Børn har brug for nærvær og omsorg | Kræftens Bekæmpelse\nFortæl børnene du er syg\nBørn har brug for nærvær og omsorg\nNår mor eller far får kræft, har børn behov for nærvær, omsorg og plads til at vise følelser. Men de har også brug for at holde pauser fra sygdom og behandling.\nBørn har brug for nærvær og omsorg under en forælders sygdom.\nBørn kan komme styrkede igennem en forælders kræftforløb, når de får nærvær og omsorg fra forældrene eller andre betydningsfulde voksne.\nHvis barnet ikke får dækket sine behov for nærvær og omsorg og får plads til at reagere på sin forælders sygdom på sin egen måde, kan man risikere, at barnet ændrer adfærd.\nBørn kan f.eks. blive 'umulige' eller vrede for at få opmærksomhed, eller de kan blive stille og indadvendte.\nHeldigvis kan du eller andre nære voksne gøre en stor forskel for børnene ved at have fokus på nærvær i familien under din sygdom.\nNærvær kan være små ting\nNærvær handler oftest om, at børnene føler sig set og hørt.\nDet behøver ikke være krævende aktiviteter som en tur i Tivoli eller at spille fodbold i haven.\nMens min mor var syg, lå vi i sofaen sammen og så film, når jeg kom hjem fra skole. Det var bare så hyggeligt.\nNærvær kan være de små ting som at lægge puslespil, læse lektier sammen eller fælles hygge i sofaen foran fjernsynet.\nHvis du er meget dårlig af behandlingen, kan nærværet handle om, at du ligger i samme rum, hvor din partner læser højt for børnene.\nFortæl børnene, at du elsker dem\nBørn kan blive usikre på, om forældrene holder af dem, når der ikke er så meget tid og overskud til at være sammen som tidligere. Måske har alle også kortere lunte, så der kan opstå flere skænderier i familien i den pressede periode.\nBørnene må bekræftes i, at selv om du er ked af det, træt eller irritabel, så elsker du dem. Sig det gerne direkte, f.eks.:\n- Jeg ved godt, at jeg har meget kort lunte for tiden og let bliver sur. Det er fordi, jeg er sur på den dumme sygdom. Men jeg er ikke sur på dig. Du er så dejlig, og jeg elsker dig.\nIdéer til nærvær, der ikke behøver at kræve meget energi\nHer kan du se nogle eksempler på, hvad andre kræftramte forældre har erfaringer med, der kan skabe nærvær med børnene i dagligdagen. Måske kan du hente inspiration og tilrette det til jeres egen hverdag.\nAftal hyggestunder med børnene: - Skal vi to ikke spille kort og spise syltetøjsmadder i dag, når du kommer hjem fra børnehave?\nVis du har set børnenes behov: - Jeg kan høre, at du har brug for at snakke. Jeg har ikke tid nu, men efter aftensmaden vil jeg rigtig gerne tale med dig.\nLæs godnathistorie for børnene, når de skal sove\nLæs lektier med børnene\nLig sammen på sofaen og se en film\nVære i rummet, hvor din partner eller en bedsteforælder læser for børnene\nForbered børnene på at samvær kan ændre sig efter behandling\nDet e ren god ide at forberede dine børn på, at du måske ikke kan kramme eller løfte dem, når du kommer hjem fra hospitalet. Det kan f.eks. være, at du lige er blevet opereret, eller du kan ikke lege så meget med dem, fordi du er meget træt. Du kan f.eks. sige:\n- Når jeg kommer hjem fra hospitalet, så kan jeg ikke kramme så meget til at starte med. Det er fordi, at lægerne har fjernet kræften i mit bryst, så det kan gøre ondt at kramme. Det er ikke fordi, at jeg ikke har lyst til at kramme. Det ville jeg ønske, jeg kunne, og jeg glæder mig til, at vi kan gøre det igen. Men jeg kan altid nusse og give kys, så det er jo dejligt.\nHvis du får kemoterapi, bekymrer du dig måske for din families fysiske kontakt med dig. Mængden af affaldsstoffer i kroppen er dog så lille, at det ikke udgør nogen risiko. Læs mere her:\nForholdsregler for pårørende til patienter i kemoterapi\nLad børnene vise både glæde og vrede\nBørn har brug for at få lov til at vise deres følelser. Både når de er glade, og når de er kede af det eller vrede.\nBørn har brug for omsorg, når de reagerer, også når reaktionen ikke umiddelbart indbyder til det, som f.eks. vrede.\nDu kan vise omsorg ved at:\nFortælle børnene, at du ser, at de er kede af det eller vrede\nSige, at du godt kan forstå, hvorfor børnene reagerer, som de gør\nVise, at der er plads til at have det sådan ved f.eks. at holde om barnet og trøste det\nBørn kan også have brug for at vise omsorg\nDet kan være vigtigt for nogle børn at være med til at hjælpe dig, når du er syg. Mindre børn vil ofte gerne give udtryk for deres kærlighed og omsorg. Det gør de ved f.eks. at give tegninger, knus eller blomster. Mange større børn vil gerne være med at hjælpe dig med det praktiske.\nGiv barnet plads til at vise både glæde og vrede. Vis du holder af hende - også selv om hun kan være urimelig.\nBørn har meget at give en familie, der er præget af alvorlig sygdom.\nGiv gerne plads til, at børnene viser glæde og gerne vil hjælpe til, men vær opmærksom på, at de ikke får en voksenrolle og tager for meget ansvar og for mange opgaver på sig.\nDer skal være plads til at være barn og være sig selv  også selvom man er umulig og på tværs.\nAnerkend børnene, når de viser omsorg\nDet er en god idé at anerkende, når børnene gør noget konkret, der viser, at de tænker på dig. Anerkendelse er en måde at føle sig set på. Du kan f.eks. sige:\n- Tak for blomsterne, det er dejligt, at du tænker på, at jeg kunne have brug for noget flot at kigge på, når jeg må ligge her i sengen.\n- Dejligt med et glas vand, jeg har virkelig brug for noget friskt, når jeg ligger her.\nLæs mere, hvis du er bekymret for, at dit barn tager for meget ansvar:\nHvis barnet bliver overartigt eller for ansvarligt\nBørn har brug for pauser fra sygdommen\nMennesker har behov for tid og rum til at samle energi til at klare en svær situation. Især i langstrakte forløb som en kræftbehandling kan være. Det gælder selvfølgelig også børn. Så hvis du ser, at dine børn indimellem melder sig lidt ud, kan det være fordi, de har brug for et frirum fra sygdommen.\nDet er i pauserne, at børnene samler ny energi til at håndtere, at tingene for en tid er forandret derhjemme.\nDet kan være en god idé at give plads til, at børnene tager pauser fra sygdommen. Du kan overveje, om børnene har mulighed for et afbræk i løbet af dagen. Det kan f.eks. være en god pause for børnene at være i institution, se fjernsyn eller at spille computer.\nDu kan også aftale med børnene, at når de ikke orker at høre mere om sygdom og bivirkninger, så er det i orden at 'melde pas' eller 'have helle'.\nEksempler på pauser for børnene\nAt gå i skole eller være i institution\nHave legeaftaler med andre børn\nSe fjernsyn eller spille computer\nDeres fritidsaktiviteter  fodbold, spejder, musik osv.\nFind viden og gode råd til, hvordan du kan hjælpe børn, der oplever alvorlig sygdom i familien i bogen: 'Når far eller mor får kræft', som du kan få i vores webshop:\nLæs mere om Kræftens Bekæmpelses information til lærere og pædagoger:\nLæs mere om børns behov under mor eller fars sygdom:\nTomas Bertelsen og Per Janus Strange


Danskerne vælger i stigende grad bondegårdsferie om sommeren\nYou are here: Home » Nethistorier » Danskerne vælger i stigende grad bondegårdsferie om sommeren\nUpdated on 10/06/2018 By Lotte Svendsen Kommentarer lukket til Danskerne vælger i stigende grad bondegårdsferie om sommeren\nDer er ikke noget så skønt som en bondegårdsferie om sommeren. Flere og flere danskere har fået øjnene op for dette, hvorfor denne type ferie er i kraftig vækst. Det er skønt at komme på landet om sommeren, der er både masser af dyr og skøn natur.\nVi vælger i stigende grad ferier under egne himmelstrøg her i Danmark, da vi for alvor er blevet glade for vores skønne land. Samtidig bliver det ikke ved med at være spændende med en charterferie til syden, vi vil i stigende grad have en anderledes ferie.\nDyr giver børn ro i sjælen\nDet er i sær de danske familie med børn, som vælger en bondegårdsferier til sommeren. Børn elsker simpelthen denne type ferie, hvor der er ro, natur og dyr. Der behøver ikke være så meget andet, bare der er denne plads og disse rammer, så stortrives børnene.\nOg når børnene har det godt, så har de voksne det også godt. Det er skønt at se ens børn trives og nyde omgivelserne på ferien, og så er det samtidig dejligt at tænke over, at de får lejlighed til at omgås en masse dyr.\nDet gælder i sær, hvis man normalt bor i byen og ikke selv har dyr. Så kan der nemlig godt mangle noget i børnenes hverdag, hvilket man så kan kompensere for med en skøn bondegårdsferie på landet.\nBørn har faktisk rigtigt godt af at omgås dyr, da det kan være med til at give dem ro i sjælen. De kan nemlig tale med dyrene om deres problemer og deres liv, og ofte får dyr en nærmest terapeutisk effekt på børnene.\nEn sommerferie med dyr kan skabe nogle rigtigt stærke bånd mellem børnene og dyrene, og det er virkeligt godt for børnenes psyke. Børn er selvfølgelig forskellige, men man ser ofte, at børn bruger dyr til at være fortrolige med.\nDette er bare endnu et plus ved en bondegårds, og noget som man kan glæde sig over som forældre. Det hjælper desuden også de stressede voksne, at man kommer helt ned i gear på en ferie på landet.\nHvis du vil på bondegårdsferie i skolernes sommerferie, så er det en god ide at bestille i god tid. Den øgede popularitet har nemlig gjort, at mange steder hurtigt bliver udsolgt i de populære uger.\nUdbuddet har ikke rigtigt kunne følge med den stigende efterspørgsel, hvorfor du skal være hurtigt ude. Har du mulighed for at ligge sommerferien uden for disse uger, så er det derfor et kæmpe plus og priserne er ofte meget lavere her.\nEt godt tidspunkt at besøge en bondegård er i midt august, da der som regel stadig er gang i høsten på landet på denne tid. Det er en hel særlig oplevelse, og stemningen kan slet ikke beskrives. Hele årets hårde arbejde bliver høstet i disse uger, så der er både travlhed og glæde.


Kristus.dk: Kapitel 8\nLehis drøm om træet, floden og jernstangen - Laman og Lemuel spiser ikke af træets frugt.\n1 Og det skete, at vi havde samlet alle slags frø, både af korn og af frugt.\n2 * Og medens min fader endnu var i ørkenen, skete det, at han talte til os og sagde: Se, jeg har haft en drøm, eller med andre ord, jeg har set et syn.\n3 Og se, på grund af de ting, jeg har set, har jeg grund til at glæde mig i Herren over Nephi og også over Sam; thi jeg har grund til at formode, at de, såvel som mange af deres efterkommere, vil blive frelst.\n4 Men se, Laman og Lemuel, jeg nærer stor bekymring for jer; thi jeg syntes, jeg i min drøm så en mørk og uhyggelig ørken.\n5 * Og jeg så en mand, og han var iført en hvid kjortel, og han kom og stod foran mig.\n6 Og det skete, at han talte til mig og bød mig følge sig.\n7 * Og da jeg fulgte ham, skete det, at jeg så, at jeg var i en mørk og uhyggelig ørken.\n9 * Og efter at jeg havde bedt til Herren, så jeg en stor og udstrakt mark.\n10 Og jeg så et træ, hvis frugt var eftertragtelsesværdig, og som gjorde mennesket lykkelig.\n12 Og da jeg spiste af frugten, fyldte den min sjæl med ubeskrivelig stor glæde; derfor begyndte jeg at ønske, at min familie også skulle nyde deraf, for jeg vidste, at den var mere attråværdig end al anden frugt.\n13 Og medens jeg så mig omkring for at se, om jeg ikke kunne få øje på min familie, så jeg et vandløb, og det flød forbi nær det træ, af hvis frugt jeg havde nydt.\n14 Og jeg så mig om for at se, hvorfra det kom, og jeg så dets udspring et lille stykke vej borte, og ved udspringet så jeg jeres moder sammen med Sam og Nephi, og de stod, som om de ikke vidste, hvor de skulle gå hen.\n15 * Og jeg vinkede til dem, og jeg sagde også til dem med høj røst, at de skulle komme hen til mig og nyde af den frugt, som var mere ønskværdig end al anden frugt.\n16 * Og de kom hen til mig og nød også af frugten.\n19 Og jeg så en jernstang, og den strakte sig langs med flodens bred og førte til træet, hvor jeg stod.\n22 Og det skete, at de kom og begyndte at følge stien, som førte til træet.\n23 Og det skete, at der opstod en mørk tåge, ja et umådelig tæt mørke, så at endog de, der var begyndt at gå på stien, for vild og blev borte.\n24 Og det begav sig, at jeg så andre trænge sig frem, og de kom og fik fat på enden af jernstangen, og de trængte sig frem gennem den tætte tåge og holdt fast ved jernstangen, lige til de kom hen og kunne nyde af træets frugt.\n26 Og jeg så mig også omkring og opdagede på den anden side af floden en stor og rummelig bygning, og den stod ligesom i luften, højt over jorden.\n27 Og den var fyldt med folk, både gamle og unge, både mænd og kvinder, og deres påklædning var meget fin, og de stod og spottede og pegede fingre ad dem, der var kommet og som havde nydt af frugten.\n30 Men for at skrive i korthed, så han andre skarer trænge sig frem, og de kom og tog fat i enden af jernstangen, og de trængte sig frem og holdt stadig fast ved jernstangen, indtil de kom og faldt ned, og de spiste af træets frugt.\n31 Og han så nu også andre skarer, der famlede sig frem mod den store og rummelige bygning.\n32 Og det hændte, at mange druknede i kildens dyb, og han tabte mange af syne, da de vandrede på fremmede veje.\n33 Og stor var folkemængden, som gik ind i den sælsomme bygning. Og efter at de var kommet ind i bygningen, pegede de med foragt fingre ad mig og ad dem, der også spiste af frugten, men vi ænsede dem ikke.\n34 Thi så mange, som ænsede dem, fortabtes. Det er min faders ord.\n35 Og Laman og Lemuel spiste ikke af frugten, sagde min fader.\n37 Og han formanede dem da med en øm faders hele kærlighed til at give agt på hans ord, så at Herren måske ville forbarme sig over dem og ikke vise dem bort; ja, således prædikede min fader for dem.\n38 Og efter at han havde prædiket for dem og også profeteret for dem om mange ting, bad han dem om at holde Herrens befalinger, og han holdt op med at tale til dem.


Vejledning om anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed - retsinformation.dk\nVEJ nr 9258 af 20/03/2019 Gældende\nVejledning om anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed\nVEJ nr 9864 af 06/09/2007\nBaggrunden for anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed\nGenerelt om konventionen\nInternational kompetence og lovvalg\nAnerkendelse af udenlandsk forældremyndighed, der følger af loven\nAnerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed\nUdøvelse af udenlandsk forældremyndighed i Danmark\nEuroparådskonventionen af 1980\nDen nordiske domslov\nGenerelt om anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed\nKrav om tilknytning til afgørelseslandet\nSituationer, hvor en forældremyndighedsafgørelse ikke anerkendes, selvom tilknytningskravet er opfyldt\nUdenlandske forældremyndighedsafgørelser truffet før den 1. januar 2007\nDokumentation for udenlandsk forældremyndighed\nForældremyndighed, der følger af loven\nSituationer hvor dokumentation for forældremyndighed ikke kræves fremlagt\nFormålet med denne vejledning er at beskrive reglerne om anerkendelse i Danmark af forældremyndighed, der er etableret i et andet land.\nAnerkendelse af udenlandsk forældremyndighed har i praksis navnlig betydning, når danske myndigheder og domstole til brug for behandlingen af en sag vedrørende et barn, der bor eller har boet i udlandet, indledningsvist skal tage stilling til, hvem der aktuelt har forældremyndigheden over barnet.\nDenne vejledning erstatter vejledning nr. 9864 af 6. september 2007 om anerkendelse af udenlandske afgørelser m.v. om forældremyndighed.\nVejledningen er navnlig opdateret i forhold til Haagerkonventionen af 19. oktober 1996 om kompetence, lovvalg, anerkendelse, fuldbyrdelse og samarbejde vedrørende forældreansvar og foranstaltninger til beskyttelse af børn (Haagerbørnebeskyttelseskonventionen).\nVejledningen er endvidere opdateret som følge af lov nr. 1702 af 27. december 2018 om Familieretshuset og lov nr. 1711 af 27. december 2018 om ændring af forældreansvarsloven, lov om ægteskabs indgåelse og forskellige andre love (Ændringer som følge af lov om Familieretshuset og skærpet fokus på beskyttelsen af barnet i sager efter forældreansvarsloven), der begge træder i kraft den 1. april 2019.\nMed lov om Familieretshuset nedlægges Statsforvaltningen, og Familieretshuset oprettes. Statsforvaltningens og Ankestyrelsens familieretlige opgaver vil herefter blive varetaget af Familieretshuset og familieretten. Dette gælder også for behandlingen af sager om forældremyndighed.\nDet er vigtigt at være opmærksom på, om der herudover er sket ændringer af lovgivningen, som endnu ikke er afspejlet i vejledningen. Det er muligt at se, om der er sket ændringer af lovgivningen, og om der er udarbejdet nye vejledninger, på Retsinformations hjemmeside: retsinformation.dk.\nVejledningen gælder også for Grønland, jf. punkt 4.\n1.2. Baggrunden for anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed\nGennem konventionerne i punkt 2 deltager Danmark sammen med en række andre lande i et internationalt samarbejde om anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed. Formålet med dette samarbejde er af hensyn til barnet og forældremyndighedsindehaveren at sikre, at forældremyndighed, der er etableret i et land, også anerkendes i andre lande, som barnet senere er flyttet til, eller som barnet opholder sig i.\nKonventionssamarbejdet har især fokus på situationer, hvor et barn bortføres til eller ulovligt tilbageholdes i en anden stat end sin bopælsstat.\nSamarbejdet rækker imidlertid ud over dette, idet fastlæggelsen af, hvem der har forældremyndigheden over et barn, også har betydning i en række andre sammenhænge.\nI forhold til dansk ret følger det således af § 2 i forældreansvarsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 1256 af 7. november 2018 med senere ændringer, at det generelt er forældremyndighedsindehaveren, der træffer afgørelse om barnets personlige forhold. Efter lovens § 3 skal der ved fælles forældremyndighed være enighed om væsentlige beslutninger om barnet, mens bopælsforælderen kan træffe afgørelse om overordnede forhold i barnets daglige liv, herunder hvor i landet bopælen skal være. Herudover er det mange steder i lovgivningen fastsat, at offentlige myndigheder kun kan træffe afgørelse vedrørende barnet med forældremyndighedsindehaverens accept eller efter høring af forældremyndighedsindehaveren, eller at en tilladelse eller en offentlig ydelse vedrørende et barn er betinget af, at ansøgeren har forældremyndigheden over barnet.\nEr der fælles forældremyndighed, kan bopælsforælderen som nævnt træffe afgørelse om overordnede forhold i barnets daglige liv. Der kan efter § 17 i forældreansvarsloven træffes afgørelse om, hos hvem af forældrene barnet skal have bopæl. Hvem der er bopælsforælder, fastlægges imidlertid i vidt omfang ud fra, hos hvem af forældrene barnet har bopæl, også selvom den anden forælder ifølge en afgørelse eller aftale er bopælsforælder.\nTræffes der i udlandet en afgørelse om barnets bopæl, der kan sidestilles med en bopælsafgørelse efter § 17 i forældreansvarsloven, anerkendes denne afgørelse i Danmark efter retningslinjerne i denne vejledning. Hvis den udenlandske afgørelse anerkendes i Danmark, tillægges afgørelsen samme retsvirkninger i Danmark som en dansk bopælsafgørelse.\nForældremyndighed og forældreansvar\nInternationale konventioner m.v. på det familieretlige område samt den familieretlige lovgivning i en række lande anvender begrebet forældreansvar (parental responsibility) i stedet for forældremyndighed (custody). Forældreansvar omfatter bl.a. forældremyndighed efter dansk ret. Der er ikke en entydig definition af begrebet, da indholdet af forældreansvar er overladt til national ret eller den pågældende konvention m.v. Forældreansvarsbegrebet i konventionerne skal derfor forstås bredere end forældremyndighed m.v. efter forældreansvarsloven.\nOmfattet af begrebet forældreansvar er eksempelvis situationer, hvor andre personer end barnets forældre har del i forældreansvaret, samtidig med at forældrene har fælles forældremyndighed over barnet. Indholdet af forældreansvar, der tilkommer sådanne personer, kan dog være begrænset i forhold til det forældreansvar, der tilkommer barnets forældre. Konventionerne omfatter også forældreansvar, der er tillagt en offentlig myndighed eller en institution, såfremt national ret giver mulighed herfor.\nBegrebet forældreansvar er beskrevet i afsnit 3.2.1.3. i betænkning nr. 1467/2005 om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen.\nDenne vejledning har alene fokus på anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed, men finder tilsvarende anvendelse på anerkendelse af andre former for udenlandsk forældreansvar. Anerkendelse af andre former for udenlandsk forældreansvar end forældremyndighed kan imidlertid være kompliceret, da der typisk vil være tale om former for forældreansvar, der ikke kendes i dansk ret. Anerkendelse af andre former for udenlandsk forældreansvar end forældremyndighed er derfor ikke nærmere beskrevet i denne vejledning.\nVed afgørelser forstås i denne vejledning både domme og afgørelser fra administrative myndigheder. Afgørelser omfatter som udgangspunkt også aftaler om forældremyndighed, der er indgået på den måde, der er foreskrevet i loven i det land, hvor aftalen er indgået.\nBåde i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen og i § 448 g i retsplejeloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 1284 af 14. november 2018, anvendes bopælsbegrebet sædvanligt opholdssted (habitual residence). Om dette bopælsbegreb henvises til vejledning om international kompetence i sager om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v. samt afsnit 3.3.1.2. i betænkning nr. 1467/2005 om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen.\nVed bopæl i denne vejledning forstås sædvanligt opholdssted.\nDanmark deltager i samarbejdet om gensidig anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed gennem følgende konventioner:\n– Haagerbørnebeskyttelseskonventionen: Konventionsteksten er offentliggjort i bilaget til lov om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, jf. lovbekendtgørelse nr. 1055 af 8. september 2015 med senere ændringer. Konventionen indeholder i relation til forældremyndighed regler om international kompetence, lovvalg, anerkendelse af forældremyndighed, der følger af udenlandsk ret, samt anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed.\n– Den Nordiske Ægteskabskonvention: Konventionen mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige indeholdende internationalprivatretlige bestemmelser om ægteskab, adoption og værgemål undertegnet i Stockholm den 6. februar 1931, som er offentliggjort ved bekendtgørelse nr. 323 af 28. december 1931, Lovtidende C. Konventionen er senere ændret flere gange, og den gældende ordlyd af de relevante bestemmelser i artikel 8 og 22 fremgår af bekendtgørelse nr. 34 af 28. november 2002, Lovtidende C. Konventionen indeholder i relation til forældremyndighed regler om international kompetence, lovvalg, og anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed.\n– Haagerbørnebortførelseskonventionen: Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, jf. bekendtgørelse nr. 110 af 21. november 1991, Lovtidende C. Konventionen har til formål at sikre, at et barn, der er bortført fra en konventionsstat til en anden, tilbagegives. Dette indebærer indirekte, at forældremyndighed, der er etableret i den stat, som barnet er bortført fra, anerkendes i de øvrige konventionsstater.\n– Europarådskonventionen af 1980: Den europæiske konvention af 20. maj 1980 om anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser om forældremyndighed, jf. bekendtgørelse nr. 103 af 17. oktober 1991, Lovtidende C. Konventionen indeholder i relation til forældremyndighed regler om anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed.\nHerudover indeholder den nordiske domslov (lov om anerkendelse og fuldbyrdelse af nordiske afgørelser om privatretlige krav og om ændring af retsplejeloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 635 af 15. september 1986) i relation til forældremyndighed regler om anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed.\nKriterierne for anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed i disse konventioner og i den nordiske domslov gennemgås i det følgende.\n2.1.1. Generelt om konventionen\nAf betydning for denne vejledning indeholder Haagerbørnebeskyttelseskonventionen regler om følgende:\n– International kompetence i forældremyndighedssager (kapitel II).\n– Lovvalgsregler i forældremyndighedssager (artikel 16, jf. artikel 20-22).\n– Anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed efter loven (artikel 16-22).\n– Udøvelse af udenlandsk forældremyndighed (artikel 17).\n– Anerkendelse og fuldbyrdelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed (kapitel IV).\nKonventionen er gennemført i dansk ret ved inkorporering. Konventionens bestemmelser er derfor umiddelbart anvendelige i Danmark. Der henvises til lov om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, hvis bestemmelser om anvendelsen af konventionen blev sat i kraft pr. 1. oktober 2011, jf. bekendtgørelse nr. 970 af 29. september 2011 om ikrafttræden af dele af lov om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen.\nEn liste over de lande, som Danmark samarbejder med efter konventionen, findes på boernebortfoerelse.dk. En liste over alle lande, der har tiltrådt konventionen, findes på www.hcch.net, idet det dog bemærkes, at Danmark ikke samarbejder med alle de lande, der har tiltrådt konventionen. Danmark har således taget forbehold for at samarbejde med nogle af de lande, som har tiltrådt konventionen. Dette betyder, at konventionen ikke finder anvendelse i forholdet mellem Danmark og de pågældende lande, der ikke betragtes som konventionslande. Dette gælder dog ikke konventionens bestemmelser om anerkendelse af forældremyndighed, der følger af loven, da disse bestemmelser finder anvendelse i forhold til alle lande.\nOm konventionen henvises generelt til den forklarende rapport til Haagerbørnebeskyttelseskonventionen og Practical Handbook on the Operation of the 1996 Child Protection Convention, 2014, der findes på www.hcch.net.\n2.1.2. International kompetence og lovvalg\nReglerne om international kompetence i sager om forældremyndighed findes i konventionens kapitel II. Reglerne er bl.a. relevante ved anerkendelse af en forældremyndighedsafgørelse, der er truffet i en kontraherende stat, jf. punkt 2.1.4 og 3.2.\nKonventionens udgangspunkt er, at det er myndighederne i den kontraherende stat, hvor barnet har bopæl, der har kompetence til at træffe afgørelse om forældremyndigheden over barnet (artikel 5), medmindre barnet er blevet bortført til den pågældende stat (artikel 7). Flytter barnet til en anden kontraherende stat, overgår kompetencen til myndighederne i barnets nye bopælsstat, jf. artikel 5, stk. 2. Det gælder også, hvis barnet flytter under behandlingen af en sag. Kompetencebestemmelserne er beskrevet i vejledning om international kompetence i sager om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær m.v.\nKonventionens kompetencebestemmelser er afspejlet i § 448 g i retsplejeloven:\n»§ 448 g. Sag om forældremyndighed, barnets bopæl, samvær og anden kontakt kan behandles her i riget, når barnet\n4) opholder sig her, og barnets bopæl ikke kendes eller\nEfter konventionens artikel 15 afgøres sager om forældremyndighed som udgangspunkt efter loven i den kontraherende stat, hvor sagen behandles.\n2.1.3. Anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed, der følger af loven\nArtikel 16 indeholder regler om, hvem der har forældremyndigheden over et barn, når forældremyndigheden følger af loven i et andet land og ikke af en udenlandsk afgørelse. Bestemmelsen omfatter ikke kun stater, der har tiltrådt konventionen, men også lande, som konventionen ikke gælder for.\nDet er den myndighed, der har brug for at få fastslået, hvem der har forældremyndigheden, der tager stilling til anerkendelse af forældremyndighed, der følger af loven i et andet land. Den pågældende myndighed kan anmode om dokumentation for afgørelsen, jf. punkt 5.\n4. Hvis et barns sædvanlige opholdssted ændres, er tildelingen af forældreansvar som en følge af loven til en person, der ikke allerede har et sådant forældreansvar, undergivet loven i den stat, hvor barnet har fået nyt sædvanligt opholdssted.«\nEfter artikel 16, stk. 1, er det loven i barnets bopælsstat, der regulerer tildeling og ophævelse af forældremyndighed, der følger af loven. Bestemmelsen har navnlig betydning for fastlæggelsen af, hvem der har forældremyndigheden over barnet ved fødslen.\nI dansk ret finder bestemmelsen f.eks. anvendelse på § 6, stk. 1, i forældreansvarsloven, hvorefter forældre, der er gift med hinanden ved barnets fødsel, som udgangspunkt har fælles forældremyndighed.\nEfter artikel 16, stk. 2, er tildeling eller ophør af forældremyndighed ved aftale eller ved en ensidig handling uden en myndigheds medvirken undergivet loven i den stat, hvor barnet bor på det tidspunkt, hvor aftalen eller den ensidige handling får virkning. Bestemmelsen omfatter ikke situationer, hvor en myndighed aktivt medvirker til etablering af forældremyndigheden, f.eks. ved at træffe en afgørelse eller godkende en aftale. Sådanne situationer er omfattet af reglerne om anerkendelse af afgørelser om forældremyndighed, der er beskrevet i punkt 2.1.4. Artikel 16, stk. 2, omfatter kun situationer, hvor myndigheden alene registrerer en aftale om forældremyndighed uden at foretage en materiel prøvelse af aftalen.\nI dansk ret omfatter artikel 16, stk. 2, eksempelvis § 7, stk. 1, nr. 1, i forældreansvarsloven, hvorefter forældre, der ikke er gift med hinanden, har fælles forældremyndighed, hvis de efter reglerne i børneloven har afgivet erklæring om, at de sammen vil varetage omsorgen og ansvaret for barnet. Bestemmelsen omfatter også § 9 i forældreansvarsloven, hvorefter forældre kan aftale, at de skal have fælles forældremyndighed. Aftalen skal anmeldes til Familieretshuset eller familieretten for at være gyldig.\nEfter artikel 16, stk. 3, består forældremyndighed, der var gældende efter loven i barnets tidligere bopælsstat, hvis barnet flytter til et andet land. Det gælder forældremyndighed etableret efter både stk. 1 og stk. 2. Herved sikres kontinuiteten i beskyttelsen af barnet ved en flytning, da det fortsat er den person, der efter loven i barnets tidligere bopælsstat havde forældremyndigheden over barnet, der fortsat har forældremyndigheden efter flytningen. Den, der har forældremyndigheden over barnet, skal derfor ikke ansøge om at få forældremyndighed i barnets nye bopælsstat, men skal alene fremvise dokumentation for forældremyndigheden, jf. punkt 5.\nHvis barnets bopæl ændres, følger det af artikel 16, stk. 4, at tildelingen af forældremyndighed støttet på loven til en person, der ikke allerede har (del i) forældremyndigheden, reguleres af loven i barnets nye bopælsstat. Hvis loven i barnets nye bopælsstat automatisk tildeler forældremyndighed til en person, der ikke allerede har del i forældremyndigheden, er det loven i den nye bopælsstat, der finder anvendelse. Artikel 16, stk. 4, kan således medføre, at en person, der ikke har del i forældremyndigheden, automatisk får del i forældremyndigheden, når barnet flytter til et andet land, uden at den pågældende har anmodet om det og uden at være orienteret om det. Det er ikke nødvendigt, at den pågældende selv flytter med barnet, medmindre dette er et krav efter det pågældende lands lovgivning.\nBestemmelsen kan illustreres med følgende eksempel: Barnet fødes i land A af en ugift mor, der efter loven i land A har eneforældremyndighed. Barnets far har således ikke del i forældremyndigheden. Mor og barn flytter til land B, hvor ugifte forældre efter loven har fælles forældremyndighed. Artikel 16, stk. 4, medfører, at barnets far får del i forældremyndigheden således, at der er fælles forældremyndighed over barnet.\nForældremyndighed tildelt efter artikel 16, stk. 4, består, selvom barnets bopælsstat senere ændres igen.\nArtikel 16, stk. 3 og 4, omfatter kun tildeling af forældremyndighed. Barnets flytning til et andet land kan ikke i sig selv føre til, at en forældremyndighedsindehaver mister forældremyndigheden.\nEr et barn født og opvokset i et land, hvor ugifte forældre automatisk får fælles forældremyndighed ved fødslen, og flytter moderen efterfølgende med barnet til et land, hvor moderen som udgangspunkt har forældremyndigheden alene, når forældrene ikke er gift med hinanden, mister faren ikke forældremyndigheden. I det pågældende land skal det anerkendes, at forældrene har fælles forældremyndighed, også selvom forældrene i det pågældende land ikke ville have fælles forældremyndighed i denne situation.\nDet bemærkes, at tildeling af forældremyndighed efter artikel 16, stk. 4, kan ikke ske i strid med en afgørelse truffet af myndighederne i den konventionsstat, hvor barnet tidligere havde bopæl. Har barnets mor eksempelvis fået tillagt eneforældremyndighed ved en afgørelse i barnets bopælsstat, der er omfattet af konventionen, vil flytning til en stat med fælles forældremyndighed som legal ordning ikke etablere fælles forældremyndighed over barnet, idet afgørelsen om eneforældremyndighed skal anerkendes efter artikel 23, jf. punkt 2.1.4.\nForældremyndighed, der er etableret i barnets tidligere bopælsstat efter artikel 16, kan ændres i barnets nye bopælsstat, forudsat at kompetencereglerne i konventionen er opfyldt.\nArtikel 16 finder også anvendelse, når barnet havde bopæl i en ikke-kontraherende stat, jf. artikel 20. Efter artikel 20 finder bestemmelserne i konventionens kapitel III (artikel 15-22) anvendelse, selvom den lov, der udpeges efter disse bestemmelser, er loven i en ikkekontraherende stat. Danske myndigheder skal således også anerkende tildeling af forældremyndighed, der følger af loven i en ikke-kontraherende stat, når barnet på det relevante tidspunkt havde bopæl i en ikkekontraherende stat.\nDanmark er ikke forpligtet til at anerkende forældremyndighed, der er etableret i udlandet, hvis anerkendelsen af forældremyndigheden vil stride mod grundlæggende danske retsprincipper under hensyntagen til barnets bedste, jf. konventionens artikel 22:\nAnvendelsen af den lov, der udpeges efter bestemmelserne i dette kapitel, kan alene afvises, hvis denne anvendelse åbenbart ville stride mod grundlæggende retsprincipper under hensyntagen til barnets bedste.«\nArtikel 22 indeholder således et almindeligt ordre public-forbehold, der dog er modificeret, da der ved anvendelsen af forbeholdet skal tages hensyn til barnets bedste.\nOrdre public har generelt i dansk familieret et meget snævert anvendelsesområde. Artikel 22 finder således ikke anvendelse, blot fordi placeringen af forældremyndigheden er væsentligt anderledes, end forældremyndigheden ville være placeret efter dansk ret. Der skal være tale om, at det vil være åbenbart stødende og klart i strid med grundlæggende danske retsprincipper at anerkende den placering af forældremyndigheden, der er etableret i barnets tidligere bopælsland. Ved vurderingen heraf skal der endvidere tages hensyn til barnets bedste. Det bør indgå i vurderingen heraf, hvem der har forældremyndigheden over barnet, hvis den udenlandske forældremyndighed ikke anerkendes.\n2.1.4. Anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed\nKonventionen indeholder i artikel 23 regler om anerkendelse af udenlandske afgørelser og aftaler, i konventionen kaldet foranstaltninger, om forældremyndighed:\nf) [Udeladt, da bestemmelsen ikke vedrører forældremyndighed].«\nArtikel 23, stk. 1, forpligter Danmark til at anerkende forældremyndighedsafgørelser, der er truffet i andre kontraherende stater, medmindre undtagelserne i stk. 2 giver grundlag for at nægte at anerkende afgørelsen.\nLigesom ved forældremyndighed, der følger af loven, er det den myndighed, der har brug for at få fastslået, hvem der har forældremyndigheden, der tager stilling til anerkendelse af forældremyndighedsafgørelsen. Den pågældende myndighed kan anmode om dokumentation for afgørelsen, jf. punkt 5.\nArtikel 23, stk. 2, indeholder en udtømmende opregning af de situationer, hvor anerkendelse kan nægtes. De enkelte nægtelsesgrunde gennemgås i det følgende. Anerkendes en forældremyndighedsafgørelse fra en anden konventionsstat ikke, gælder den placering af forældremyndigheden, der følger af afgørelsen, ikke i Danmark.\nIndledningsvis skal det understreges, at afgørelsen ikke kan efterprøves for så vidt angår realiteten, jf. konventionens artikel 27. Afgørelsen kan således ikke nægtes anerkendt, fordi den strider mod gældende ret i den konventionsstat, hvor afgørelsen blev truffet.\nEfter artikel 53 finder konventionen kun anvendelse på anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser om forældreansvar, der er truffet efter, at konventionen er trådt i kraft i forholdet mellem den stat, hvor foranstaltningerne er truffet, og den stat, som anmodningen rettes til. Oplysninger om, hvornår konventionen er trådt i kraft mellem Danmark og de øvrige konventionsstater, findes her: https://www.hcch.net/en/instruments/conventions/status-table/? cid=70.\nInternational kompetence (artikel 23, stk. 2, litra a)\nEfter bestemmelsen kan danske myndigheder efterprøve, om den myndighed, der har truffet afgørelsen, havde international kompetence til det efter konventionens kompetence regler, der er beskrevet i punkt 2.1.2.\nPrøvelsen begrænses af artikel 25, idet den ikke omfatter de faktiske forhold, som myndigheden i afgørelsesstaten støttede sin kompetence på. Støttede myndigheden sin kompetence på, at barnet efter myndighedens opfattelse havde bopæl i den pågældende stat, kan de faktiske forhold, der lå til grund for bopælsvurderingen, ikke efterprøves. Hvis myndigheden derimod alene støttede sin kompetence på, at barnet havde statsborgerskab i afgørelsesstaten, eller at en af forældrene have bopæl i afgørelsesstaten, kan afgørelsen nægtes anerkendt, da statsborgerskab eller en forælders bopæl efter konventionen ikke kan danne grundlag for international kompetence til at træffe afgørelse om forældremyndighed.\nHøring af barnet (artikel 23, stk. 2, litra b)\nMuligheden for at nægte at anerkende en forældremyndighedsafgørelse under henvisning til, at afgørelsen blev truffet, uden at barnet havde mulighed for at blive hørt, gælder kun, når den manglende høring af barnet strider mod grundlæggende retsprincipper i Danmark. Der henvises til bemærkningerne nedenfor til artikel 23, litra d.\nEfter § 34 i forældreansvarsloven skal barnet inddrages under en sag om forældremyndighed, så dets perspektiv og eventuelle synspunkter kan komme til udtryk. Dette kan ske ved samtaler med barnet, børnesagkyndige undersøgelser eller på anden måde, der belyser barnets perspektiv. Forpligtelsen til at inddrage barnet direkte i sagen gælder ikke, hvis det må antages at være til skade for barnet, eller hvis det må anses for unødvendigt efter sagens omstændigheder. Hertil kommer, at barnet normalt ikke høres, når forældrene er enige om forældremyndigheden. Der består således efter dansk ret ikke en absolut pligt til at høre barnet i forældremyndighedssager, og en dansk forældremyndighedsafgørelse anses derfor efter dansk ret ikke som ugyldig, selvom barnet ikke er blevet hørt, og der ikke er indhentet oplysninger om barnets perspektiv.\nDer bør derfor udvises tilbageholdenhed med at nægte at anerkende en udenlandsk forældremyndighedsafgørelse, fordi barnet ikke er blevet hørt eller på anden måde inddraget i sagen.\nDet bemærkes, at en udenlandsk afgørelse ikke kan nægtes anerkendt på grund af manglende inddragelse af barnet, hvis afgørelsen blev truffet i et hastetilfælde.\nModparten er ikke blevet hørt (artikel 23, stk. 2, litra c)\nEn afgørelse om forældremyndighed, der er truffet uden, at modparten havde mulighed for at blive hørt, kan nægtes anerkendt. I disse situationer er modparten typisk den anden forælder, der inden afgørelsen enten havde forældremyndigheden alene eller havde del i den.\nBestemmelsen er navnlig relevant ved såkaldte udeblivelsesdomme. En udeblivelsesdom bør ikke anerkendes, medmindre det er godtgjort, at modparten var orienteret om sagen og havde mulighed for at udtale sig. Denne betingelse anses eksempelvis for opfyldt, hvis stævningen i sagen er blevet forkyndt for den pågældende på en sådan måde, at den pågældende havde mulighed for at udtale sig i sagen, f.eks. ved at deltage i et møde eller sende bemærkninger til sagen til den myndighed, der behandler sagen. I begge situationer skal modparten have haft tilstrækkelig tid til at enten møde eller fremsende bemærkninger.\nBetingelsen i stk. 2, nr. 3 om, at afgørelsen kun anerkendes, hvis modparten havde mulighed for at blive hørt, må også anses for opfyldt ved en fælles anmodning om ændring af forældremyndigheden, eller hvis den anden modparten har udtalt sig i sagen, idet modparten i disse situationer i fornødent omfang har været involveret i behandlingen af sagen.\nDet må også antages, at afgørelsen efter en konkret vurdering ikke kan nægtes anerkendt, hvis modparten senere utvetydigt har accepteret afgørelsen, selvom modparten ikke i fornødent omfang var involveret i sagen inden afgørelsen.\nEndelig følger det af stk. 2, nr. 3, at afgørelsen ikke kan nægtes anerkendt, selvom modparten ikke var blevet inddraget i sagen inden afgørelsen, hvis afgørelsen blev truffet i et hastetilfælde.\nGrundlæggende retsprincipper (artikel 23, stk. 2, litra d)\nEn forældremyndighedsafgørelse kan endvidere nægtes anerkendt, hvis anerkendelse af afgørelsen åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper i anerkendelsesstaten, under hensyntagen til barnets bedste. Der er således tale om et almindeligt ordre public forbehold, dog med henvisning til barnets bedste.\nEn udenlandsk afgørelse om forældremyndighed strider eksempelvis mod grundlæggende danske retsprincipper (ordre public) i følgende situationer:\n– Modparten (sagsøgte) var ikke orienteret om sagen og havde ikke mulighed for at varetage sine interesser i sagen. Denne situation er omfattet af stk. 2, litra c.\n– Afgørelsen strider klart mod hensynet til barnets bedste.\n– Aftale om forældremyndighed er opnået gennem tvang el.lign.\nFra retspraksis henvises til dommen U. 2011.3050 Ø, der også findes i TFA2011. 543/1, og dommen TFA2015. 637. Begge domme vedrører situationer, hvor den udenlandske forældremyndighedsafgørelse ikke var begrundet med hensynet til barnets bedste.\nForældremyndighedsaftaler, der er indgået helt uden involvering af offentlige myndigheder, anerkendes normalt ikke. Derimod er det ikke et krav, at aftalen skal være godkendt af en offentlig myndighed. Det er tilstrækkeligt, at aftalen i overensstemmelse med loven i det pågældende land er registreret el.lign. af en offentlig myndighed. Der henvises til princippet i artikel 16, stk. 2, i konventionen, der er beskrevet i punkt 2.1.3.\nEfter § 13, stk. 3, i forældreansvarsloven er en aftale om overførsel af forældremyndighed fra den ene forælder til den anden ikke gyldig, hvis aftalen er indgået inden barnets fødsel, eller aftalen er betinget eller tidsbegrænset. Det samme gælder for aftale om overførsel af forældremyndighed til tredjemand, og en sådan aftale er heller ikke gyldig, hvis der ydes vederlag eller betaling for tabt arbejdsfortjeneste til forældremyndighedsindehaveren. Følgelig må det antages, at en udenlandsk forældremyndighedsaftale, der er betinget eller tidsbegrænset, eller hvor der er ydet vederlag, ikke anerkendes i Danmark, fordi anerkendelse af aftalen vil strider mod grundlæggende danske retsprincipper.\nUforenelig med en senere afgørelse (artikel 23, stk. 2, litra e)\nEndelig kan en udenlandsk forældremyndighedsafgørelse nægtes anerkendt, hvis den er uforenelig med en senere afgørelse m.v. truffet i en ikkekontraherende stat, hvor barnet havde sit sædvanlige opholdssted, og denne senere afgørelse opfylder betingelserne for at blive anerkendt i Danmark.\nFormålet med bestemmelsen er at løse situationer, hvor der er modstrid mellem en afgørelse, der er truffet i en kontraherende stat, og en anden afgørelse, der senere er truffet i en ikke-kontraherende stat, hvor barnet har bopæl. Hvis disse to afgørelser ikke er forenelige, har den seneste afgørelse forrang, selvom den er truffet i en ikkekontraherende stat. I relation til Danmark er det en betingelse, at afgørelsen opfylder kravene for anerkendelse efter de konventioner og love, der er beskrevet i punkt 2.2.-2.5, eller anerkendes på ulovbestemt grundlag som beskrevet i punkt 3.\nDen afgørelse, der efterfølgende er truffet i en ikkekontraherende stat, har kun forrang, hvis myndigheden i den ikkekontraherende stat støttede sin kompetence på barnets bopæl. Afgørelsen har således ikke forrang, hvis den ikke-kontraherende stat støttede sin kompetence på barnets statsborgerskab eller en forælders bopæl.\nBestemmelsens stk. 2, litra e omfatter efter sin ordlyd ikke situationer, hvor en forældremyndighedsafgørelse fra en konventionsstat strider mod en senere forældremyndighedsafgørelse fra en konventionsstat. I disse situationer gælder imidlertid det samme: Det er den senere afgørelse, der skal anerkendes, forudsat at den opfylder betingelserne i artikel 23 for anerkendelse.\nSøger en part en udenlandske afgørelse fuldbyrdet i Danmark, behandles sagen af familieretten efter §§ 5 og 6 i lov om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen. § 4 i lov om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen giver en part mulighed for at anmode familieretten om at træffe afgørelse om anerkendelse eller ikkeanerkendelse af en udenlandske afgørelse. Disse bestemmelser er dog ikke relevante, når en offentlig myndighed skal tage stilling til anerkendelse af en udenlandsk forældremyndighedsafgørelse.\n2.1.5. Udøvelse af udenlandsk forældremyndighed i Danmark\nUdøvelsen af forældremyndighed etableret i udlandet reguleres af konventionens artikel 17:\nUdøvelsen af forældreansvar er undergivet loven i den stat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted. Hvis barnets sædvanlige opholdssted ændres, er udøvelsen undergivet loven i den stat, hvor barnet har fået nyt sædvanligt opholdssted.«\nArtikel 17 skal læses i sammenhæng med artikel 16. Hvor artikel 16 sikrer, at forældremyndighed, der følger af loven i en anden stat, består, selvom barnet flytter til en anden stat, fastslår artikel 17, at udøvelsen af forældremyndigheden er undergivet loven i barnets aktuelle bopælsstat.\nRettigheder, som forældremyndighedsindehaveren havde i den stat, hvor forældremyndigheden blev etableret, kan således være begrænset efter loven i barnets nye bopælsstat. Omvendt kan en forældremyndighedsindehaver have flere rettigheder efter loven i barnets nye bopælsstat, end den pågældende havde haft efter loven i den stat, hvor forældremyndigheden blev etableret.\nBestemmelsen betyder i Danmark, at §§ 2 og 3 i forældreansvarsloven finder anvendelse på udøvelse af forældremyndighed, der er etableret i en anden stat.\n»§ 2. Forældremyndighedens indehaver skal drage omsorg for barnet og kan træffe afgørelse om dets personlige forhold ud fra barnets interesse og behov.\nStk. 3. Forældre, der har forældremyndigheden, kan anvende barnets indtægter til dets underhold i passende omfang og under hensyntagen til deres og barnets stilling.«\n»§ 3. Har forældre fælles forældremyndighed, kræver væsentlige beslutninger vedrørende barnets forhold enighed mellem forældrene. Den forælder, som barnet har bopæl hos, kan træffe afgørelse om overordnede forhold i barnets daglige liv, herunder hvor i landet bopælen skal være. Har barnet delt bopæl efter § 17, stk. 3, eller § 18 a, stk. 1, 1. pkt., kræver afgørelse om overordnede forhold i barnets daglige liv efter 2. pkt. enighed mellem forældrene.\nStk. 2. Har forældre fælles forældremyndighed, og er de uenige om forældremyndigheden, skal begge give samtykke til, at barnet forlader landet, herunder udrejser til Grønland eller Færøerne, eller til, at barnets ophold i udlandet, i Grønland eller på Færøerne forlænges ud over det aftalte, forudsatte eller fastsatte, medmindre der foreligger en afgørelse efter § 17, stk. 1, 2. pkt., eller § 25.«\nUd over disse generelle bestemmelser om udøvelse af forældremyndighed gælder artikel 17 også for bestemmelser i anden lovgivning om udøvelse af forældremyndighed, navnlig bestemmelser om hvorvidt en bestemt disposition ved fælles forældremyndighed kræver accept fra begge forældre, eller om dispositionen kan foretages af bopælsforælderen alene.\nEr der tale om en form for forældremyndighed, som ikke er kendt i dansk ret, eksempelvis at en stedmor eller bedsteforælder har del i forældremyndigheden samtidig med, at forældrene har fælles forældremyndighed, må de bestemmelser i dansk ret, der mest naturligt finder anvendelse på forholdet, anvendes. Løser dette ikke den pågældende situation, kan det være nødvendigt som anført i artikel 15, stk. 2, at "anvende eller tage hensyn til loven i en anden stat, som sagen har en væsentlig tilknytning til".\nDer kan opstå situationer, hvor forældremyndigheden over barnet skal udøves i en anden stat end barnets bopælsstat. Dette er beskrevet i besvarelsen af Folketingets Indfødsretsudvalgs spørgsmål nr. 5 (Alm. del) til justitsministeren af 8. november 2013:\n»Bestemmelsen i artikel 17 omfatter også situationer, hvor forældremyndigheden over barnet skal udøves i en anden stat end barnets bopælsstat. I sådanne situationer følger det af artikel 17, at spørgsmål om, i hvilket omfang dispositioner vedrørende barnet i et andet land end barnets bopælsland kræver forældremyndighedsindehaverens accept, er undergivet loven i barnets bopælsland, herunder ved fælles forældremyndighed om begge forældremyndighedsindehavere skal acceptere dispositionen.\nEfter artikel 17 kan der således opstå situationer, hvor myndighederne i en konventionsstat skal anvende lovgivning om forældremyndighed i en anden stat. Dette kan dog efter artikel 22 afvises, hvis anvendelsen af den udenlandske lov ville stride mod grundlæggende retsprincipper under hensyntagen til barnets bedste.\nDet er ikke nærmere defineret i artikel 17, hvad ”udøvelse af forældremyndighed” omfatter, men det må antages, at bestemmelsen ikke omfatter situationer, hvor det er en betingelse for at imødekomme en ansøgning vedrørende et barn, at forældremyndighedsindehaveren eller forældremyndighedsindehaverne samtykker. I sådanne situationer, hvor indhentelsen af forældremyndighedsindehaversamtykke er en integreret del af behandlingen af en ansøgning, er spørgsmålet om, hvem der skal give samtykke til ansøgningen, undergivet loven i det land, hvor ansøgningen behandles, også selvom ansøgningen vedrører et barn, der bor i et andet land.\nSom eksempel på sådanne ansøgninger, hvor indhentelsen af forældremyndighedsindehaversamtykke er en integreret del af behandlingen af en ansøgning, kan nævnes følgende:\nEt ægtepar, der bor i Danmark, ønsker at adoptere deres nevø, der bor i udlandet, fordi nevøens forældre på grund af sygdom ikke er i stand til at tage sig af barnet (familieadoption). Det følger af adoptionslovens § 28, at ægteparret skal adoptere efter dansk ret.\nEfter adoptionslovens § 7 kræver adoption af en person, som er under 18 år og umyndig, samtykke fra forældrene. Hvis den ene af forældrene er uden del i forældremyndigheden, forsvundet eller på grund af sindssygdom eller lignende tilstand er ude af stand til at handle fornuftmæssigt, kræves kun samtykke fra den anden. Gælder dette begge forældrene, kræves samtykke fra værge.\nI denne situation skal adoptionsmyndighederne i Danmark påse, at der er givet samtykke til adoptionen i overensstemmelse med adoptionslovens § 7.\nBetingelserne for at meddele adoption i Danmark er således alene undergivet dansk ret.\nDet er uden betydning for samtykket til adoptionen, om reglerne om samtykke til familieadoption i barnets bopælsland er anderledes end reglerne i adoptionslovens § 7. Det er ligeledes uden betydning for samtykket, om forældremyndighedsindehaverne bor i Danmark eller udlandet, og om de har dansk eller udenlandsk statsborgerskab.\nAfslutningsvis bemærkes, at indhentelse af forældremyndighedsindehaversamtykke til brug for en ansøgning, der behandles i Danmark, vedrørende et barn, der bor i udlandet, efter ovenstående retningslinjer er undergivet dansk ret, selvom det regelsæt, som ansøgningen skal afgøres efter, ikke indeholder specifikke samtykkeregler. Dette skyldes, at bestemmelserne i forældreansvarslovens §§ 2 og 3 finder anvendelse, medmindre der på et retsområde er behov for særlige samtykkeregler, som eksempelvis i relation til adoption, jf. adoptionslovens § 7.«\n2.2. Den Nordiske Ægteskabskonvention\nDen Nordiske Ægteskabskonvention indeholder i artikel 22 følgende bestemmelse om anerkendelse af forældremyndighedsafgørelser fra de andre nordiske lande:\n» Artikel 22\nStk. 1. Administrative og retskraftige judicielle afgørelser, som i en af staterne er udfærdiget i overensstemmelse med artiklerne 5, 7, 8, 11, 13, 14, 15, 19 eller 21, skal have gyldighed i de andre stater uden særlig stadfæstelse og uden prøvelse af afgørelsens rigtighed eller dens forudsætninger med hensyn til bopæl eller statsborgerret i den ene eller den anden af de kontraherende stater.«\nUanset bestemmelsen må det antages, at en nordisk forældremyndighedsafgørelse kan nægtes anerkendt, hvis anerkendelsen åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper (ordre public) i Danmark. Der henvises til artikel 23, stk. 2, litra d, i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen. Dette ordre public-forbehold omfatter også situationer, hvor afgørelsen om forældremyndighed er truffet uden, at modparten havde mulighed for at blive hørt, og afgørelsen derfor nægtes anerkendt. Der henvises til artikel 23, stk. 2, litra c, i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen. Begge bestemmelser er beskrevet i punkt 2.1.4.\nKonventionens regler om international kompetence i forældremyndighedssager findes i artikel 8, der har følgende ordlyd:\n» Artikel 8:\nEfter artikel 7, stk. 1, omfatter bestemmelserne kun sager mellem ægtefæller, der er statsborgere og har sædvanligt opholdssted i de kontraherende stater.\nArtikel 7, 8 og 22 blev nyaffattet ved nordisk overenskomst af 6. februar 2001 om ændring af den nordiske konvention af 6. februar 1931 indeholdende internationale privatretlige bestemmelser om ægteskab, adoption og værgemål, jf. bekendtgørelse nr. 34 af 28. november 2002, Lovtidende C.\nKonventionen omfatter kun afgørelse om forældremyndighed, ikke forældremyndighed der følger af loven.\nHaagerbørnebortførelseskonventionen indeholder ikke direkte regler for, hvornår en afgørelse om forældremyndighed skal anerkendes og fuldbyrdes i en anden konventionsstat, men det er grundlæggende for konventionssamarbejdet, at de kontraherende stater anerkender hinandens afgørelser om forældremyndighed. Det samme gælder for forældremyndighed, der følger af loven i en anden konventionsstat. Dette skyldes, at konventionen har til formål at sikre, at et barn, som ulovligt er bortført til eller tilbageholdt i en stat, umiddelbart tilbagegives til den stat, hvor barnet normalt bor. Herved tilstræbes en genoprettelse af den faktiske tilstand i relation til forældremyndighed inden bortførelsen eller tilbageholdelsen, således at en tvist om forældremyndigheden over barnet kan blive afgjort i barnets bopælsland.\nKonventionen er gennemført i dansk ret ved lov om international fuldbyrdelse af forældremyndighedsafgørelser m.v. (internationale børnebortførelser), jf. lovbekendtgørelse nr. 1418 af 1. december 2017 med senere ændringer.\nLoven indeholder i § 11 følgende grunde til at nægte tilbagegivelse af et bortført barn:\n1) På tidspunktet for indgivelsen af tilbagegivelsesanmodningen er der gået 1 år siden bortførelsen eller tilbageholdelsen, og barnet er faldet til i sine nye omgivelser.\n2) Der er en alvorlig risiko for, at tilbagegivelsen vil være til skade for barnets sjælelige eller legemlige sundhed eller på anden måde sætte det i en situation, som det ikke bør tåle.\n3) Barnet modsætter sig tilbagegivelsen, og barnet har nået en sådan alder og modenhed, at der bør tages hensyn til dets mening.\n4) Tilbagegivelsen ikke vil være forenelig med grundlæggende principper her i landet til beskyttelse af menneskelige friheder og rettigheder. Der er her tale om et almindeligt ordre public-forbehold.\nDe tre første nægtelsesgrunde vedrører tilbagegivelse af et bortført barn, og disse nægtelsesgrunde har derfor ikke betydning i relation til spørgsmål om anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed.\nDerimod giver den fjerde nægtelsesgrund, ordre public-forbeholdet, også grundlag for at nægte at anerkende forældremyndighed, der bygger på en afgørelse fra eller loven i en anden konventionsstat. Der henvises til artikel 23, stk. 2, litra d, i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen. Ordre public-forbeholdet omfatter også situationer, hvor afgørelsen om forældremyndighed er truffet uden, at modparten havde mulighed for at blive hørt, og afgørelsen derfor nægtes anerkendt. Der henvises til artikel 23, stk. 2, litra c, i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen. Begge bestemmelser er beskrevet i punkt 2.1.4. Der henvises endvidere til artikel 22 i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der er beskrevet i punkt 2.1.3.\nEn liste over de lande, som Danmark samarbejder med omkring konventionen, findes på boernebortfoerelse.dk. En liste over alle lande, der har tiltrådt konventionen, findes på hcch.net, idet det dog bemærkes, at Danmark ikke samarbejder med alle de lande, der har tiltrådt konventionen. Danmark har således ikke accepteret at samarbejde med enkelte af de lande, som har tiltrådt konventionen. Dette betyder, at konventionen ikke finder anvendelse i forholdet mellem Danmark og de pågældende lande, der ikke betragtes som konventionslande.\n2.4. Europarådskonventionen af 1980\nEuroparådskonventionen af 1980 indeholder i artikel 7 følgende bestemmelse om anerkendelse af forældremyndighedsafgørelser fra andre kontraherende stater:\n» Artikel 7:\nStk. 1. En afgørelse om forældremyndighed, der er truffet i en kontraherende stat, skal anerkendes og, hvis den kan fuldbyrdes i oprindelsesstaten, fuldbyrdes i enhver anden kontraherende stat.«\nKonventionens bestemmelser om betingelserne for anerkendelse af forældremyndighedsafgørelser fra andre konventionsstater, f.eks. i relation til international kompetence, findes i artikel 9 og 10. De relevante dele af disse bestemmelser er gengivet i det følgende:\n» Artikel 9:\nStk. 1. I andre tilfælde af ulovlig bortførelse end de, der er nævnt i artikel 8, kan anerkendelse og fuldbyrdelse, når anmodning er indgivet til en centralmyndighed inden seks måneder fra den dag, da bortførelsen fandt sted, kun nægtes, hvis:\na) afgørelsen blev truffet, uden at sagsøgte eller dennes juridiske repræsentant var til stede, og sagsøgte ikke behørigt har fået forkyndt stævningen eller modtaget et tilsvarende dokument så tidligt, at parten har kunnet varetage sine interesser; en sådan manglende forkyndelse kan dog ikke danne grundlag for at nægte anerkendelse eller fuldbyrdelse, når forkyndelse ikke har kunnet ske, eller meddelelse ikke har kunnet gives, fordi sagsøgte har holdt sit opholdssted skjult for den, der anlagde sag i oprindelsesstaten;\nb) afgørelsen blev truffet, uden at sagsøgte eller dennes juridiske repræsentant var til stede, og den myndighed, der traf afgørelsen, ikke begrundede sin kompetence med:\ni) sagsøgtes bopæl, eller\nii) forældrenes seneste fælles bopæl, hvis mindst en af forældrene stadig har bopæl der, eller\niii) barnets bopæl;\nc) afgørelsen er uforenelig med en afgørelse om forældremyndigheden, som kunne fuldbyrdes i modtagerstaten, inden barnet blev bortført, medmindre barnet har haft bopæl inden for den anmodende stats område i et år inden bortførelsen.«\n» Artikel 10:\nStk. 1. I andre tilfælde end de, der er nævnt i artikel 8 og 9, kan anerkendelse og fuldbyrdelse nægtes ikke kun af de grunde, der er nævnt i artikel 9, men også af en af følgende grunde:\na) hvis det findes, at afgørelsens virkninger vil være åbenbart uforenelige med grundlæggende principper i modtagerstaten for familiers og børns retsforhold;\nb) hvis det findes, at den oprindelige afgørelses virkninger åbenbart ikke længere er forenelige med, hvad der er bedst for barnet på grund af ændrede forhold, herunder den tid, der er forløbet, men ikke blot ændring af barnets opholdssted efter en ulovlig bortførelse;\nc) hvis barnet, da sagen blev anlagt i oprindelsesstaten:\ni) var statsborger i modtagerstaten eller havde bopæl der, og ikke havde nogen sådan tilknytning til oprindelsesstaten;\nii) var statsborger i både oprindelseslandet og modtagerstaten og havde bopæl i modtagerstaten;\nd) hvis afgørelsen er uforenelig med en afgørelse, der er truffet i modtagerstaten, eller som kan fuldbyrdes i denne stat efter at være blevet truffet i en tredje stat under en sag, der er anlagt før indgivelse af anmodningen om anerkendelse eller fuldbyrdelse, og nægtelsen er i overensstemmelse med, hvad der er bedst for barnet.«\nKonventionen omfatter kun afgørelser om forældremyndighed, ikke forældremyndighed der følger af loven. Konventionen omfatter også retsforlig.\nGrundene i artikel 9 og 10 til at nægte at anerkende en forældremyndighedsafgørelse fra en anden konventionsstat svarer i hovedtrækkene til nægtelsesgrundene i artikel 23, stk. 2, litra a-e, i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der er beskrevet i punkt 2.1.4.\nEn liste over de lande, som Danmark samarbejder med efter konventionen, findes på boernebortfoerelse.dk.\n2.5. Den nordiske domslov\nLov om anerkendelse og fuldbyrdelse af nordiske afgørelser om privatretlige krav og om ændring af retsplejeloven indeholder i relation til forældremyndighed regler om anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed.\nBestemmelsen herom findes i lovens § 5:\n»§ 5. Retsafgørelse og administrativ afgørelse, herunder midlertidig afgørelse, der er truffet i Finland, Island, Norge eller Sverige om forældremyndighed over et barn eller om ret til personligt samkvem med et barn, eller som i øvrigt går ud på, at et barn skal udleveres, kan fuldbyrdes her i landet, såfremt afgørelsen kan danne grundlag for fuldbyrdelse i det land, hvor den er truffet. Dette gælder, uanset om afgørelsen har opnået retskraft. Forlig, der er indgået for en domstol, eller aftale, der er godkendt af en administrativ myndighed i de i 1. pkt. nævnte lande, kan i samme omfang fuldbyrdes her i landet.\nStk. 3. Bestemmelsen i stk. 1 omfatter ikke afgørelse truffet af den fuldbyrdende myndighed og beslutning truffet af børne- og ungdomsværn eller anden myndighed i henhold til lovgivning om den offentlige børne- og ungdomsforsorg eller anden lignende offentlig forsorg eller anbringelse.«\nAnvendelsesområdet for bestemmelsen om anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældreansvar efter den nordiske domslov er bredere end efter Den Nordiske Ægteskabskonvention, da konventionen kun omfatter afgørelser, hvor begge forældre var gift med hinanden, var nordiske statsborgere og boede i de nordiske lande.\nEfter lovens § 8 gælder loven ikke i følgende situationer:\n1) Afgørelse er truffet af en myndighed, der alene var kompetent, fordi sagsøgte havde gods i det land, hvor afgørelsen blev truffet, medmindre sagen angår et krav, der vedrører godset, eller for hvilket godset er stillet som sikkerhed, eller sagsøgte har indladt sig i sagens realitet uden at tage forbehold.\n2) Afgørelse truffet af en myndighed, der alene var kompetent, fordi sagsøgte ved stævningens forkyndelse havde midlertidigt ophold i det land, hvor afgørelsen blev truffet, medmindre sagsøgte har taget stilling til sagens realitet uden at tage forbehold.\n3) Afgørelse truffet mod en udebleven sagsøgt, når stævningen alene er forkyndt ved offentlig kundgørelse.\n4) Afgørelse truffet i en retssag, der er rejst på et tidspunkt, da sag mellem samme parter om samme spørgsmål allerede verserede her i landet.\n5) Afgørelse og forlig i en sag, der under hensyn til sin beskaffenhed er forbeholdt domstolene i et andet land end det, hvor afgørelsen blev truffet eller forliget indgået.\n6) Anerkendelse af afgørelsen eller forliget vil være åbenbart uforenelig med grundlæggende danske retsprincipper (ordre public).\n3. Uden for konventionssamarbejdet\n3.1. Generelt om anerkendelse af udenlandske afgørelser om forældremyndighed\nDet følger af dansk international privatret, at udenlandske forældremyndighedsafgørelser, der ikke er omfattet af konventionssamarbejdet, anerkendes i Danmark på ulovbestemt grundlag, når visse betingelser er opfyldt.\nI praksis er det en betingelse for at anerkende en forældremyndighedsafgørelse, at parterne havde en vis tilknytning til den stat, hvor afgørelsen blev truffet. Dette forstås sådan, at det er en betingelse for anerkendelsen, at den udenlandske myndighed havde indirekte international kompetence. Dette indebærer, at parterne på det tidspunkt, hvor forældremyndighedssagen blev indledt, skulle have en tilknytning til det land, hvor sagen blev behandlet, der svarer til den tilknytning, som man skal have til Danmark for at få behandlet en forældremyndighedssag her i landet.\nUdgangspunktet er således, at en udenlandsk forældremyndighedsafgørelse, der ikke er omfattet af Danmarks konventionssamarbejde om forældremyndighed, skal være truffet i barnets bopælsland for at kunne anerkendes i Danmark. Der henvises til punkt 3.2.\nEndvidere skal afgørelsen være gyldig i den stat, hvor den blev truffet, og anerkendelse af afgørelsen må ikke åbenbart stride mod grundlæggende retsprincipper (ordre public) i Danmark, herunder hensynet til barnets bedste. Der henvises til punkt 3.3.\nOm anerkendelse af udenlandske afgørelser truffet før den 1. januar 2007 henvises til punkt 3.4.\nOm anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed, der følger af udenlandsk lov, henvises til kapitel III i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der er beskrevet i punkt 2.1.3.\n3.2. Krav om tilknytning til afgørelseslandet\nI overensstemmelse med Haagerbørnebeskyttelseskonventionen og § 448 g i retsplejeloven bør en udenlandsk forældremyndighedsafgørelse, der er truffet i en stat, som Danmark ikke et konventionssamarbejde med, anerkendes, hvis barnet ved forældremyndighedssagens start havde en tilknytning til den stat, hvor sagen blev behandlet, på en af følgende måder:\n– Barnet boede i afgørelseslandet, medmindre barnets bopæl er etableret ved bortførelse eller ulovlig tilbageholdelse af barnet, og sag om tilbagegivelse af barnet ikke er afsluttet.\n– Barnet opholdt sig i afgørelseslandet, forudsat at opholdet skyldtes, at barnet var fordrevet eller lignende fra sit hjemland, barnets bopæl ikke kendtes, eller der af hensyn til barnet var et akut behov for en forældremyndighedsafgørelse.\n– Barnets forældres sag om separation eller skilsmisse blev behandlet i afgørelseslandet, og forældremyndighedsspørgsmålet blev behandlet i forbindelse med den sag. Der henvises til artikel 8, stk. 2, i Den Nordiske Ægteskabskonvention, jf. punkt 2.2.\nSom udgangspunkt skal disse tilknytningskriterier være opfyldt på det tidspunkt, hvor forældremyndighedssagen blev indledt. Det er således uden betydning, om f.eks. barnet flytter fra den pågældende stat under behandlingen af sagen.\nDer henvises til beskrivelsen af Danmarks internationale kompetence i forældremyndighedssager i punkt 2.1.2.\n3.3. Situationer, hvor en forældremyndighedsafgørelse ikke anerkendes, selvom tilknytningskravet er opfyldt\nSelvom en forældremyndighedsafgørelse er truffet i en stat, som barnet havde den fornødne tilknytning til, således at tilknytningskravet i punkt 3.1.1. er opfyldt, anerkendes afgørelsen kun, hvis følgende betingelser også er er opfyldte:\n– Afgørelsen er gyldig i afgørelsesstaten.\n– Der er ikke efterfølgende i Danmark er truffet en anden afgørelse om forældremyndigheden.\n– Der er ikke efterfølgende i et andet land er truffet en anden afgørelse om forældremyndigheden, der anerkendes i Danmark.\nEn forældremyndighedsafgørelse anerkendes heller ikke, hvis anderkendelse af den åbenbart strider mod grundlæggende danske retsprincipper (ordre public). Der henvises til principperne i artikel 23, stk. 2, litra c og d, i Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, der er beskrevet i punkt 2.1.4.\n3.4. Udenlandske forældremyndighedsafgørelser truffet før den 1. januar 2007\nIndtil den 1. januar 2007, hvor § 448 f i retsplejeloven, der indholdsmæssigt svarer til den gældende bestemmelse i § 448 g i retsplejeloven, jf. punkt 2.1.2., trådte i kraft, var ovennævnte betingelse for anerkendelse af udenlandske forældremyndighedsafgørelser i relation til tilknytningen til afgørelseslandet (indirekte international kompetence) bl.a. opfyldt, hvis en af barnets forældre boede (havde domicil) i den stat, hvor forældremyndighedssagen blev behandlet, jf. de indtil den 1. januar 2007 gældende bestemmelser i § 448 c, stk. 1, nr. 1 og 2, i retsplejeloven. Derimod var det uden betydning, hvor barnet boede eller opholdt sig.\nÆndringen af tilknytningskriterierne bør som udgangspunkt ikke berøre situationer, hvor en dansk myndighed har anerkendt en udenlandsk afgørelse om forældremyndighed efter det tidligere tilknytningskriterium.\nUdenlandske afgørelser, der er truffet inden den 1. januar 2007, og som danske myndigheder ikke har taget stilling til, anerkendes, hvis de opfylder betingelserne i punkt 3.1.-3.3.\nSådanne afgørelser bør imidlertid også anerkendes, hvis det tidligere tilknytningskriterium var opfyldt, dvs. hvis afgørelsen blev truffet i en stat, hvor en af forældrene boede, også selvom barnet ikke boede i den pågældende stat. Det bør således ikke tillægges betydning, at spørgsmålet om anerkendelse af en udenlandsk afgørelse om forældremyndighed først opstår eller afgøres efter den 1. januar 2007.\nHaagerbørnebeskyttelseskonventionen, Haagerbørnebortførelseskonventionen og Europarådskonventionen af 1980 gælder for Grønland. Der henvises til anordning nr. 678 af 6. juni 2016 om ikrafttræden for Grønland af lov om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen og anordning nr. 677 af 6. juni 2016 om ikrafttræden for Grønland af lov om international fuldbyrdelse af forældremyndighedsafgørelser m.v. (internationale børnebortførelser).\nDerimod gælder Den Nordiske Ægteskabskonvention ikke for Grønland.\nHerudover gælder det i Grønland, at udenlandske retsafgørelser, der kan fuldbyrdes i den øvrige del af riget i henhold til traktater eller andre internationale forpligtelser, også kan fuldbyrdes i Grønland efter § 598, stk. 1, nr. 8, i retsplejeloven for Grønland, jf. lov nr. 305 af 30. april 2008 med senere ændringer.\nI relation til anerkendelse af udenlandske forældremyndighed svarer retstilstanden i Grønland således i hovedtrækkene til retstilstanden i Danmark. § 13, stk. 3, i forældreansvarsloven om aftaler om overførsel af forældremyndighed, der ikke er gyldige, fordi aftalen er indgået inden barnets fødsel, aftalen er betinget eller tidsbegrænset, eller der ydes vederlag m.v. til forældremyndighedsindehaveren, er dog ikke sat i kraft for Grønland.\n5. Dokumentation for udenlandsk forældremyndighed\nDen myndighed, der skal tage stilling til anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed, vurderer selv, hvilke oplysninger og dokumenter der skal fremlægges som dokumentation for forældremyndigheden.\nEfter Børne- og Socialministeriets opfattelse bør der som dokumentation for forældremyndighed fremlægges de dokumenter, der er beskrevet i punkt 5.1.-5.3. Dette gælder dog ikke situationer, hvor dokumentation for udenlandsk forældremyndighed ikke kræves fremlagt, jf. punkt 5.4.\nUdtalelser el.lign. fra udenlandske myndigheder skal som udgangspunkt fremlægges i original med oversættelse, jf. punkt 5.3. Udtalelserne m.v. skal endvidere være forsynet med apostillepåtegning eller været legaliseret i det omfang, der følger af vejledning nr. 11344 af 30. december 2015 om dokumentation for ægtheden af familieretlige dokumenter fra udlandet.\nSom dokumentation for en afgørelse eller aftale om forældremyndighed bør der som udgangspunkt fremlægges den originale afgørelse eller en udskrift af den, der er udarbejdet af den myndighed, der har truffet afgørelsen. Det bemærkes, at en forældremyndighedsafgørelse kan være indeholdt i en afgørelse om separation eller skilsmisse.\nEndvidere bør domme være forsynet med en retskraftpåtegning, medmindre det fremgår af dommen, at den er endelig. Ved en retskraftpåtegning dokumenteres det, at en afgørelse, normalt en dom, er endelig, dvs. at den ikke kan ankes, eller at den ikke er blevet anket inden udløbet af ankefristen.\n5.2. Forældremyndighed, der følger af loven\nForældremyndighed, der følger af loven i barnets bopælsland, bør eksempelvis dokumenteres ved fremlæggelse af følgende:\n– En erklæring om hvem der er indehaver(e) af forældremyndigheden over barnet efter loven i det pågældende land, udstedt af en kompetent myndighed i det pågældende land.\n– Oplysninger om indholdet af loven i det pågældende land, kombineret med dokumentation for de oplysninger, der efter den pågældende lov er relevante for at fastlægge placeringen af forældremyndigheden, eksempelvis at forældrene var gift med hinanden, da barnet blev født.\nDer henvises til punkt 2.1.3.\nDanske myndigheder kan kræve, at ovennævnte udenlandske dokumenter oversættes til dansk ved en uddannet translatør. Translatøren kan være dansk eller udenlandsk.\nDokumenter fra de andre nordiske lande kan ikke kræves oversat, jf. nordisk sprogkonvention (nordisk konvention af 17. juni 1981 om nordiske statsborgeres ret til at anvende deres eget sprog i et andet nordisk land, jf. bekendtgørelse nr. 16 af 10. marts 1987, Lovtidende C). Efter artikel 2, stk. 1, i konventionen skal en nordisk borger kunne anvende sit eget sprog ved henvendelse til myndigheder i et andet nordisk land. Samtidig skal myndigheden efter artikel 2, stk. 2, så vidt muligt sørge for, at statsborgere i en anden kontraherende stat får den fornødne tolke- og oversættelseshjælp. Myndigheden kan dog efter artikel 3 helt eller delvis kræve omkostningerne til oversættelsen refunderet af den pågældende, hvis der foreligger særlige omstændigheder.\nHvis det er muligt at behandle sagen på betryggende vis uden oversættelse af dokumenterne, f.eks. fordi myndighedens medarbejdere behersker det fremmede sprog, behøver myndigheden ikke at få dokumenterne oversat.\n5.4. Situationer hvor dokumentation for udenlandsk forældremyndighed ikke kræves fremlagt\n5.4.1. Parten er flygtning eller asylansøger\nHvis en flygtning eller asylansøger ikke er i besiddelse af en forældremyndighedsafgørelse eller anden dokumentation for forældremyndighed, bør danske myndigheder ikke kræve, at parten kontakter myndighederne i det land, som den pågældende er flygtet fra. Dette skyldes risikoen for, at flygtningen eller asylansøgeren udsættes for (yderligere) forfølgelse ved henvendelsen. Af samme grund må danske myndigheder heller ikke kontakte de pågældende myndigheder for at få oplysninger om parten. Det gælder også, selvom parten efterfølgende er blevet dansk statsborger. Danske myndigheder bør derfor ikke kræve, at en flygtning eller asylansøger fremlægger dokumentation for udenlandsk forældremyndighed.\nOplysninger om, hvorvidt en part er flygtning eller asylansøger i Danmark, er tilgængelig for offentlige myndigheder på UdlændingeInformationsPortalen (UIP) på nyidanmark.dk, forudsat at myndigheden er tilmeldt denne ordning.\nNår en myndighed ikke kan kræve, at en flygtning eller asylansøger fremlægger dokumentation for udenlandsk forældremyndighed, bør myndigheden forelægge sagen for Familieretshuset, jf. punkt 6. Det samme gælder i situationer, hvor en flygtning eller asylansøger fremlægger dokumentation for udenlandsk forældremyndighed, men dokumentationen ikke er legaliseret eller er forsynet med en apostillepåtegning, og hvor myndigheden ikke kan kræve en sådan påtegning, fordi parten er flygtning eller asylansøger.\n5.4.2. Umuligt eller byrdefuldt for parten at fremskaffe dokumentationen\nI nogle situationer er det umuligt eller byrdefuldt for parten at fremskaffe dokumentation for udenlandsk forældremyndighed. Det er parten, der skal dokumentere dette.\nHvis myndigheden vurderer, at det ikke er umuligt eller byrdefuldt for parten at fremskaffe den ønskede dokumentation, eller parten ikke ønsker at medvirke aktivt til sagens oplysning, kan myndigheden henlægge ansøgningen.\nFamilieretshuset offentliggør på www.familieretshuset.dk oplysninger om, fra hvilke lande det ikke er muligt at fremskaffe dokumentation for forældremyndighed, i det omfang der er kendskab til de pågældende oplysninger.\n6. Forelæggelse for Familieretshuset\nSpørgsmål om anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed, der giver anledning til tvivl, kan forelægges for Familieretshuset.\nFamilieretshuset har ikke kompetence til at godkende udenlandsk forældremyndighed eller til at bestemme, at udenlandsk forældremyndighed skal anerkendes eller ikke anerkendes i Danmark. Familieretshuset kan alene bistå andre myndigheder med at hjælpe med at afklare, om forældremyndighed, der er etableret i udlandet, opfylder betingelserne for anerkendelse i Danmark, og kan afgive en udtalelse om dette.\na) Myndigheden skal angive grunden til, at sagen forelægges, herunder hvilke spørgsmål myndigheden ønsker afklaret.\nb) Relevante dokumenter, jf. punkt 5. Dokumenterne skal være oversat til dansk eller engelsk af en uddannet translatør el.lign. Det er som udgangspunkt de originale dokumenter, der skal fremlægges. Medmindre andet aftales, skal ægteheden af dokumenterne være bekræftet i det omfang, det følger af vejledning nr. 11344 af 30. december 2015 om dokumentation for ægtheden af familieretlige dokumenter fra udlandet.\nc) Hvis sagen forelægges, fordi en part gør gældende, at det ikke er muligt – eller at det er byrdefyldt – at fremskaffe dokumentationen fra udlandet, skal der fremlægges dokumentation for dette eller nærmere oplysninger herom. Der henvises til punkt 5.4.2.\nHvis ikke ovenstående dokumentation m.v. fremlægges, kan Familieretshuset ikke afgive en udtalelse om anerkendelse af udenlandsk forældremyndighed i Danmark.


Compaq Mini 110c-1011SO | Komputer for alle\nYdelse og funktioner er som forventet i prisklassen ved Compaq Mini 110c-1011SO. Tastaturet er rigtig godt.\nVælg vurderingGiv produktet 1/10 Giv produktet 2/10 Giv produktet 3/10 Giv produktet 4/10 Giv produktet 5/10 Giv produktet 6/10 Giv produktet 7/10 Giv produktet 8/10 Giv produktet 9/10 Giv produktet 10/10 HP’s seneste bud på en seriøs netbook hedder Compaq Mini 110c-1011SO. Den har et tastatur, som er 92 procent af normal størrelse. Det er helt normalt for en netbook, men tastaturet er godt indrettet, så du let kan bruge tifingersystem, og det er behageligt at skrive på. Skærmens opløsning på 1024 x 576 pixels er passende. Pegepladen er særlig god og præcis – kombineret med et lille område i siden, hvor du kan scrolle op og ned på fx hjemmesider.\nNetbook’ens overflade er blank og desværre ret modtagelig for fedtede fingre. Computeren står lidt skråt med det store 6-cellers-batteri. Den fås også i en mindre udgave, som dog har kortere batteritid. Med det store batteri klarer den 7 timer uden problemer.\nNetbook’ens ydelse svarer til andre i samme prisklasse. En netbook bliver aldrig en spille-pc, men den er fin til mindre onlinespil.\nDer er indbygget et rigtig godt lydkort fra Soundblaster, som giver en fyldig og kraftig lyd i forhold til, hvad man normalt får fra en netbook.\nDet, som gør Compaq’en attraktiv, er den gode skærm og ikke mindst det fine tastatur. Er målet en lille og god netbook, hvor hovedvægten er lagt på funktion frem for smart design, så er Compaq Mini attraktiv.\nFakta Praktisk designGod skærmGlimrende tastaturGod pegepladeBliver let beskidt Eksterne links Producentens hjemmeside Læs mere om... Arkiv Relaterede artikler\nGolla Mini Sleeve


4-dages tur til Mendoza med fly fra Buenos Aires\nBrat dig i bjerg- og vinkulturen i Mendoza under en 3-nat tur fra Buenos Aires. Hop på et fly i Buenos Aires og ankomme i Mendoza på under 2 timer for at sætte pris på den fantastiske udsigt over bjergene og velsmagende vin. Få nem adgang til regionens vingårde og den maleriske Aconcagua Provincial Park. Se Los Penitentes, Puente del Inca, Potrerillos og Aconcagua, den højeste top i Amerika, under to dagsture. Smag Mendoza's mest berømte sort, Malbec, og lær om sin produktion. Flybillet, overnatning og daglig morgenmad er inkluderet.


Al kødets gang af Ambrose Parry | Køb bogen hos Dagens Bog\nForsideKrimi og spændingAl kødets gang\n“Hvis man er til historiske bøger, med et krimitwist er ‘Al kødets gang’ bestemt et must. Det er en virkelig fængslende bog, der er svær at slippe. Den har tendens til at “gå i maven” på læseren, og man er hele vejen med på første parket.”Bogfidusen.dk\n“AL KØDETS GANG har alt det en historisk kriminalroman skal have: Fængende sprog, alsidige karakterer og et spændende plot. Ambrose Perry skriver stemningsfuldt, kropsligt, så man kan mærke og lugte Edinburghs gader… Jeg er meget begejstret.” Litfix.dk\n“Tilværelsen er barsk og rå for beboerne i den tids Edinburgh, og det formidles på fremragende vis i denne rigtigt velskrevne historie, så jeg ser med store forventninger frem til at følge de to hovedpersoner fremover. Bogen er nemlig første del af en planlagt serie om Will Raven og Sarah Fisher, og Modtryk oplyser, at en filmaftale er indgået. Et spændende og oplagt projekt!” Krimifan.dk, 5 ud af 5 hjerteren\n“‘Al kødets gang’ er spændende og nervepirrende … Ambrose Parry giver et realistisk billede af Edinburgh i 1847 og jeg synes romanen bærer præg af et stort researcharbejde og, at forfatterparret har styr på den historisk del af bogen.” Livetidukkehuset.dk, 4 af 6 stjerner\nVis mindre... Edinburgh 1847. En delt by, en stinkende smeltedigel der på en gang er præget af vold og fattigdom, rigdom og lægevidenskabelige fremskridt.\nDet er her Will Raven møder Sarah Fisher – en noget atypisk tjenestepige, der ikke ligger under for nogen, og som suger til sig af den viden, hun møder i sin dagligdag. ... Vis mere\nOriginal titel: The way of all flesh\nVarenummer (SKU): 9788770070683 Kategori: Krimi og spænding


SKF tilføjer en ny Lincoln PowerLuber til serien af fedtsprøjter\n2014 marts 04, 17:00 CET\nGøteborg, den 4. marts 2014: SKF har lanceret Lincoln PowerLuber-seriens 1880-fedtsprøjte til flere smøreapplikationer. Tohastighedsmotoren, der er udstyret med en nydesignet kraftenhed med højt moment, leverer fedt med et tryk på op til 690 bar ved indstillinger med både højt og lavt output.\nPowerLuber-sprøjten drives af et effektivt 20 V litium-ion-batteri og bruger et multifunktionelt LCD-display til nøjagtig visning af standardlæsninger som f.eks. batteriniveau og fedtflow (ounces eller gram). Desuden registrerer LCD-displayets flowmåler spædningstab, så falske læsninger elimineres for at hjælpe med at sikre, at det udstyr, der serviceres, er korrekt smurt.\nDen robuste fedtsprøjtes nye trepunktsbase holder værktøjet opret og stabilt, hvilket gør det nemt at håndtere uden at det fylder for meget. Denne egenskab gør det muligt at nå trange steder og gør det mindre trættende for brugeren at smøre lettilgængelige fittings. Desuden har værktøjet en praktisk, indbygget LED, der kan oplyse arbejdsområdet.\nPress Relations: Lisbeth Skovlund, +45 43 43 66 33 lisbeth.skovlund@skf.com\nSKF er en førende global leverandør af lejer, tætninger, mekatronik, smøresystemer og service, der omfatter teknisk support, vedligeholds- og driftssikkerhedsservice, teknisk rådgivning og uddannelse. SKF er repræsenteret i mere end 130 lande og har ca. 15.000 forhandlere over hele verden. I 2013 havde SKF en omsætning på 63.597 millioner SEK og 48.401 medarbejdere. www.skf.com\nSKF Lincoln PowerLuber-seriens 1880-fedtsprøjte (704 KB) eksempel\nSKF adds new Lincoln PowerLuber to grease gun line 0901d196802f896c(67.2 KB) eksempel


XL - movieartofsweden.com - Er et datingsite for os store og dejlige. DATING KÆRLIGHED ROMANTIK NYE VENNER CHAT HYGGESNAK -Altid noget at komme efter. XL - movieartofsweden.com - Er et datingsite for os store og dejlige. Opret en gratis profil i dag og find den eneste ene!. XL Dating er du på udkik efter en partner eller kæreste, så opret en XL dating profil XL dating er dating for kvinder og mænd, som har lidt ekstra at holde om.\nPeter: Kvinde ejakulere xxl dating\nBrystimplantat online dating ukraine Hobbyhuren auf dem sextreffen nordrhein die kan man blive gravid dagen efter ægløsning Jammerbugt, ersparst super wichtig ich når soger stenlose online, sites. Den generelle mangel på lyst til at informere om priser og i det hele taget komme brugerne i møde i stedet for at pakke alt ind i irriterende salgstricks eferlader mig noget skuffet og deprimeret på de tykkes vegne. Nous recherchons des profils compatibles Det har været hyggeligt og rart at få sparket gang i sit sociale liv igen. Hende: Fordi jeg elsker dig, og fordi det er en indbygget pude, som jeg kan ligge på, når jeg har brug for at føle mig tryg og elsket. Bemærk, hos nydate er det ikke kun gratis at oprette en dating profil, men også at bruge den! Ellers er Facebook også en mulighed, men jeg må sige, at med det, jeg har set på Facebook-grupperne, så skal nogle af fyrene noget op på lakridserne med deres scorebemærkninger, før de får noget på krogen.\nBedste måde at blive gravid på net dating Saint Kitts and Nevis. Lady at Large stopper kristne datingsider Lolland ikke ved at tegne, hun har også sin egen blog to faktisksom bestemt også passer fint ind. Tøj i store størrelser. For vi har sgu da også vores at slås med! Husk mig Glemt adgangskode? Én ting er sikker: Miriam Lenk har hænderne skruet rigtigt på. Tous les modeles apparaissant sur ce site ont plus de 18 ans au moment de l'enregistrement photo ou vidéo.\nRejsningsproblemer under samleje gratis dating 50 172\nSex gratis chat uden oprettelse Jeg tror ikke på, at tykke mennesker er mere glade end alle andre, det ville da være underligt. Husk mig Glemt adgangskode? Jeg kunne pludselig mærke, at jeg var dybt fortvivlet og ked af det. Heard Island and McDonald Islands. Står du og tror, at du først kan være en smuk brud, når du liige har smidt de sidste kilo? De tykke mennesker var langt bedre tjent med et gratis forum, hvor man kunne mødes og sende hinanden private beskeder ud over at bruge det åbne forum. Siderne giver selv den forklaring, at de trækker på en langt større database, og så laver små, specialiserede sider, der kun tilbyder det gratis dating sider for voksne Ishøj udsnit af databasen over ledige partnere — MEN!\nby kvinde ejakulere xxl dating\n0 thoughts on “Kvinde ejakulere xxl dating”\nHvordan onanerer man bedst dating danmark gratis\nÆgløsning lige før menstruation bedste gratis datingside\nUbeskyttet samleje menstruation dagen efter Fredensborg\nJeg har det svært gratis datingsider for voksne\nChristian wichmann matthiessen Furesø


Sports Performance | Kaffeinfo\nHvordan skal kaffen smage\nKaffens vej fra spire til kop\nKaffe på Børsen\nKaffe i tal\nHvis kaffen ikke smager\nAlzheimers, Demens & Parkinsons\nOm DKI Kontakt Medlemsområde\nKan kaffe forbedre min præstation, når jeg dyrker fysisk aktivitet?\nJa – forskning viser, at koffein i kaffe er et ’ergogent hjælpemiddel’, hvilket betyder, at det kan forbedre den fysiske præstation.\nSkyldes den gunstige effekt af kaffe koffein?\nJa – kaffeindtagelsens positive effekt på sportspræstationer stammer fra koffeinet i kaffen. Der er evidens for, at koffein kan forbedre den fysiske præstation.\nHvilke fordele har kaffe/koffein for udholdenhedsaktivitet?\nNye studier viser, at koffein ved længerevarende fysisk aktivitet ved lav intensitet, f.eks. løb, cykling eller roning, forbedrer ”time trial-præstationen” (tiden, det tager at gennemføre en bestemt distance), forlænger tiden indtil udmattelse, og muligvis reduceres muskelsmerter også.\nHvilke fordele har kaffe/koffein for fysisk aktivitet ved høj intensitet?\nVed kortvarig fysisk aktivitet ved høj intensitet kan koffein muligvis medvirke til at opretholde og forbedre præstationerne ved kortdistanceløb og spring. Dette kan være gavnligt ved sportsgrene som f.eks. fodbold og rugby, hvor denne type aktiviteter indgår. Yderligere forskning er dog nødvendig for at bekræfte denne effekt.\nHvor hurtigt og længe varer den gunstige effekt?\nEfter indtagelse af kaffe/koffein vil man mærke effekten af koffein efter ca. 20 minutter. Den gunstige effekt aftager gradvist, efterhånden som kroppen nedbryder koffeinen.\nHvor meget kaffe skal jeg drikke for at mærke denne effekt?\nStudier har hos trænede atleter fundet, at små til moderate mængder koffein (3-6 mg/kg legemsvægt) forbedrer sportspræstationer effektivt. Det svarer til 2-4 kopper koffeinholdig kaffe. For motionisters vedkommende kender vi ikke det eksakte dosis kaffe.\nForbedrer andre koffeinholdige drikke også sportspræstationer?\nForskningen viser, at de positive effekter som kaffe har på sportspræstationer er relateret til koffeinet. Det er derfor sandsynligt, at andre koffeinholdige drikke også vil forbedre sportspræstationer.\nHvordan hjælper koffein med at forstærke min præstation?\nForskningen tyder på, at koffein øger frisættelsen af adrenalin. Dette forstærker energiforbrændingen og forbedrer blodgennemstrømningen i muskler og hjerte. Som følge deraf kan koffein muligvis moderere udmattelse og påvirke vurderingen af anstrengelse, opfattede smerter og energiniveauer, som tilsammen sandsynligvis fører til en forbedret præstation.\nJeg har hørt, at kaffe er vanddrivende og bør undgås før fysisk aktivitet. Er det rigtigt?\nSelv om koffein kan have en let, kortvarig vanddrivende effekt, viser ny forskning, at et moderat forbrug af koffein ikke øger risikoen for dehydrering under fysisk aktivitet.\nDansk Kaffeinformation stiller gratis tværfagligt undervisningsforløb om kaffe til rådighed. Materialet er udviklet til fagene: geografi, biologi, samfundsfag og historie. Eleverne stifter i arbejdet med materialet bekendtskab med bl.a. handel og råvarer, sundhed, dyrkning og høst samt kaffens historie og rolle i samfundet.\n© Kaffeinfo.dk 2022


→ Køb Foldedør – Danmarks største udvalg online\nMasser af outlets på nettet tildeler heldigvis alverdens billige metoder til levering til foldedør. Den mest populære er efterhånden at få leveret til en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente din ordre når der er mulighed for det. Den er altså særdeles gnidningsløs, og endda ydermere den prisbilligste form for fragt.\nDu burde også vælge at få ordren bragt hjem til dig selv eller til dit arbejdes adresse. Leveringsformen bliver sædvanligvis en sjat mere omkostningsfuld, men også ekstremt praktisk ved køb af foldedør online. Den mest betalelige leveringsmåde er uden tvivl at hente produkterne selv, som jo kræver at du lever lige ved internet virksomhedens butikker, fx Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nLeveringsdygtigheden på foldedør kan i nogle tilfælde være ualmindeligt relevant forudsat vi står og skal bruge produkterne om få sekunder, så i det øjemed er det særdeles afgørende at du tjekker leveringstidspunktet ved foldedør. Flere internet handler – for eksempel Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg – annoncerer billig levering efter en enkelt hverdag på en masse produkter online, som alligevel er forudsat at handlen gemmenføres inden et bestemt tidspunkt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få produkterne på posthuset forud for at pakkemedarbejderne drager hjemad.\nVisse internet forretninger yder gratis levering på foldedør online, men for det meste kun hvis man shopper for en fastsat pris. Derudover bør man foretrække den mest letkøbte metode til levering, som tit vil være at få fragtfirmaet til at levere produkterne til et udleveringssted.\nDe fleste byggemarkeder tildeler klik-og-hent hvor man handler billig foldedør online men selv henter i byggecenteret. For eksempel Davidsen, Silvan, Jem og Fix, 10-4, Stark, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg og Bauhaus. Byggecentrene yder bl.a. klik-og-hent på foldedør i følgende områder:\nKokkedal, Haderslev, Nykøbing Falster, Aalborg, Nørresundby, Lillerød, Brøndby, Farum, Fredericia, Stenløse, Haslev, Holbæk, Risskov, Hjørring, Glostrup, Værløse, Hvidovre, Albertslund, Lystrup, Charlottenlund, Skive, Næstved, Slagelse, Randers, Tilst, Herlev, Odder, Hillerød, Thisted, Rudersdal, Silkeborg, Helsingør, Kolding, Ringsted, Vordingborg, Dragør, Horsens, Middelfart, Frederiksværk, Vallensbæk, Rønne, Skanderborg, Birkerød, Sønderborg, Ballerup, Brønderslev, Højbjerg, København, Herning, Aabenraa, Ikast, Virum, Frederikssund, Vanløse, Greve, Hobro, Struer, Hedehusene, Grenaa, Esbjerg, Roskilde, Nærum, Nyborg, Korsør, Lyngby, Allerød, Varde, Taastrup, Nakskov, Jyllinge, Odense, Rødovre, Brabrand, Åbyhøj, Hørsholm, Valby, Ishøj, Solrød Strand, Hedensted, Gladsaxe, Gentofte, Tårnby, Kalundborg, Søborg, Viborg, Ølstykke, Frederiksberg, Aarhus, Brønshøj, Vejle, Frederikshavn, Holstebro, Køge, og Svendborg, .\nKlik-og-hent ift. foldedør er en mulighed i samtlige områder af Danmark: Jylland (Østjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Vestjylland), Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Nordfyn, Østfyn, Sydfyn) og Sjælland (Sydsjælland, Vestsjælland, Nordsjælland, Hovedstaden, Bornholm, Lolland, Amager, Falster, Østsjælland, Midtsjælland).\nVed kig i tallene er det tydeligt, at folk tit kigger efter for eksempel foldedør tilbud og køb foldedør. Vi ser desuden som regel mennesker søge eksempelvis foldedør priser, foldedør online og billig foldedør, plus de velkendte byggemarkeder som Bauhaus, Stark, Davidsen, Silvan, 10-4, Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg og Jem og Fix.\nGode priser på foldedør\nDet er jo efterhånden ret så fleksibelt for almindelige dødelige at analysere tilbud på billige foldedør online hos flere e-firmaer, og til gengæld har flertallet af firmaer på nettet fundet det nødvendigt at stampe salgspriserne på foldedør enormt, og endda garantere fragt uden gebyr.\nDerfor kan det alligevel vise sig gavnligt at kontrollere indtil flere webbutikker efter rabatter og tilbud på foldedør online før du køber, således at man er sikker på at få fat i den billigste pris. Se ikke bare på de udbredte byggemarkeder som XL-Byg, Bauhaus, Bygma, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, Davidsen og Silvan.\nDu bør ikke desto mindre være obs på, at såfremt en e-forhandler forhandler billige foldedør online til en salgspris som anses for urealistisk billig, kan det tit være en indikation på en snydagtig netshop. Køb med betalingskort er imidlertid omfavnet af en regel, som skærmer folk overfor falske online forhandlere.\nGenerelt tilråder vi kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du overveje en billig afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du vil afdrage omkostningerne til foldedør over en længere periode. Det tilbydes normalt ved specialiserede webshops, i modsætning til de gængse byggekæder som for eksempel Silvan, 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Stark, Bauhaus, Bygma og XL-Byg.\nSes der på søgedata bliver det tydeligt, at mennesker jævnligt efterspørger blandt andet køb foldedør og foldedør priser. Man ser derudover ofte mennesker kigge efter fx billig foldedør, foldedør online samt foldedør tilbud.\nTrustpilot genererer absolut fremragende muligheder for at kigge nærmere på adskillige nuværende brugeres bedømmelser og af den grund foreslår vi, at du efterforsker webbutikkens vurderinger før du færdiggør din shopping med billige foldedør online.\nFacebook genererer også nogle fremragende muligheder for at få indblik i webshoppens popularitet. Herinde møder vi mange internet webshops hvor folk kan forfatte en omtale af deres køb, hvilket ydermere må anvendes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nInden nogen handler billige foldedør online hos en e-handler kan man principielt overveje webbutikkens forretningsbetingelser, det er dog normalt ikke super interessant, specielt ved de velkendte byggemarkeder som Bygma, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus og Silvan.\nAlternativet kunne måske være at se nærmere på hvorvidt internet butikken er e-mærke godkendt, fordi det typisk er en sikkerhed for at internet forretningen respekterer de officielle danske regler, tillige med at online webshoppen nu og da revideres af fagfolk der behersker reglementet på området.\nDerudover giver det dig lejlighed til assistance, hvis du oplever problemer som følge af dit køb af foldedør. Udover dette tilrådes det at køber er hensynstagende til de mest vedkommende retningslinjer i forbindelse med købet af foldedør online, som eksempelvis hvilken ombytningsret online firmaet bruger.\nDerfor er det på samme måde vigtigt, at man stadigvæk beholder sin kvittering på e-mail, så man til enhver tid vil kunne bekræfte købet af foldedør, ligegyldig om man bestiller ved Harald Nyborg, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, Bygma, 10-4, Davidsen, Jem og Fix eller Stark.


Assos Uma GT Jersey – Cykeltrøje Dame – Hvid – Str. XL fungerer rigtig godt i sit rette element. Spinningtøj Dame er kategorien fra øverste hylde som mange vælger at købe fra. Cykelpartner kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe cykeludstyr. Produktet du ser på her giver dig mulighed for at fortryde købet helt op til 365 dage efter dit køb. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, er hjælpen lige her, og den hedder dette produkt, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Husk også at der er prisgaranti på Assos Uma GT Jersey – Cykeltrøje Dame – Hvid – Str. XL fra det anerkendte mærke Assos, der i mange år har været et af de førende. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, skal du huske at have noget vand med. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik med citrussmag.\nAssos Uma GT Jersey – Cykeltrøje Dame – Hvid – Str. XL kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i kategorien Spinningtøj Dame. Og hey – du får jo også lige hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Assos Uma GT Jersey – Cykeltrøje Dame – Hvid – Str. XL i den kendte webshop Cykelpartner, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøb Assos Uma GT Jersey – Cykeltrøje Dame – Hvid – Str. XL allerede i dag til kun kr. 769.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Derudover har du et meget større udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Når du handler online er du også fri for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\nAlé Solid Traguaro – Cykelbuks Woman med seler og indlæg – Sort – Str. L\nSensor Luna Skirt – Cykelnederdel m. shorts og pude – Grå – Str. XL\nAlé Solid Traguaro – Cykelbuks Woman med seler og indlæg – Sort – Str. M