelse eller eventuelle komplikationer ved din fraflytning, idet forsikringen da vil dække omkostningerne hertil.\nSørg altid for at kvalitetstjekke udlejer eller firmaet, som forsøger at leje dig en bolig.\nGå aldrig med til betale for en fremvisning af en bolig eller betale penge under bordet – det er ulovligt, og udlejer har ikke ret hertil.\nNår du har skrevet under:\nLav en grundig indflytningsrapport, der dokumenterer lejemålet stand.\nSørg for at have alt på skrift.\nTag altid mange billeder ved indflytning, fx af manglende rengøring eller ridser og revner i gulv, vægge og/eller loft etc.\nLav en udførlig fejl- og mangelliste, som skal sendes til udlejer senest 14 dage efter indflytning (det skal kunne dokumenteres, at det er blevet sendt til den rigtige udlejer mv.), og medsendt gerne den grundige billeddokumentation.\nVigtigst af alt er, at du som lejer ikke kan blive pålagt, at sætte et lejemål i bedre stand end den, du overtager lejemålet i.\nDet er derfor død pine vigtigt, at kunne dokumentere, hvilken stand dit lejemål var i, da du flyttede ind. Det betyder altså at du er godtaget for at gå i små sko, og gennemgå lejemålet med en tættekam, da du på den måde sikrer, at du ikke kommer til at stå for at istandsætte dele af det lejede, som ikke var istandsat da du flyttede ind. Det er også derfor, det er helt grundlæggende for en god fraflytningssag, hvis man som lejer har lavet det forudgående dokumentationsarbejde i form af en udførlig indflytningsrapport, fejl- og mangelliste samt billeder af alle små ridser, dårlig rengøringsarbejde mv., da man på denne måde ikke kommer til at hæfte herfor ved fraflytningen. Med andre ord bliver denne ”mangel” fratrukket i dine omkostninger, når du på et tidspunkt flytter fra lejemålet igen – så vær’ sippet for en 10’er!


Nyheder - Albertslund - Røde Kors\nI Røde Kors Albertslund leder vi i øjeblikket efter to nye aktivitetsledere – en til at drive vores butik samt en til vores nye indsats, Qnet, hvor vi hjælper voldsudsatte kvinder og børn. Læs mere om de to frivillige stillinger her: Leder til Qnet: Qnet er et kvindenetværk for voldsudsatte kvinder og Læs mere\nI snart otte uger har vores genbrugsbutik været lukket for at mindske spredningen af Corona og for at passe på de mange ældre, som er frivillige i vores butik. Det har dog ikke været helt nemt at lukke ned for butikken, som betyder meget både for os i Røde Kors Albertslund, de frivillige i Læs mere\nPåsken står for døren, vi skal blive hjemme, og vejret bliver fornuftigt. Så hvad er mere naturligt end at give den en skalle i haven? Men inden du går i gang, så husk at passe ekstra godt på dig selv. Vores sundhedspersonale er optaget af Covid-19, og det er vigtigt, at vi ikke kommer Læs mere\nVi har mange aktiviteter i Albertslund og vi retter hver dag vores fokus derhen, hvor behovet er størst. Læs mere\nVi mangler frivillige i Røde Kors-butikken i Albertslund Centrum Vil du hjælpe os med at hjælpe andre både lokalt i Albertslund og globalt? Vores flotte genbrugsbutik mangler frivillige. Butikken handler med tøj og tilbehør til damer, børn og mænd samt legetøj, bøger og boligtilbehør. Vi mangler hjælp til at sortere, klargøre og prismærke det tøj, Læs mere


El-kørestole børn og voksne\nSpringer El-kørestol til børn. Med lift funktion.\nSocial integration Springer er et fint eksempel på, hvordan teknologi kan lette en persons sociale integration. Let at komme rundt og liftfunktionen skaber en større tilgængelighed. Bedre social interaktion på lignende niveau med venner og familie derhjemme og i skolen. Indendørs og udendørs brug til det meste terræn. Sædejustering dybde og bredde sikrer opimal komfort.\n• 4 støddæmpere\n• Jordhøjde op til 80 mm\n• Profilerede hjul for bedre greb på ujævne terræn\n• Antipipning hjul bagtil\nForest børn. Terræn.\nForest til børn. Terræn.\nUdmærker sig på ujævne overflader Forest til børn er en elektronisk kørestol til børn, der bruges til indendørs og udendørs brug og ideel til at overvinde hindringer. De 4 hjul er altid i kontakt med jorden, selv på ru overflader op til 120 mm.\n• Højdejusterbare skubbehåndtag\n• Armlæn, der kan justeres i højden\n• Benstøtter er justerbare i dybden\n• LED lys foran og bagpå\n• Stabilitetsaksel for at holde alle 4 hjul i kontakt med jorden\nBrochure Forrest engelsk\nSigma El-kørestol til ujævnt terræn.\nSigma er den nye elektroniske midt-kørestol designet til at køre på forskelligt terræn. Fra glatte terræner indendørs til mere hårdere udendørsarealer. Designet er konstrueret på en sådan måde, at alle 6 hjul forbliver i permanent kontakt med jorden for at give en kontinuerlig stabilitet.\nSigma-kørestolen er fuldt justerbar til personlige behov, som justerbare fodstøtter, valgfri elektronisk fodplade, justerbar sædedybde og multifunktionelle armlæn.\nBrochure Sigma engelsk.\nTimix El-kørestol til voksen.\nYdeevne og komfort TIMIX giver mulighed for skarpere drejning indendørs og for bedre at overvinde forhindringer som dørtærskel til boliger og forretninger. Den brugervenlige TIMIX er justerbar efter individuelle behov og giver mulighed for nem overførsel til seng, bad, toilet, bil osv. ...\n• Fuld ophæng på alle hjul\n• Stabilitetsaksel, der sikrer kontakt mellem alle fire hjul og jorden på ujævne terræn op til 90 mm\n• Fuldt integrerede motorudløserhåndtag\n• Justerbar sædedybde\n• Ind- og udad svingbar kontrol\n• Multifunktionelt justerbare armlæn, svingbar og aftagelig\n• Ekstra mulighed: Lift, 300 mm for bedre tilgængelighed og social integration\nBrochure Timix engelsk\nTimix stå op.\nNem adgang Timix S.U også kendt som Timix Stand Up, er en elektronisk stå-op kørestol, der er fuldt styrbar fra dens kontrolenhed. Fra en lodret stå-op position til en komplet vandret position i kun én bevægelse.\nBrochure Timix stå op\nNavix træk på forhjul eller baghjul.\nBedre manøvrering Navix giver mulighed for skarpere drejning indendørs og for bedre at overvinde hindringer som dørtærskler ved boliger og forretninger.. Den brugervenlige Navix er justerbar efter individuelle behov og giver mulighed for nem overførsel til seng, bad, toilet, bil osv. Den kompakte Navix passer i en lille bil for endnu mere mobilitet.\n• Bedre at overvinde hindringer\n• Bedre at tage skarpe svinger\n• Let at samle igen\n• Total bredde for Navix begrænset til 570 mm\n• Jordhøjde på 60 mm\n• Justerbar efter dine behov Navix fås i en for- og baghjulstræk version.\nNavix S.U. ( Stå op )\nNavix S.U., også kendt som Navix Stå op, er en elektronisk stå op kørestol svarende til standard Navix med med ekstra funktionalitet som hukommelses funktioner til armlæn så de holder positionen til senere stå op funktion. Automatisk indstilling af fodstøtte indeholdes også i hukommelsen.\nUdholdenhed - Komfort - Justerbarhed FOREST 3 er den perfekte ledsager for brugere, der søger en kompakt indendørs kørestol og en stærk udendørs model. Udholdenhed, komfort og justerbarhed er nøglefunktioner i Forest 3.\n• Jordhøjde op til 7,5 cm\n• Kraftfulde 350W motorer\n• Fås i version 6,10 eller 14 km / t\n• Valgfri V-stab-teknologi, der giver brugeren mulighed for at køre i en lige linje uden at skulle kompensere\nLeveres også som " Stå op " kørestol\nBrochure Forest3 Engelsk


Vigtigt arbejde at gøre for et holdbart hus - Byg til lavpris\nfeb 22, 2022 | andre | 0\nDer er mange ting der er vigtige at huske, for at du kan holde din bolig i god stand i mange år. Der er mange ting at gøre for at sikre en god holdbarhed af sin bolig, fra små ting, der ikke koster en krone, til større handlinger, der kan koste mange penge, der dog er det værd i længden.\nSørg for at have en god forsikring\nNoget af det vigtigste du kan have er en forsikring, der dækker såkaldte forsikringsskader – det kunne være et sprunget vandrør eller et træ der er væltet ned i dit tag under voldsomt vejr. Hvis du ikke har en forsikring, kan dækker den slags skader, når uheldet er ude, kan det virkelig blive en dyr affære. Sørg for at have en god håndværker, der er klar til at rykke ud, hvis du ender i en situation, hvor du er nødsaget til at benytte din forsikring.\nSørg for at have en god håndværker ved hånden\nGenerelt er det vigtigt at have en god håndværker ved hånden, der kan tage sig af de større opgaver, der vedrører din bolig. larsmurer.dk udfører f.eks. en lang række murerarbejde i Næstved. En murer kan hjælpe dig med at vælge holdbare og gode byggematerialer, renoverer dit tag, opgraderer dine fliser og klinker, tilbygninger, og kan generelt være en rigtig god samtalepartner, når du skal finde ud af, hvordan du bedst vedligeholder dit hus.\nHold øje med de små skader\nHvis du vil have at din bolig skal holde længe, må du holde øje med de små skader, der kan bygge sig op med en lidt hårdhændet brug af ens bolig. Lad vær med at smække hårdt med dørene, sørg for ikke at skrabe stolen hen ad gulvet, hold øje med ikke at støde ting ind i væggene, sørg for at grundigt rengøre din bolig nogle gange om året. Hvis du bor i hus, og har fliser og lign. udendørs, kan du også holde øje med, at der opbygger sig en masse alger på fliser, klinker og på husets yderside. Her er det igen en god ide at have en håndværker ved hånden – ofte ved håndværkere også, hvilket andre fagspecialister der skal tilkaldes til en bestemt opgave, hvis det ligger uden for deres område.\nForrige Indretning af soveværelset – find det du står og mangler\nNæste Hundefrakke til din firbenede ven


Hold hunden i snor på stranden i sommerhalvåret | Samvirke\nTekst: Eva Guld Boesen | Foto: Colourbox | 03. maj 2019 | Læsetid: 3 min.\nDet ødelægger ikke hundens strandtur, at du har snor i den. Den kan sagtens blive stimuleret og aktiveret alligevel, lyder det fra Dyrenes Beskyttelse.\nPå med snoren, når du lufter vandhunden om sommeren\nHar du en rigtig vandhund, elsker den sikkert at løbe frit på stranden. Men i sommerhalvåret fra 1. april til 30. september skal du holde hunden i snor, når I går tur i sandet. Det fremgår af naturbeskyttelsesloven.\nLoven beskytter blandt andet de vilde, ynglende fugle, der findes på de danske strande i sommerperioden. De skal have fred til at passe deres unger uden at skulle frygte løse hunde. Vi mennesker kan ofte ikke se fuglene, men hundenes skarpe snuder kan nemt finde frem til dem.\nEn løs hund kan desuden være til gene for strandens badegæster.\nStraffen for en løs hund\nLader du hunden løbe uden snor på stranden mellem 1. april og 30. september, bliver du straffet med en bøde, hvis det bliver anmeldt. Hvor meget bøden lyder på er usikkert, da der ikke findes specifikke retningslinjer på området.\nKilde: Naturbeskyttelsesloven og Rigsadvokaten\nHold øje med de lokale skilte\nSom udgangspunkt må hunden gerne være løs på stranden i vinterhalvåret fra oktober til og med marts, så længe den ikke risikerer at forvolde skade på andre dyr eller mennesker. Der kan dog være undtagelser for specifikke strande, så det er en god idé at holde øje med den lokale skiltning på stedet. På nogle strande er det f.eks. forbudt at tage hunden med hele året rundt.\nHunden kan stadig få en god strandtur\nSelvom det for hundeejere måske kan virke ærgerligt at skulle holde hunden i snor på stranden om sommeren, ødelægger det ikke hundens strandtur. Uanset om hunden er i snor eller ej, kan en tur på stranden give hunden en masse nye sanseindtryk, som stimulerer og aktiverer den. Derudover giver en gåtur i sand og vand god motion.\nHold altid hunden i snor i naturen\nSom udgangspunkt skal hunden altid være i snor, når du går tur med den i naturen. Hunden kan nemlig stresse og jage det vilde dyreliv, hvis den løber frit. Du kan også risikere, at den er til gene for andre, der færdes i naturen. Selvom hunden generelt er fredelig, kan den let komme til at forskrække en hest eller en cyklist.\nVil du gerne slippe din hund fri i sommerhalvåret, kan du gøre det i en af de mere end 200 hundeskove, der findes i Danmark. Her behøver hunden ikke være i snor, så længe du har fuldt herredømme over den. Det betyder, at du skal have så tæt kontakt til hunden, at du med det samme kan standse den, hvis den f.eks. angriber mennesker eller andre dyr. Du skal også kunne sørge for, at den ikke generer andre gæster eller jager eller truer skovens vilde dyreliv. Hunde, som ikke kommer med det samme, når ejeren kalder, skal føres i snor eller holdes ved fod – også i hundeskovene.\nKilder: Dyrenes Beskyttelse, Naturstyrelsen og www.retsinformation.dk


Nu træner Umtiti heller ikke med - Skader - BarcelonaFC.dk\nGerard Piqué udgik af Copa del Rey-kampen mod Athletic Bilbao på San Mamés for en uges tid siden, og han sad derfor over i weekenden mod Real Betis med både skade og karantæne. Han har derfor været tvivlsom op til weekendens hjemmekamp mod Getafe.\nHeldigvis var der gode nyheder i går, da han kunne træne med sine holdkammerater og han ser derfor ud til at blive klar. Han var udset til at spille i forsvaret mod Getafe sammen med Samuel Umti, da Clement Lenglet fik rødt kort mod Betis og derfor er ude med karantæne. Men måske bliver det slet ikke sådan.\nMens Piqué er på vej tilbage, måtte Samuel Umtiti i går træne for sig selv på grund af overbelastning. Om han bliver klar til kampen er derfor tvivlsom og det kan betyde, at Setién må finde på et alternativ. Barca er tyndt besat i defensiven og i offensiven efter et håbløst transfervindue, hvor man glædeligt sendte spillere ud af huset, men glemte at erstatte dem.\nNelson Semedo sad også over, men det var på grund af halsbetændlse. Han ventes klar til kampen mod Getafe, hvilket keeper Neto nok ikke gør, men han er godt på vej tilbage fra sin skade og kunne træne med i går, hvor også B-spillerne Iñaki Peña, Morer, Araujo, Chumi, Monchu, Riqui Puig og Ansu Fati trænede med.\n7 - Umtiti i retten: Rejser ikke med holdet til Bilbao\n8 - Avis: Samuel Umtiti afviste Arsenal


Cookie - TBF byg\nMobil: +45 28 88 12 75\nVi kan udføre alle former for byggearbejde, fundamenter, nedrivning og meget mere.\nVi har udført flere størrer\nprojekter de seneste år og har\nfulgt processen med billeder.\nHos TBF-BYG i Taastrup lægger vi vægt på, at vores kunder er tilfredse. Det sikrer vi gennem god service og kvalitet.\nDu er altid velkommen til at kontakte os. Enten ved telefonisk kontakt eller vores formular.\nVi har udført flere projekter de seneste år og har fulgt processen med billeder.\nSE REFFERENCER HER\n- Kuldyssen 6 a\n- Mobil: +45 28 88 12 75


» Billige Ophængsbeslag → Køb online i dag – Hurtig levering\nMange online forhandlere frembyder i dag en lang række forskellige billige fragtmetoder til ophængsbeslag. En af de mest moderne er i dag afhentningssteder, som gør det muligt at hente dine nye varer når du har tid. Leveringsformen er jo ret så fremkommelig, og endda desuden den mest letkøbte leveringstype.\nDu kan lige så vel planlægge at få pakken bragt hjem til din privatadresse eller til dit arbejde. Leveringsmetoden bliver sædvanligvis en tak mindre billig, men på den anden side i høj grad praktisk ift. ophængsbeslag online. Den mest billige fragtløsning er unægtelig selv at hente varerne, men den løsning står og falder med at du fysisk befinder dig i kort afstand af netshoppens butikker, eksempelvis Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nLeveringsdygtigheden på ophængsbeslag er naturligvis yderst vigtig ifald du skal bruge varen fluks, så af den grund er det aldeles meningsfuldt at vi besigtiger det estimerede leveringstidspunkt for ophængsbeslag. En del byggeforretninger – eksempelvis Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix – stiller garanti om billig levering på blot en enkelt hverdag på en række af deres varer online, men som imidlertid stiller krav om at bestillingen laves tidligere end et fast klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få varerne sendt afsted forud for at personalet holder fyraften.\nVisse internet virksomheder præsterer fragt uden betaling på ophængsbeslag online, men ofte er det så nødvendigt at der shoppes for en fastsat sum. Som alternativ må man vælge den mest billige leveringstype, som oftest er at få fragtfirmaet til at levere dine produkter til et afhentningssted.\nDe største netbutikker tildeler afhentning hvor du handler billig ophængsbeslag på nettet og afhenter i byggemarkedet. Fx Stark, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, 10-4, Bygma, Bauhaus og Silvan. Byggekæderne udlover fx click-and-collect på ophængsbeslag i disse byer:\nFrederiksværk, Nærum, Hjørring, Vordingborg, Vanløse, Odense, Struer, Åbyhøj, Brønshøj, Dragør, Værløse, Kolding, Vallensbæk, Solrød Strand, Horsens, Valby, Vejle, Korsør, Roskilde, Tilst, Sønderborg, Greve, Lyngby, Nørresundby, Esbjerg, Kalundborg, Ølstykke, Gladsaxe, København, Rødovre, Holstebro, Frederiksberg, Skanderborg, Silkeborg, Søborg, Hedehusene, Hillerød, Ikast, Hobro, Ishøj, Stenløse, Kokkedal, Brønderslev, Nyborg, Ballerup, Slagelse, Herlev, Rønne, Lillerød, Hedensted, Risskov, Aabenraa, Farum, Jyllinge, Glostrup, Hørsholm, Skive, Fredericia, Charlottenlund, Holbæk, Viborg, Allerød, Thisted, Rudersdal, Tårnby, Birkerød, Næstved, Svendborg, Køge, Haderslev, Aarhus, Frederikssund, Aalborg, Virum, Ringsted, Haslev, Varde, Brøndby, Randers, Brabrand, Hvidovre, Højbjerg, Grenaa, Frederikshavn, Lystrup, Gentofte, Middelfart, Taastrup, Nykøbing Falster, Nakskov, Odder, Albertslund, Herning, og Helsingør, .\nClick-and-collect af ophængsbeslag er tilgængeligt i samtlige regioner af landet: Jylland (Vestjylland, Østjylland, Nordjylland, Syddanmark, Midtjylland, Sønderjylland, Sydjylland), Sjælland (Østsjælland, Falster, Sydsjælland, Bornholm, Amager, Midtsjælland, Hovedstaden, Nordsjælland, Vestsjælland, Lolland) og Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Vestfyn, Østfyn, Sydfyn).\nNår man ser på data fremstår det markant, at internetbrugere jævnligt søger efter blandt andet billig ophængsbeslag og køb ophængsbeslag. Foruden dette oplever man tit internet shoppere kigge efter blandt andet ophængsbeslag tilbud, ophængsbeslag priser og ophængsbeslag online, plus de gængse byggemarkeder som Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Stark, 10-4, Bygma og Silvan.\nDet er i dag temmelig let for folk at finde de laveste priser på billige ophængsbeslag online hos flere e-forretninger, og derved har en lang række internet selskaber i Danmark ikke kunne slippe for at presse salgspriserne på ophængsbeslag enormt, og derudover love levering uden gebyr.\nMen det kan stadigvæk blive rentabelt at tjekke visse webshops efter tilbud og udsalg på ophængsbeslag online forud for at du gennemfører din bestilling, således at du er skudsikker på at få den mest attraktive pris. Kig ikke blot på de udbredte byggecentre som Harald Nyborg, Bygma, Bauhaus, Stark, Jem og Fix, 10-4, Davidsen og Silvan.\nMan skal alligevel være så påvagt, at i tilfælde af at en shop udlover billige ophængsbeslag online til salg for en tilbudspris som kan ses som helt fantastisk fremragende, kan det i nogle tilfælde være en indikator for en uægte e-forretning. Bestillinger med kort er trods alt omfattet af en lovbestemmelse, hvilket redder køber overfor uoprigtige e-handler.\nVi anbefaler køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du overveje en billig afdragsordning som fx ViaBill, for så vidt du gerne vil honorere prisen på ophængsbeslag i flere bidder. Dette foreslåes som regel ved specialiserede netbutikker, men dog sjældent de gængse byggemarkeder som for eksempel Bygma, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Stark, Silvan og XL-Byg.\nNår man ser på tallene bliver det klart, at netshoppere mange gange søger for eksempel ophængsbeslag tilbud og ophængsbeslag priser. Foruden dette oplever vi jævnligt mennesker søge efter blandt andet køb ophængsbeslag, billig ophængsbeslag og ophængsbeslag online.\nTrustpilot præsterer stort set gunstige løsninger til at analysere en længere række andre konsumenters evalueringer og derfor er det en hjælp, at du verificerer internet butikkens bedømmelser forinden du shopper billige ophængsbeslag online.\nFacebook fremskaffer ydermere evigt belejlige chancer for at få en idé om online butikkens pålidelighed. I øvrigt møder vi endda online shops i Danmark som tilbyder folk at sammensætte en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel må benyttes til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nInden nogen bestiller billige ophængsbeslag online hos en netbutik behøver de i reglen løbe igennem deres handelsvilkår, dog er det oftest et omfattende arbejde, i særdeleshed ved de store byggekæder som Harald Nyborg, XL-Byg, Davidsen, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, 10-4, Stark og Silvan.\nEt andet forslag er at undersøge om online shoppen er godkendt af e-mærket, hvilket er en erklæring om at internet forhandleren understøtter de officielle regler, foruden at internet selskabet en gang i mellem revurderes af specialister som kender til reglerne.\nDette er desuden en god genvej til at få bistand, ifald du skulle få udfordringer i forbindelse med dit indkøb af ophængsbeslag. Endvidere foreslår vi at man er hensynstagende til de grundlæggende vilkår der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen af ophængsbeslag online, som fx hvilken ombytningsret internet forretningen har.\nI den relation er det tilmed vigtigt, at man altid gemmer sin kvittering på e-mail, så man i fremtiden vil kunne eftervise bestillingen af ophængsbeslag, ligegyldig om man har bestilt hos Bygma, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, XL-Byg eller 10-4.


Landbrug i bynære områder – Københavns Universitet\nDato: 01-12-2007 | Videnblad nr. 04.01-01 Emne: Landskabsudvikling\nDe bynære landbrugsområder er i disse år under store forandringer. En undersøgelse fra Skov & Landskab viser, at landbrugsstrukturen ændres i retning af flere fritidslandmænd og færre fuldtidslandmænd. Disse forandringer fører dels til ekstensivering af landbrugsproduktionen, og dels til en forandring af landskabskarakteren. Konsekvensen af udviklingen kan blive, at områderne mister kvaliteter, og at grænserne mellem land og by sløres.\nDe bynære landbrugsområder er prægede af fritidslandbrug med får og heste. Derimod skal man lede længe efter produktionsdyr som kvæg og svin.\nHistorisk set har de bynære landbrugsområder været præget af en mere intensiv landbrugsproduktion end de øvrige landbrugsområder. Nærheden til byen betød kort afstand til byens fødevaremarked, servicefunktioner og arbejdsmarked, hvilket skabte gode vilkår for at drive landbrug. I dag har nærheden til byen en anden betydning, og fuldtidsbruget er under stigende pres fra andre erhverv og andre funktioner. Områderne er bl.a. eftertragtede blandt de byboer, der ønsker at flytte på landet for at få jord under neglene og have plads til et par heste eller nogle får.\nUndersøgelse i Hovedstadsregionen\nUdviklingen i bynære landbrugsområder er især belyst i Hovedstadsregionen, hvor der er gennemført tre detaljerede undersøgelser i otte udvalgte områder. Den første undersøgelse blev gennemført i 1984, og den belyste udviklingen i perioden 1974–1984. Siden hen er undersøgelsen fulgt op af to nye undersøgelser i henholdsvis 1994 og 2004. Samlet set giver undersøgelserne et detaljeret billede af de seneste 30 års udvikling i de bynære landbrugsområder i Hovedstadsregionen. De undersøgte områder fordeler sig med tre områder nord for København, to områder vest for København og tre områder syd for København. Undersøgelserne viser den samme tendens i alle de undersøgte områder – en tendens i retning af færre fuldtidslandbrug, mindre husdyrhold og færre arealer i omdrift. Udviklingen er mest fremskreden i de tre nordlige områder (se tabel 1 og 2), hvilket kan hænge sammen med områdernes kuperede og varierede landskaber, der gør områderne attraktive for beboelse og samtidig mindre eftertragtede til landbrug.\nOverordnet set er andelen af fuldtidslandmænd faldet i alle de undersøgte områder, hvorimod andelen af fritidslandmænd er steget. Andelen af fuldtidslandmænd er i gennemsnit faldet fra 26 pct. i 1984 til 8 pct. i 2004, mens andelen af fritidslandmænd er steget fra 38 pct. til 49 pct. Sideløbende med faldet i andelen af fuldtidslandmænd ses et stort ejerog brugerskifte i områderne. I perioden 1994–2004 er der kommet nye ejere på ca. 1/3 af ejendommene og nye brugere på ca. halvdelen af arealerne. Den stigende andel af nye brugere indikerer, at landbrugsstrukturen er relativ ustabil med en stor andel af forpagtede arealer og hyppige skift i forpagtninger, ligesom det kan skyldes, at der i stigende grad investeres i ejendomme uafhængig af deres landbrugsmæssige funktioner. Medens man i 1984-undersøgelsen kunne konstatere, at der var gode vilkår for at drive landbrug i bynære områder, har dette ændret sig til at fuldtidsbruget næsten er forsvundet. Dette er først og fremmest sket, fordi prisniveauet for ejendommene er blevet for højt.\nGennem de seneste 30 år er der sket en gradvis ekstensivering i områdernes arealanvendelse således, at områdernes omdriftsareal i dag ligger betydeligt under landsgennemsnittet (se tabel 1). Ekstensiveringen har været særlig stor i de nordlige områder, hvor omdriftsarealet er faldet fra 88 pct. af de dyrkede arealer i 1984 til 69 pct. af de dyrkede arealer i 2004. Til sammenligning var landsgennemsnittet i 2004 på 87 pct.(tabel 1). Der er dog ikke sket så stor en ekstensivering i arealanvendelsen, som man kunne forvente på baggrund af faldet i fuldtidslandbrug. Det hænger bl.a. sammen med, at der fortsat er mange arealer, som forpagtes til fuldtidslandmænd, og disse fuldtidslandmænd driver de forpagtede arealer lige så intensivt som deres øvrige arealer.\nTabel 1: Arealanvendelsen i 2004 vist som procent af dyrkede arealer i de undersøgte områder, Hovedstadsområdet og hele landet.\nGennem de seneste 30 år er tætheden af produktionsdyr gradvist faldet i de bynære områder. Det betyder, at tætheden af produktionsdyr er lavere i Hovedstadsområdet end landsgennemsnittet. Ser man bort fra et par store svinefarme i to sydlige områder, har de undersøgte områder et mindre husdyrhold end Hovedstadsområdet som helhed (tabel 2). Det gælder dog ikke for heste og får. Sammenlignet med såvel Hovedstadsområdet som landsgennemsnittet er de undersøgte områder således særdeles påvirkede af fritidslandbrug.\nTabel 2: Antallet af dyr per 10 hektar dyrket areal i de undersøgte områder, Hovedstadsområdet og hele landet i 2004.\nSamlet set kan det konkluderes, at de bynære landbrug generelt er under store forandringer i disse år – funktionelt såvel som strukturelt. Områderne præges af ekstensivering, og hvis de få tilbageværende fuldtidslandmænd helt forsvinder fra områderne, vil produktionslandbruget få vanskelige vilkår, fordi forpagterne dermed også vil være væk. Områderne kan i så fald udvikle sig til en blanding af eksklusive boligområder, alternative erhvervsarealer, rekreative arealer og heste-fritidslandbrug. Hermed vil bygrænsen gradvis blive uklar, og områderne kan miste nogle af de kvaliteter, der er knyttet til den skarpe grænse mellem by og landbrugsland. Det være sig kvaliteter der er identitetsskabende for byen/ bydelen, og som bl.a. består i kort afstand mellem byen og landet, at udsigter til og fra byen er sikret mv. Desuden vil selve landbrugslandet dels blive mindre åbent, og dels miste nogle af de kvaliteter, som knytter sig til et aktivt landbrug i form af markarbejde, afvekslende afgrøder mv. I kommuneplanen vil man kun i begrænset omfang kunne tilgodese et investerende landbrug. Dette kan ske ved at undgå udstykning af jordbrugsparceller i byregioner og ved at lægge restriktive rammer for landzoneadministration. Yderligere kan man i sine konkrete byudviklingsplaner tage hensyn til landbrugstrukturelle forhold, herunder undgå at »afskære« vigtige landbrugsarealer fra tilgrænsende bedrifter samt at opdele sammenhængende ejendomme.\nVidenblad nr.: 04.01-01\nForfattere: Casper Lindemann, Jørgen Primdahl og Anne Gravsholt Busck\nHent videnbladet som pdf (165 KB)