Excel til Office 365 Word til Office 365 Outlook til Office 365 PowerPoint til Office 365 Excel til Office 365 til Mac Word til Office 365 til Mac PowerPoint til Office 365 til Mac Excel 2019 Word 2019 Outlook 2019 PowerPoint 2019 Project Professional 2019 Excel 2016 Excel 2019 til Mac PowerPoint 2019 til Mac Word 2019 til Mac Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 Project Professional 2016 Excel 2013 Word 2013 Outlook 2013 PowerPoint 2013 Excel 2010 Word 2010 Outlook 2010 PowerPoint 2010 Project 2007 Excel 2016 til Mac PowerPoint 2016 til Mac Word 2016 til Mac Word til Mac 2011 Excel til Mac 2011 PowerPoint til Mac 2011 Word Online PowerPoint Online OneNote Online Project Online Desktop Client Project Professional 2013 Project Standard 2013 Project Standard 2016 Project Standard 2019 Flere... Mindre\nBrug Indsæt _GT_- billede til at føje billedet til en Office -fil (f. eks et Word -dokument, en PowerPoint -præsentation eller en Excel -projektmappe).\nVigtigt!: Hvis du sletter beskårne områder og senere skifter mening, kan du klikke på knappen Fortryd for at gendanne dem. Sletninger kan fortrydes, indtil filen er gemt.\nDu kan også vælge Beskær i OneNote Online for at fuldføre beskæringsprocessen.\nBemærk!: Når du beskærer et billede, bevares de beskårne dele som en del af billedfilen. Hvis du vil fjerne den beskårne del permanent og reducere billedstørrelsen, skal du åbne filen i din skrivebordsapp og læse Slet beskårne dele af et billede.


Norddjurs har stoppet tilbagegangen | DI Randers-Norddjurs\nNorddjurs har stoppet tilbagegangen\n30.11.2020 19:30:00 CET | DI Randers-Norddjurs\nHvis man graver dybt nok, kan man godt finde nogle ganske positive takter for Norddjurs Kommune i DI’s Lokalt Erhvervsklima 2020. Det gælder blandt andet kategorien ”Kommunal sagsbehandling”, hvor kommunen ligger pænt over middel i rangeringen med resten af landets kommuner med en placering 39. Det gælder også underkategorien kommunale erhvervsskatter såsom dækningsafgifter, affalds- og byggesagsgebyrer. Her ligger kommunen helt oppe i topti-listen på en 8. plads.\n- Danske virksomheders konkurrenceevne afhænger blandt andet af de politiske omkostninger, de bliver mødt med i den kommune, de slår sig ned i. Derfor er det afgørende, at det ikke bliver endnu dyrere at drive virksomhed i Danmark. Og her kan den enkelte kommune gøre en stor positiv forskel, som også gælder her for Norddjurs Kommune, siger formand for DI Randers-Norddjurs Per Hastrup.\nDet bedste, man kan sige om kommunens resultat i år, er, at en markant nedgang med hele 19 pladser sidste år, nu ser ud til at være stoppet med et lille hak opefter til en 86. plads.\nDer er dog stadig et par kategorier, der halter bagefter, og det er i kategorierne ”Infrastruktur og transport” og ”Kommunens image”. I sidstnævnte ligger kommunen på en absolut bundplacering, 93. plads. Den kategori siger noget om kommunens placering på spørgsmål om tilfredshed med kommunens indsats for at fastholde og tiltrække nye borgere og nye virksomheder til kommunen samt på fire statistiske indikatorer, der viser, i hvor høj grad det lykkes at tiltrække nye borgere og virksomheder.\n- Hvis man som kommune intet kan præstere her, er det lidt som at save den gren over, man selv sidder på. For er der noget, kommunerne skal leve af, så er det, at der hele tiden kommer nye virksomheder og nye borgere til området. Ellers bliver der let et dødvande, hvor virksomheder i stadig stigende grad kommer til at mangle kvalificerede medarbejdere, når der ikke flytter flere borgere til kommunen. Og hvis virksomheder fravælger at slå sig ned i kommunen, underminerer det også kommunen som et attraktivt sted, da der så er de færre muligheder af arbejdspladser at vælge imellem, og en indre dynamik mellem virksomhederne svinder ind, siger Per Hastrup.\nDen anden bundplacering er på ”Infrastruktur og transport” på en 92. plads, og det er heller ikke for heldigt, mener formanden for DI Randers-Norddjurs\n- Det koster mange penge og ressourcer, når eksempelvis medarbejdere sidder i kø på vejene, eller må kigge forgæves efter bussen, eller når varer fra danske virksomheder bliver forsinket. Nu kører letbanen heldigvis mellem Grenaa og Aarhus, og hvor hastigheden langs strækningen har kunnet sættes op takket være, at nogle mindre betydningsfulde overkørsler er lukket. Men der er stadig store udfordringer med transport ad landevejene i kommunen, siger formanden for DI Randers-Norddjurs.


Pinsekraft på ny - Udfordringen\nPinsekraft på ny\nI denne weekend fejrer vi pinse. Den første pinse var helt skelsættende for de første kristne. Og ”pinsens” kraft kan også opleves af os i dag.\nVi har i dette nummer samlet nogle artikler, som fortæller om Helligåndens kraft i funktion på side 6, 9, 12 og 13.\nBåde frelse, frihed og kraft\nPå side 9 fortæller erhvervsmanden Kurt Pihlmann om, hvordan han som ung tog imod frelsen i tro på Jesus Kristus. Det er den vigtigste beslutning, et menneske kan tage. Men han manglede frimodighed til at fortælle andre åbent om sin tro. (Det kan mange kristne vist nikke genkendende til.) Kurt lagde mærke til, at nogle af hans kristne venner havde denne frimodighed. Og han blev klar over, at der var to sider af Helligånden, nemlig 1) at få Jesus i hjertet og 2) at blive fyldt/døbt med Helligånden, så man kan vidne frimodigt om Jesus og få kraft og nådegaver.\nSejr over synd og skam\nOfte taler vi her om de ekstraordinære nådegaver i 1. Korinterbrev12,8-10: Visdom, Kundskab, Tro, Helbredelse, Mirakler, Profeti, Bedømmelse, Tungetale og Tolkning af tungetale. Herom senere. Men en overset side af Helligåndens værk er, at vi kan overvinde synd og skam i vores eget liv ved Ånden.\nIkke sådan, at vi bliver syndfrie. Vi vil fortsat have brug for syndernes forladelse – og ifølge Luther endda dagligt. Men vi sidder ikke håbløst fast i synd og afhængighed. Vi kan vinde over synden. Ikke i egen kraft, men ved Helligånden. Vi kan rejse os. Stå imod det onde. Helligånden i os kan vinde over det fysiske, psykiske og åndelige.\nHvis dette blev forkyndt mere, ville kristne ikke leve i nederlag og mismod. Og man ville ikke være nødt til at opfinde en teologi, der gjorde en dyd af elendigheden.\nNådegaverne er til rådighed i dag\nHelligånden udrustede de første kristne, så de netop fik tro og frimodighed til at vidne – ja, endda at gå i døden.\nDe nådegaver, som kom i funktion den første pinse, er fortsat til rådighed for alle kristne. Når de ikke er mere i brug, skyldes det især, at der er så lidt praktisk forkyndelse. Og så lidt forbøn for Helligåndens dåb og fylde.\nNogle kristne er endda mistænksomme overfor disse nådegaver, selv om de er omtalt og anvendt i Ny Testamente. En stor forhindring for at modtage denne åndelige kraft er det snævre realistiske verdensbillede, som udelukker alt det overnaturlige, som man ikke forstår.\nMen Kurt Pihlmanns eksempel på side 9 og mange andre eksempler beviser, at det overnaturlige ER virkeligt.\nOverraskende videnskabelige resultater\nDer er faktisk udført videnskabelige undersøgelser af kristne, der taler i tunger. Dr. Andrew Newberg sammenlignede i et studie i 2006 på University of Pennsylvania hjerneskanninger af kristne, der bad i tunger, med buddhistiske munke, der messede under meditation, og katolske nonner, der bad bønner.\nUndersøgelsen viste overraskende forskellige resultater. Frontlabberne – den del af hjernen lige bag panden, der betragtes som hjernens kontrolcenter – blev mere aktive, da nonnerne bad og munkene messede. Men der blev stille i frontlabberne hos de kristne, der talte i tunger.\nOpdagelsen indikerer, at tungetale ikke er en bevidst hjernefunktion, men en åndelig handling mellem mennesker og Gud. Derfor skal man ikke se ned på tungetale. Eller som Paulus udtrykte det: ”Hvis jeg beder i tunger, så er det min ånd, der beder, mens min forstand er koblet fra.” (1 Kor. 14:14.)\nTungetale er naturligvis ikke forbeholdt en bestemt kirkereting. Alle gaver er til rådighed, og Paulus siger, at vi skal stræbe efter dem. (1. Kor.12-14) Hvorfor? Fordi de åbner op for den ekstra kraft, som vi har behov for, hvis vi skal lykkes.


• Køb Kattehalsbånd - Stort udvalg til gode priser → Klik her\nKattehalsbånd I belong to.. m. refleks\nDe fleste e-forretninger tildeler nu om stunder en lang række forskellige leveringsformer. En af de mest almindelige er på nuværende tidspunkt at få leveret til et udleveringssted, hvor du selv afhenter de købte produkter præcis når det passer dig. Løsningen er nemlig virkelig fremkommelig, samt tit endvidere den billigste type af levering.\nDu kunne omvendt planlægge at få ordren leveret til din hjemmeadresse eller ud på dit arbejde. Leveringstypen viser sig for det meste lidt mindre prisbillig, men ligeledes vældig smart. Den mindst kostelige leveringsløsning kan ikke modsiges at være at du selv henter pakken, men dette kræver at du er nærved internet webshoppens bopæl.\nFragtperioden er naturligvis særdeles relevant såfremt man står og skal bruge din pakke nu og her, så herved er det rigtig centralt at du tjekker det estimerede leveringstidspunkt for det vedkommende produkt.\nDe fleste internet varehuse giver løfte om levering efter en enkelt hverdag på deres favorit varer, men vær påpasselig da det nødvendiggør at handlen gemmenføres forinden et aftalt klokkeslæt, sådan at de kan nå at få ordren hen til fragtfirmaet forinden de pakkeansatte har fyraften.\nEn hel del online webshops lover gebyrfri levering, men for det meste kun hvis man handler for en bestemt pris. I øvrigt skulle man tage den mest betalelige leveringsløsning, hvilket i mange tilfælde – uanset om man opholder sig ved Hørsholm, Frederikssund eller Hinnerup – vil blive at få dem til at køre din bestilling til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være vældig nemt for almindelige dødelige at finde information om priser fra flere internet outlets, og af den grund har utallige e-firmaer været tvunget til at mindske salgspriserne på en række af deres varer – til drenge og piger, og tillige også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange præstere gratis fragt.\nTrods dette kan det alligevel vise sig nyttigt at tjekke en række internet selskaber efter tilbud forinden du gennemfører din handel, sådan at man er tryg ved at skaffe sig den mest attraktive pris.\nMan må trods alt ikke overse, at i tilfælde af at en shop på nettet tilbyder deres varer til en salgspris der er uforståeligt attraktiv, bør det mange gange være et signal om en uægte internet shop. Handler med kort er imidlertid dækket ind under en anordning, der redder folk overfor uægte internet firmaer.\nVi anbefaler generelt kortbestillinger eller MobilePay. Som alternativ kan du udnytte en løsning som fx ViaBill, ifald du higer efter at afbetale regningen af flere omgange.\nForud for at folk shopper i en internet virksomhed behøver de i og for sig gøre sig bekendt med indholdet af deres forretningsaftale, dog er det i mange tilfælde en omfattende opgave.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at kigge hvorvidt internet forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, da det typisk er en antydning af at internet butikken forstår den officielle danske lovgivning, tillige med at netshoppen lejlighedsvis revurderes af jurister der kender de gældende regler. Derudover giver det dig genvej til at få assistance, hvis du skulle få problemer i processen med din ordre.\nI øvrigt slår vi et slag for at man er klar over de grundlæggende retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med købet, som eksempelvis hvilken byttepolitik internet webshoppen bruger. På grund af dette er det også essesentielt, at man stadigvæk bibeholder sin faktura e-mail, så man senere vil kunne bekræfte sin ordre, uanset om man er på gaveindkøb til en herre eller dame.\nTrustpilot fremskaffer fuldstændig fantastiske genveje til at bese en række øvrige konsumenters vurderinger og derfor anbefales det, at du sonderer online butikkens vurderinger før du lægger din bestilling.\nFacebook frembringer tillige rigtig hæderlige genveje til at få kendskab til e-forhandlerens kundefokus. Desuden ses en del internet varehuse som gør det muligt at forfatte en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket også må benyttes til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nVores side er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi arbejder sammen med diverse online webshops når vi introducerer virksomhedernes varer, og tager imod betaling forudsat en af vores brugere laver en transaktion.\nAnvisninger omkring tilbud og internet foretagender værnes om fra tid til anden, men der tages forbehold for justeringer der er blevet realiseret siden sidste opdatering af hjemmesidens informationer.


Et monster i mit liv – Good Food Easy Food\nEt monster i mit liv\nPå trods af gentagne løfter om forbedring, bod og bedring og ”jeg skal nok tage mig sammen”, ser det alligevel ud til, at jeg gang på gang svigter jer. Det er jeg ked af, men sagen er den, at mit hjem og mit liv er blevet invaderet af et monster, et stort, voldsomt, provokerende, irriterende, dominerende monster. Og det monster fylder så meget, at det tager alt min energi, alt mit overskud og al min tid. Det er bestemt ikke et monster, jeg har inviteret indenfor, faktisk vil jeg enormt gerne have lov at smide det ud, men det er som om, det er stærkere end mig.\nDet startede ellers så smukt, jeg mødte en fantastisk mand, flyttede sammen med ham i det lille slot Lykkebo, fik to skønne og smukke papbørn og skulle leve lykkeligt til mine dages ende i mit lille glansbillede. Men monsteret lå i skyggerne og lurede og få måneder efter vi blev gift, stak det hovedet frem og viste tænder.\nMonsteret angreb Claus først og hans arbejdsgiver sendte ham til en psykolog i Esbjerg, der skulle hjælpe med at jage monsteret på flugt. Denne første psykolog kaldte monsteret for ”Midtlivskrise”, men efter de første par måneder stod det klart, at det slet ikke var det, monsteret hed. Vi gik derfor sammen til VeteranCentret og mødte en ung, klog kvinde ved navn Julie. Hun genkendte straks monsteret og kunne fortælle, at det var på VeteranCentrets top 10 over eftersøgte monstre. Hun sendte hurtigt Claus videre til en kendt monsterjæger, en klog psykolog i Holstebro. Sammen forsøgte de i nogle måneder, at slå monsteret ihjel eller i hvert fald at såre det så meget, at det ville trække sig tilbage, men monsteret blev hele tiden stærkere. Så psykologen måtte give op og sendte Claus videre til en hel flok af specialister på en klinik i Aarhus. Der samlede de et helt team bestående af fysioterapeut, psykolog, læge og sygeplejerske, der sammen gik til kamp mod monsteret og angreb det på alle fronter.\nSammen med Claus har de nu kæmpet i ¾ år mod monsteret, men nu har de også kastet håndklædet i ringen. De har sendt Claus hjem med besked om, at lære at leve med sit monster resten af livet. Og det er ikke et nemt monster at leve med. Det er ikke et monster, der lever i stilhed i vores lille hjem og det er desværre et monster, der ikke kun påvirker Claus, men også mig, hans børn, vores familier, vores venner og hele vores liv.\nVi købte sidste år Tayson, vores lille, store rottweiler, der skal hjælpe Claus med at bekæmpe monsteret, så han kan leve et nogenlunde normalt liv. Tayson gør sit bedste, men han er stadig kun en lille hvalp, så det kan være svært at jagte monstre allerede. Han gør dog sit allerbedste for at jagte pokemon-jægerne, der tillader sig at gå rundt på hans fortov. Måske han er lidt monster-forvirret?\nVeteranCentret var klar over, at kampen mod monsteret også ville påvirke mig og børnene, så de tilbød straks hjælp til os alle. Børnene kom i børnegruppe på soldaterhjemmet i Holstebro, hvor de sammen med andre børn, hvis forældre også var angrebet af dette monster, kunne tale og blive forstået. Det var et fantastisk forløb, hvor børnene fandt ud af, at de ikke er alene, at der er andre børn, hvis forældre også skal leve med dette monster.\nJeg selv fik også tilbud om psykolog og startede sidste år ved den gode monsterjæger i Holstebro. Han forsøger nu, at lære mig at leve med monsteret, samt at passe på mig selv i processen. Desværre har han en meget genstridig patient, så jeg har alt for længe været alt for tykhovedet, har ignoreret tegnene og har troet, at jeg kunne klare det hele. Det kunne jeg ikke, big surprise. Så for et par uger siden sendte min chef mig hjem, hun sygemeldte mig med stress og gav mig besked på at gå hjem og passe på mig selv. Det kan faktisk godt være lidt svært, især når monsteret, der har været med til at gøre mig stresset, bor i mit hjem 24/7 og påvirker hver en beslutning jeg tager i løbet af dagen.\nTegnene på stress har været der længe. Jeg har været en møgdårlig kollega, umulig at arbejde sammen med, vred, frustreret, hysterisk osv. Jeg har mistet overblikket, glemt alt, mistet min koncentration, ja jeg har endda glemt, hvordan man børster tænder og går i bad. Du tror jeg overdriver men nej, der var dage, hvor jeg var halvvejs på arbejde, før jeg opdagede, at jeg kun havde børstet halvdelen af mine tænder, eller kun havde børstet forsiden og ikke bagsiden. Og jeg har utallige gange måttet gå tilbage under bruseren, for at gøre mit bad færdigt, eller jeg har vasket mit hår to og tre gange. Så den er vist god nok.\nJeg går nu rundt herhjemme og forsøger at finde mig selv igen. Jeg går lange ture med Tayson, sådan som monsterjægeren har anbefalet. Vi tager en lang formiddagstur næsten hver dag i Jyllands Park Zoo, hvor Tayson får sin morgenmad. Jeg får gået en masse og får frisk luft, bliver tvunget til at sætte farten ned. Tayson får rig mulighed for at træne sine sociale kompetencer, samt god tid til at charmere sig ind på alle dyrepasserne, der til gengæld gladelig fodrer ham med gulerødder og hestekød. Win win for alle.\nSamtidig forsøger jeg også at holde fast i mit strikse træningsregime, med både BodyPump, BodyCombat og BodyFlow og ind i mellem også en god omgang zumba, for det bliver man bare så glad i låget af. Træning er godt, det kan jeg skrive under på. Jeg får rig mulighed for at komme af med alle mine aggressioner, og når nu jeg ikke kan slå fysisk på det monster, der har taget magten i vores liv, så kan jeg da slå på det i overført betydning, når jeg træner. Og når nu jeg ikke selv kan finde ud af at sætte farten ned og lytte til mig selv, så er flow bare det helt rigtige. For dælen, hvor er jeg frustreret over det langsomme tempo, de hårde stillinger og kravet om at trække vejret stille og roligt. Og min tanke er, at så længe det frustrerer mig så meget, er det nok sundt for mig at blive ved. Jeg tror det er en sund læring for mig.\nMonsteret har fået navnet PTSD og det er desværre blevet en del af vores liv, fordi min mand tilbage i 1995 tilbragte 6 måneder i Sarajevo. Tænk sig, at så kort tid, for så mange år siden, kan få så stor betydning i vores liv i dag. Men sådan er det altså, monsteret har overtaget kontrollen med vores liv, det dræner os, og det fylder altså så meget, at jeg kæmper med at finde overskuddet til bare at dele mine opskrifter med jer. Jeg synes selv, det er noget sløs, jeg har en hel stak liggende klar til jer, men der er dage, hvor jeg knap nok magter at stå op og så er der altså noget vej endnu. Forhåbentligt vil opskrifterne begynde at flyde ind på hjemmesiden i fast tempo igen, efterhånden som jeg får det bedre. I mellemtiden forsøger Claus og jeg at lære at leve i et polygamt ægteskab med vores monster. Ønsk os held og lykke.


Den store vækkelse er begyndt | PerBraendgaard.dk\nsøndag, 30 august 2020, 9:14 Per Brændgaard\tSkriv en kommentar\nDen lyse side af corona er den store vækkelse, der lige nu spreder sig hastigt gennem Danmark og resten af den corona-inficerede verden. Der er grund til håb og glæde!\nJeg har hidtil især blogget om den mørke side af corona. Det er de satanistiske, bedrageriske, magtliderlige, psykopatiske kræfter, der gennemtvinger politiske løsninger på coronasituationen, som er helt ude af proportioner.\nDEN LYSE SIDE AF CORONA\nDer er også en lys side af corona, som jeg næsten ikke har turdet håbe på, men som min åndelige vejleder nu har bekræftet mig i er god nok. Coronaen baner vejen for den største globale vækkelse af menneskeheden nogensinde! Den store vækkelse er allerede godt i gang, og den spreder sig som en sund virus-pandemi dag for dag. Den lyse side opstår som modpol til den mørke sides desperation og afsløring af sin egen sande natur.\nDet er en vækkelse til et gennemgribende sygt samfund og til det brændende ønske om retfærdighed, frihed og forandring.\nDet er en vækkelse til de illusioner om verden, som medierne bombarderer os med hver dag døgnet rundt – og til det brændende ønske om at slukke for lortet og finde fred og mening i den virkelige verden i stedet for.\nCoronaen baner vejen for den største globale vækkelse af menneskeheden nogensinde!\nDet er en vækkelse til et behov for nye ledere, der søger sandhed, og som er drevet af næstekærlighed.\nDet er en vækkelse til sandhedens smalle sti, der findes i junglen mellem mainstream-faldgruberne og de konspirationsteoretiske faldgruber.\nDet er en vækkelse til medfølelse, hvor det ikke længere handler om ‘os mod dem’, men om at virkeligt prøve at forstå hvad de andre forstår, og hvorfor det er så let at blive fanget af falske forståelser, uden at man er et ondt menneske af den grund. Man er bare en fange.\nDet er en vækkelse til oprydning drevet af et åbent sind, der dog ikke er så åbent, at hjernen falder ud.\nDet er en ny vækkelse til logisk tænkning, hvor folket bliver frigjort fra underkastelsen til autoriteter og følelser.\nDet er en vækkelse til Yeshua og forsagelse af Satan – og til at være ligeglad med at mange synes, at det er tosset at være ægte kristen i et falsk kristent land.\nDet er en vækkelse til mod, mening og passion. Til nye bevidste fællesskaber med kram i stedet for mundbind. Til liv med ægte mening og oprigtig dybde.\nDet er en åndelig vækkelse, som alle vil være i “risiko” for at blive ramt af. Selv Mette Frederiksen, Magnus Heunicke, Bill Gates og Donald Trump. Ingen mennesker er aldrig helt fortabt. Der er altid håb, når Den Store Vækkelse brænder sin vej gennem verden.\nForrige indlægEvidensorienteret sandhedssøgning – hvad er det?Næste indlægKram dig sund og åndet


Ind i praksis - epuc\nHenrik Hersom og Peter Koudahl (red): Ind I praksis. Praxis 2017.\nDet er et glimrende, nødvendigt og perspektivrigt initiativ NCE/Metropol har taget med såvel projektet Kompetenceløft i praksis som med den antologi Ind i praksis, der formidler erfaringer og resultater fra projektet. Al mulig grund til ros og klap i de erhvervspædagogiske hænder.\nVi starter med en række citater. Det gør vi for at kunne anmelde og vurdere antologien på dens egne præmisser.\n”Antologien bygger på et forskningsprojekt, hvis anvendelsesformål har været at medvirke til at kompetenceløfte erhvervsskolelærerne med særlig henblik på at skabe viden om differentiering og praksisinddragende undervisning på erhvervsskolerne”\n”Hvordan ”gøres” praksis i (udvalgte dele af) erhvervsuddannelserne, og hvordan kan vi anskue og definere praksisundervisningen på mere nuancerede måder end vi hidtil har gjort, hvilke implikationer kan der være forbundet med de forskellige måder at bedrive praksisundervisning på, og hvordan kan svarene på de ovennævnte spørgsmål anvendes i erhvervsskolelærernes kompetenceudvikling med særligt henblik på differentiering?”\n”Det fælles fokus har været på lærerkompetencer (herunder teamarbejde og ledelse) i relation til differentiering og praksisinddragelse”\nSå altså projektet handler om:\n“Teamarbejde og ledelse”\nDet slås fast, at der om “praksis, savnes et præcist sprog, der kan distingvere og sortere blandt de mange begreber og forståelser”\n”Et udgangspunkt for at stille sig denne opgave er en undren over, at der, til trods for at praksis har en helt central placering i uddannelserne, aldrig er nogen, der har gjort sig umagen at udvikle et sprog herom, der på systematisk måde kan sortere imellem de mange måder, begrebet bliver anvendt på.”\nVi citerer her lidt omfangsrigt og grundigt for at få hold på, hvad projektet og antologien faktisk går ud på. Citaterne viser et godt udgangspunkt for projektet og antologien. MEN. For der er en række men’er.\nDet er som om antologien og måske også projektet snubler allerede i starten. Det drejer sig om 4 x men!\nMen nummer 1. Intentionen om at præcisere sprog og begreber kommer dårligt fra start.\n”Praksis” bruges i en lang række sammenhænge. Indledningsartiklen fastslår selv, at der kan være tale om mange former for praksis, lærernes, elevernes, virksomhedernes. Men der kommer ikke noget svar. Praksis sættes på mangt og meget. Føjes til andre ord. Og på den måde opløses begrebet til blot ord, der kan bruges efter behag. Det gælder såvel i den rammesættende indledningsartikel som i de fleste af antologiens øvrige artikler. Og videre om begrebs- og ordpræcision. Der skelnes ikke mellem fag, undervisningsfag, erhverv og erhvervsfag. Det gør det vanskeligt som læser at gennemskue, hvad der menes, når talen falder på fag.\nEndelig introducerer den rammesættende artikel med titlen Praksislæring i erhvervsuddannelserne så et nyt begreb – praksislæring. Det første afsnit har overskriften Hvad er praksislæring? Men i samme afsnit bliver praksislæring ”oversat til ”praksisnært” og ”praksisnær undervisning”.\nDer mangler simpelthen den begrebsafklaring og begrebspræcision, som projektet og indledningsartiklen efterlyser!\nMen nummer 2. Indledningsartiklens ”undren over”, ”at aldrig er nogen, der har gjort sig umagen at udvikle et sprog herom” – undrer mig! Der er nemlig nogen, der har gjort sig den umagen. Det kunne ha’ hjulpet projektet/artiklen, hvis den havde gjort brug af tilgængelig forskning og materiale på området. Steinar Kvale og Klaus Nielsens store forskningsprojekt Læring i moderne dansk vekseluddannelse fra 2002 kunne fx ha’ hjulpet til en afklaring af, hvad praksislæring er. Hiim og Hippe forskning – ikke mindst Else Hiims – om praksisbaseret læring og problembaseret praksis kunne ligeledes anvendes til afklaring. Blot for at nævne 2 oplagte forskningskilder. Ministeriet har udgivet Pædagogiske principper i forbindelse med reformen. Her kan der også hentes noget. Vores egen lille biks – EPUC – har såmænd i al beskedenhed leveret et par bidrag – ikke i form af forskning – men i form af didaktiske begreber om praksisnær undervisning (se www.epuc.dk : Indspark om praksisnær undervisning). Disse bidrag kunne ha’ hjulpet projektet til fx en skelnen mellem praksislæring, som noget der foregår i praktikkens praksis med en driftslogik og en praksisnær undervisning, der foregår i skolens læringslogik. Det er problematisk at bruge begrebet praksislæring og ”at der skal undervises i praksis” som begreber om undervisningen i skoledelen af de danske erhvervsuddannelser. Og det er problematisk, når læring i de to arenaer ikke skilles ad, som på side 37, hvor der ikke skelnes mellem den rolle, erhvervsskolelæreren og mesteren skal og kan udfylde.\nMen nummer 3. I Henrik Hersoms kongeartikel for antologien introduceres den model, der skal bære formidlingen af projektet og rammesætte resten af antologien. Modellen er – naturligvis – en analytisk model. Men også en analytisk model skal vel kunne bruges til noget i praksis, når intentionen med projektet og antologien er at kompetenceløfte erhvervsskolelærerne?!\nModellen præsenterer 4 begreber, som også kaldes analytiske hjørner:\nDisse begreber hører under 2 kategorier – henholdsvis erhvervsoplæring og læring om livet i og omkring erhvervet, som hører til hver sin henholdsvis lukket faglig klassifikation og åben faglig klassifikation og åben didaktisk rammesætning og lukket didaktisk rammesætning.\nTungen skal holdes lige i munden!\nDenne rammesættende model insisterer samtlige artikler på at referere til. Men modellen kommer til at stå så underligt udvendigt i forhold til resten af antologiens artikler. Det er vanskeligt at se, hvad modellen anvendes til i artiklerne – og hvad den kan anvendes til i lærernes praksis!\nHenrik Hersom skriver da også på side 63 ”Som nævnt vil den konkrete undervisning langt oftest ligge et sted mellem begreberne i modellen. ………Hertil kommer, at undervisningen ofte skifter mellem de fire læringsbegreber inden for samme lektion” !!\nModellen lider måske også under, at den nok ikke udtrykker fire forskellige former for læringsbegreber i ”praksislæring”, men snare udtrykker forskellige former for undervisningsprincipper og metoder!!??\nMen nummer 4. Empirien. Der må være indsamlet en stor mængde empiri i projektet. Empirien kunne udgøre en skatkiste af adgang til undervisningspraksis på skolerne. Men det er faktisk svært at se, hvilken værdi empirien udgør for projektet. På den ene side får vi ikke præsenteret empirien. Er der mønstre i den, kan der generes noget ud fra den, hvad kendetegner den, er der noget nyt under solen? På den anden side præsenterer redaktørerne heller ikke en systematik i brugen af empirien gennem antologien. Derfor bruges empirien også forskelligt fra artikel til artikel. Citater bruges til at bekræfte antagelser eller til at problematisere antagelser. Det er der ikke i sig selv noget galt i. Men hvad skal projektets indsamlede empiri overordnet bruges til, og hvad er den røde metodiske tråd i anvendelsen af empirien?\nMeget få steder får empirien normativ karakter i form af anvisninger til en forandret undervisningspraksis, til kompetenceløft af lærerne. De fleste artikler slår fast, at ”praksis” er central i erhvervsuddannelserne. Ja da. Men det er vel ikke resultatet af projektets empiri?\nEmpirien forekommer udvendig i forhold til artiklernes indhold. Denne udvendighed spores også i nogle af artiklernes mangel på sproglig fortrolighed med målgruppen – erhvervsskolelærerne.\nAntologiens bedste artikel er skrevet af Geert Allermand Midt i praksis. Allermand opløser begrebet praksislæring til de to læringsarenaer i de danske vekseluddannelser. Den åbning ville have pyntet i indledningsartiklerne. Han tager afsæt i instruktionen. Instruktionen er vel nok stadig den meste udbredte metode i undervisningen på de danske erhvervsuddannelser. Også derfor relevant. Hefter belyses emnet ud fra forskellige teoretiske tilgange. Vel at bemærke erhvervspædagogisk relevant teori.\nKjeld Steen Iversen har skrevet en lærd artikel, hvor empirien belyses ved hjælp af ikke mindst Fullan og Hargreaves. En spændende analyse! Artiklen handler om lærernes kompetencer og kompetenceudvikling i den daglige undervisningspraksis. Og dog konkluderer Iversen på side 146 ”Vanskeligere kan det være at se, hvordan lærerne kan udvikle deres kompetencer.” !\nClaus Bo Jørgensen præsenterer i sin artikel Fra uddannelsespolitiske intentioner til differentieret undervisning – krav og muligheder en lang analyse af styringslogikker fra New Public Management i 1980érne over EUD-reformens taxameterstyring i 1990érne til reformen fra 2014.\nClaus Bo Jørgensen konkluderer ”I den netop præsenterede empiri peges der på mange forskellige barrierer for at tilrettelægge og gennemføre differentieret undervisning”. Og videre ”Set fra et skoleperspektiv må man nok erkende, at måderne, forskellige uddannelser bliver tilrettelagt og gennemført på, er mangfoldige, herunder også differentieringsaspektet. Der findes ikke én måde at løse denne opgave på.” Så ……….??\nHans Jørgen Knudsens artikel Undervisningsdifferentiering i praksis handler om at inddrage ”virksomhedspraksis” som et middel til differentiering. Det oplyses, at NCE i projektet har præsenteret 3 modeller til differentiering:\nWolfgang Klafkis model\nJens Rasmussens intelligent undervisningsdifferentiering\nKarin Svejgaards rød, gul grøn\nKnudsen citerer ikke så meget fra empirien. Men det fremgår, at lærerne om end ikke forkaster de 3 modeller. Så klipper og klistrer de til brugbare metoder i deres undervisningspraksis. Det er jo interessant. Hvad skal modellerne så bruges til? Det kunne være spændende, om Knudsen havde gjort mere ud af generere empirien til en form for model, der afspejler lærernes praksis? I artiklen præsenterer Knudsen Håndværkets differentiering. Det stammer fra EUC Nord. Her ser det ud til, at lærerne vender differentieringen på hovedet ved at tage udgangspunkt i, hvad håndværket kræver af eleverne. Og ikke med det primære udgangspunkt i elevernes forudsætninger. Det ser produktivt ud. Men det er, som om Knudsen ikke erkender eller ikke vil bruge det, han ser på skolerne. Desuden beretter artiklen om digital differentiering, som Knudsen på det varmeste anbefaler.\nAntologien afsluttes med Susanne Gottlieb og René Nordin Bloch´s artikel Lærerteam på erhvervsskoler – i praksis. Artiklen handler ikke meget om ”praksislæring” eller praksisnær undervisning og differentiering. Den handler mest om teamarbejde og lærernes samarbejde og her er der ikke noget nyt at hente i forhold til EVA´s rapport Teamarbejde på erhvervsuddannelserne – fem elementer der styrker teamsamarbejdet om undervisningen” fra 2016.\n”Vi har ønsket at understrege, at en ændring af den grundlæggende antagelse om at lærerarbejdets karakter, så hele undervisningsprocessen bliver forstået som et fælles ansvar, er forudsætningen for at kunne udvikle en praksisnær undervisning til gavn for alle elever.\nDet er ikke noget, der sker fra den ene dag til den anden, og det er ikke noget, der sker, medmindre man arbejder systematisk med det internt i teamet og i samarbejdet med den lokale leder.”\nDenne konklusion er desværre lidt symptomatisk for de fleste artikler. Det har sikkert været et interessant projekt at gennemføre og det har uden tvivl bragt en del viden på banen for NCE. Men som materiale til at kompetenceudvikle lærerne på erhvervsskolerne – i praksis? Det kan være lidt vanskeligt at se bogen som lærebog på diplomuddannelserne. Dertil er der for lidt til udvikling af lærernes undervisningspraksis og for lidt til udvikling af deres samarbejde i praksis.\nDet er en skam. Men det rører ikke ved, at NCE har taget et godt initiativ med såvel projektet som med antologien. Gid NCE fremover vil gå mere i dialog med den viden, der allerede findes i forhold til erhvervsuddannelserne.


DIY-guides: Sådan shiner du dit hjem op med kant og personlighed - Flashup.dk\nVil du gerne shine dit hjem op og give det mere kant og personlighed? Så er der hjælp at hente lige her! Læs med og få konkrete tips til, hvordan du nemt kan pifte dit hjem op.\nEn måde, hvorpå du nemt kan shine dit hjem op, er ved møbelpolstring, og dette behøver altså ikke at være særlig svært. Sværhedsgraden afhænger selvfølgelig af, hvad det er, du vil ompolstre, men hvis det blot er eksempelvis en almindelig spisebordsstol, du ønsker at pifte op, så er det forholdsvist nemt.\nEn stol du vil ompolstre\nnyt skum og vat (dette kommer an på hvilken stand det, som allerede sidder på stolen, er i)\nEn hæftepistol og klammer\nEn tang og en skruetrækker\nPå TM-Materialer.dk finder du et stort udvalg af alle de materialer, du skal bruge til møbelpolstring.\nStart med at tage sædet af stolen, og brug en skruetrækker og en tang til at lirke de gamle søm op. Pil derefter den gamle polstring af, hvilket er en god idé at gøre udenfor, da dette kan støve meget.\nHvis skummet på stolen er i dårlig stand, så skift det ud. Brug kontaktlim til at lime det nye skum på, og sørg for at det sidder stramt, så du undgår, at der kommer buler i sædet. For at mindske eventuelle buler kan du lægge vat henover skummet for at sikre dig, at sædet er blødt og behageligt.\nHæft det nye stof fast hele vejen rundt på sædet. Vær opmærksom på, at stoffet er strammet godt til, og vend sædet ofte, så du sikrer dig, at det også ser godt ud på sædets synlige side.\nSlut af med at klippe resterne rundt om sædet af, og sæt det tilbage på stolen. Voila – så har du en stol, der fremstår som ny!\nVed møbelpolstring har du altså mulighed for helt selv at vælge, hvordan dine møbler skal se ud, og på den måde har du mulighed for at give dit hjem personlighed og kant. Ved eksempelvis at vælge et farverigt og sjovt mønster til dit stolesæde, kan du give rummet et helt nyt indtryk. Desuden er der også penge at spare, hvis du selv udfører møbelpolstring. Det er altså bare med at komme i gang!\nGiv dine møbler en klat maling\nHvis ikke du føler det store overskud til at begive dig ud i lidt større projekter, så kan du også sagtens pifte dit hjem op ved at give dine møbler en omgang maling. Synes du eksempelvis, at din stue mangler et frisk pust, så mal dit sofabord eller din skænk, og det vil give stuen et helt nyt udtryk. Er du rigtig modig, kan du vælge at male et enkelt møbel i en sjov farve, hvilket virkelig giver personlighed og kant til rummet. Mulighederne er altså mange, og det er bare med at komme i gang med små malerprojekter. Og husk – selvom projekterne er små, så kan det have en kæmpestor betydning for rummets udtryk!\nLav din egen personlige billedvæg\nDet er stensikkert ikke gået din næse forbi, at det i 2017 har været superpopulært at hænge alverdens forskellige små billeder op omkring hinanden på væggen, så de danner en billedvæg. I stedet for at gå ud og bruge penge på at købe disse billeder, kan du faktisk selv finde dine yndlingsmotiver på nettet og printe disse ud for derefter at sætte dem i passende rammer. På den måde kan du gøre din billedvæg helt unik og personlig, så den passer lige præcis til dig og dit hjem. Vælg eksempelvis billeder med dine yndlingscitater, yndlingsdyr eller farver, som gør dig glad. Det eneste, du skal bruge, er en printer og nogle rammer, som passer i størrelsen, og så giver resten næsten sig selv. Det er så let, at der ingen undskyldning er for ikke at komme i gang!


FOGO 762 er en sort lampe med kromelementer. Den består af en strimmel og to lampeskærme med justerbar lysvinkel. Fogo er den væglampe, som alle leder efter med et moderne twist. Disse lamper er velegnede til forskellige rum og er præget af tidløse farver og kromdetaljer. Denne serie af lamper fungerer godt i rum, hvor belysning skal spille en funktionel rolle. Men lad os ikke glemme de æstetiske værdier og kvaliteten af FOGO!


Doktor McStuffins Gående Stuffy & Squibble - BabyKidz\nForside / Legetøj / Doktor McStuffins / Doktor McStuffins Gående Stuffy & Squibble\nDu kender måske Stuffy fra tv-serien Doc McStuffins? Nu kan du blive gode venner med den blå drage, som har taget sit kæledyr, Squibbles, med i snor.\nSquibbles er Stuffys yndlings kæledyr og nye bedste ven! Stuffy har en snor fastgjort til håndledet, så han kan tage sin bedste ven med overalt!\nMærke: Doktor McStuffins / Disney\nBruger 2 stk. AAA batterier (ikke inkluderet).\nVarenummer (SKU): 8001444176919 Kategorier: Doktor McStuffins, Legetøj Tags: Disney, Doktor McStuffins


Mobile - Identity.Agency\nDen mobile enhed bliver stadig et mere populært kommunikationsværktøj med et konstant voksende antal brugere. Dagligt bruger vi mere og mere tid på vores telefoner og til at få adgang til e-handelsplatforme, hvor vi søger efter og køber varer. Søgemaskiner giver også højere præferencer til mobilvenlige websteder. Dette kræver derfor mere fokus I din marketingstrategi at være mobilvenlig og afgørende at du har en optimeret tilstedeværelse på internettet.\nMed mobil marketing kan du kommunikere og engagere dig med dit publikum ved at sende personlige, tids-og placeringsfølsomme oplysninger, så dine kunder får det, de har brug for, når de har brug for det. Vi benytter os af tilpassede markedsføringsstrategier, afhængigt af din branche, målgruppe og budget. Her er nogle af dem:\nMobil markedsføring i spil\nMobil markedsføring er blevet så relevant, at kun få virksomheder ikke skal have overvejelsen med i deres marketingstrategi.\nFor at sikre en god oplevelse, skal dit websted være tilpasset alle enheder. Det betyder, at dit website design og indhold skal tilpasse sig miljøet baseret på skærmstørrelse, platform og orientering. Med den stigende brug af mobiltelefoner og tablets er det nødvendigt, at hjemmesiden er tilpasset mobil, men der er flere relevante enheder der også skal overvejes. Hvis en virksomheds hjemmeside ikke er tilpasset korrekt, kan det miste potentielle kunder, som f.eks. bruger deres mobiltelefon mere end en computer til hjemmeside besøg.


Styrelsesdirektør til Medarbejder- og Kompetencestyrelsen - Skatteministeriet\nJob 9. oktober 2019\nMedarbejder- og Kompetencestyrelsen er en nyoprettet styrelse i Skatteministeriets koncern. Styrelsen varetager statens arbejdsgiverrolle, og sikrer indgåelse og implementering af aftaler for det statslige arbejdsmarked. Styrelsen er desuden ansvarlig for fællesstatslige initiativer på arbejdsmiljøområdet, udvikling af samarbejdsstrukturen i staten, kompetenceudvikling af statens ansatte samt for udvikling af ledelsesområdet, herunder opfølgning på ledelses- og kompetencereformen og udvikling af det statslige lederudviklingsprogram.\nMedarbejder- og Kompetencestyrelsen står over for en vigtig opgave med at styrke dialogen og samarbejdet om den danske arbejdsmarkedsmodel. Det skal understøtte, at styrelsen i et godt samarbejde med bl.a. de faglige organisationer kan stå i spidsen for at skabe de bedste rammer for attraktive og velfungerende statslige arbejdspladser, som er rustet til morgendagens udfordringer. Styrelsen skal desuden klæde statens ledere på til at sikre, at medarbejderne trives og har de bedste forudsætninger for at bringe deres faglighed i spil til gavn for borgere og samfundet. Der vil også være centrale opgaver forbundet med at sikre gode rammer for det statslige arbejdsmarked, herunder at levere faglig og troværdig rådgivning af statens arbejdsgivere på det arbejds- og ansættelsesretlige område.\nTil at løfte disse opgaver har Medarbejder- og Kompetencestyrelsen brug for en direktør med solid ledelses- og forhandlingserfaring, dybdegående kendskab til den danske arbejdsmarkedsmodel og en god forståelse for arbejdet i en politisk ledet organisation. Hertil forventes, at den kommende direktør:\nKan agere selvstændigt og træffe beslutninger baseret på en sund drømmekraft.\nEr robust og har naturlig autoritet samt en god fornemmelse for egen rolle og mandat.\nBesidder stærke kommunikationsevner og kan sikre bred dialog og samarbejde.\nEr konstruktiv og tillidsskabende og formår at finde smidige og solide løsninger på komplekse og principielle problemstillinger.\nEr vedholdende og kan håndtere forskelligartede interesser, så der kan sikres balancerede resultater.\nHar ledelsesmæssigt overblik, gennemslagskraft og er i stand til at sætte en klar retning.\nKan opbygge en velfungerende og driftssikker organisation, der bygger på en kultur præget af faglighed, ansvarlighed, samarbejde og udsyn.\nI udvælgelsesprocessen samarbejdes med konsulentfirmaet Amrop A/S. Ansøgning, CV og eksamensbevis sendes til partner i Amrop, Bo Eske Nielsen, på ben@amrop.dk. Ansøgningsfristen udløber den 30. oktober 2019. Er du tjenestemand, stiles ansøgningen til Dronningen.\nYderligere oplysninger om stillingen kan fås ved kontakt til Bo Eske Nielsen på tlf. 24 97 26 88.


SDU Om SDU SDU's profil Gender Equality\nFormålet med SDU's strategiske arbejde med ligestilling - Gender Equality (GE) - er at sikre, at SDU er en mangfoldig arbejdsplads med et kreativt forskningsmiljø og et inkluderende arbejdsmiljø. Ligestillingsarbejdet bidrager til SDU's overordnede strategi med fokus på at skabe værdi for samfundet, udfolde talenter og fremme det unikke, bryde grænser og forme fremtiden.\nLæs SDU's tilgang og forpligtelse til ligestillingsarbejdet\nUdforsk kvalitetssikringsmodellen for ligestillingsarbejdet\nLær mere om initiativet og find de lokale ligestillingsudvalg\nBliv klogere på SDU's EU-projekt om ligestillingshandlingsplaner\nFind litteratur og hjemmesider om ligestilling\nSe hvem der rådgiver SDU's ligestillingsarbejde\nSDU's Gender Equality Team på Twitter\nFølg teamet for seneste nyt\nFor at samle og koordinere dette arbejde har SDU nedsat GET, SDU's Gender Equality Team. Teamet arbejder med systemiske ændringer på SDU i tæt samarbejde med de enkelte fakulteter og enheder, herunder SDU's centrale ligestillingsudvalg og fakulteternes og fællesadministrationens ligestillingsudvalg. Teamet udvikler og vedligeholder også SDU's Gender Statistics hvor kønsopdelt data om nyansættelser og ansatte er tilgængeligt.\nFølg SPEAR: På projektets hjemmeside finder du bl.a. blogposts og virtuelle kursusmaterialer


Benjamin Harrison - Wikipedia's Benjamin Harrison as translated by GramTrans\nWikipedia's Benjamin Harrison as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Benjamin Harrison fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-09-15 17:50:50. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nUSAs 23. præsident\n4 marts 1889 -4 marts 1893\n13 marts 1901 (67 år)\nBenjamin Harrison , født 20 august 1833 i North Bend , Ohio , død 13 marts 1901 i Indianapolis , Indiana , var en amerikansk advokat , militær og politiker ( republikaner). Han tjenestegjorde som brigadegeneral i Den amerikanske borgerkrig . Han var senator for Indiana 1881-1887 og USAs præsident 1889-1893. Han var sønnesøn af præsident William Henry Harrison .\nHan indkaldte den første panamerikanske konference, som førte til dannelsen af Pan Amerikaner Union (siden 1948 kaldt Organization of American States), med det formål at fremme panamerikansk samarbejde, dvs. at politisk og økonomisk samle hele Amerika til en enhed.\n1 Baggrund, tidlig karriere og borgerkrigen\n2 Indianapolitiker og succesfuld advokat\n3.2 Udnævnelser til den højeste domstol\n3 Udnævnelser til Højesteret\nBaggrund, tidlig karriere og borgerkrigen\nHarrison kom fra en politisk familie. Hans farfarfader var Benjamin Harrison V , en slaveejer og guvernør i Virginia som var skeptisk indstillet til USAs forfatning . Farfadern William Henry Harrison vandt præsidentvalget i USA i 1840 som whig-partiets kandidat men døde efter en måned i embedet. Også faderen John Scott Harrison var whig. Som kongresmedlem 1853-1857 stod faderen for en kompromislinie i slaverispørgsmålet med det formål at holde sammen [på].\nHan indledte sin karriere som advokat i Indianapolis . Han gik med i republikanerne og tog hvervning i nordstatsarméen . [2 ] Harrison blev forfremmet i august 1862 til oberst og øvede sine tusinde frivillig fra Indiana i Bowling Green i Kentucky . Harrisons regiment var stationeret på forskellige steder i Kentucky og i Tennessee frem til marts 1864. Oberst Harrison og det 70. infanteriregiment ( 70. Regiment Indiana Infantry) deltog siden 1864 i general William Tecumseh Shermans Atlantakampagne . Harrison udmærkede sig specielt i slaget ved Resaca og i slaget ved Peachtree Creek . Efter disse tiltag blev han forfremmet til brigadegeneral.\nHarrison bestemte sig for at kandidere i guvernørvalget i Indiana i 1872. Senator Oliver Hazard Perry Morton udøvede ved dette tidspunkt en stor indflydelse blandt republikanerne i Indiana og det var først og fremmest han som forhindrede nomineringen af Harrison. Republikanerne nominerede Thomas M. Browne i stedet og Harrison deltog så aktivt i Ulysses S. Grants kampagne i præsidentvalget i USA i 1872 . [4 ] Efter valgtabet vendte han tilbage til arbejdet som advokat. Han fik flere fremstående retsager på advokatbureauet Porter, Harrison & Hines som 1874 blev til Harrison, Miller & Elam. Han fik under sin advokatkarriere i femten fald lov at præsentere et fald overfor USAs högsta domstol og i et fald overfor en international voldgiftsret i Paris. I faldet Burke mot Smith var han på den tabende side. Han repræsenterede det konkurramte jernbaneselskab Indiana Railroad Company mod aktieejerne. James Garfield var en af modstandersidens advokater.\nHan ledte Indianas delegation og kom til at spille en central rolle efter at hverken ekspræsidenten Grant eller senator James Blaine havde fået tilstrækkelig støtte for nomineringen. Blaine bestemte sig for at støtte kompromiskandidaten James Garfield i stedet og Harrison leverede Indianas stemmer for Garfield i den tredivefemte og den afgørende afstemning. Harrison takkede nej til en ministerpost i Garfields regering efter republikanernes valgsejr i præsidentvalget. Han vendte tilbage til Indiana hvor delstatens parlament valgte ham som USAs senat. I sine seks år i senatet støttede Harrison blandt andet høje beskyttelsestold og pensioner for borgerkrigens veteraner. I de fleste tilfælde stemte han med sit parti. Men i 1882 var han i minoritet i senatet da han gik de fleste republikanere imod med sit nej til Chinese Exclusion Act . Han var dels imod selve den diskriminerende tanke at stoppe indvandringen fra Kina til USA, dels opfattede han lovforslaget vare i kamp mod en aftale mellem USA og Kina.\nBlandt de afgørende valgmandsstemmer vandt han med 233 mod 168. Han havde fået støtte fra Matthew Quay , en mægtig politisk boss i Pennsylvania . Da Quay hørte at Harrison takkede Gud for sejren, kritiserede han at Harrison aldrig skulle komme til at vide hvor nær en fængselsstraf flere mænd havde været i deres tiltag i valgkampanjeen.\nJames Blaine viste sig at være en opfindsom udenrigsminister som stærkt bidrog til en aktiv udenrigspolitik. Pan Amerikaner Union opstod som resultater af konferencen i 1889 hvor Blaine førte ordet og Harrison fulgte udviklingen med et vågende øje. Blaine og Harrison havde dybere regionale integrationsplaner end hvad de havde held med at gennemtvinge under konferencen. De foreslog en toldunion for at mindske handlen med Europa og mindske handelshindringerne mellem de amerikanske stater. De imponerede under alle omstændigheder på de latinamerikanske delegerete med en lang rundrejse hvor gæsterne fik lov at se USAs størrelse, rigdom og styrke som industrilande. En årsag til at toldunionen ikke gik igennem hvor de latinamerikanske lederes frygt for USAs dominans.\nDet selvstændige kongedømmes regerende dronning Lili'uokalani ville forøge monarkiet men blev afsat i januar 1893 i et kup som Harrison opmuntrede og aktivt bidrog til. Soldater fra USAs flåde deltog i plantageejernes kup og John L. Stevens , chef for USAs diplomatiske ambassade i Honolulu , indledte et nært samarbejde med den nye regering efter kuppet på Hawaii. Annekteringen blev ikke nået med denne gang, eftersom Harrisons efterfølger Cleveland var imod tanken. Præsident William McKinley gennemførte siden det som Harrison havde påbegyndt og annekterede Hawaii i året 1898.\nHan belønnede først og fremmest yngre sorte ledere med føderale udnævnelser men han havde ikke held med at få alle udnævnelserne igennem. Han havde til hensigt at udnævne sorte postmestre i større byer i sydstaterne , men senatet forhindrede udnævnelsen af W.O. Crum til postmestre i Charleston . Harrison havde ikke held med at få lovgivningen igennem som skulle have indebåret at valg i sydstaterne skulle være blevet afholdt under føderal overvågning. Nogen republikanske senatorer som Matthew Quay og J. Donald Cameron repræsenterede stærke forretningsinteresser. Virksomheder i nordstaterne var bange for hvad der skulle hænde deres ejendom i sydstaterne, hvis den føderale regering skulle forøge sin kontrol der. Derfor opsplittedes republikanerne i afstemningen som var central for de sortes stemmeret i sydstaterne.\nHarrison vandt nomineringen i præsidentvalget i 1892 i den første afstemning, men bosserne havde held med at forhindre nomineringen af vicepræsidenten Levi P. Morton til genvalg. Whitelaw Reid blev nomineret til Harrisons vicepræsidentkandidat af republikanernes konventer. Harrison kunne ikke deltage i kampagnen særligt meget på grund af hustruens helbredstilstand. Hustruen Caroline døde før valget og også demokraternes kandidat, ekspræsidenten Cleveland, afstod fra sin kampagne for at vise respekt. Harrison tabte valget mod Cleveland og vendte tilbage til det rentable arbejde som advokat i Indianapolis. Han giftede sig om sig med sin første hustrus søsterdatter, Mary Lord Dimmick. Harrison døde i 1901 i lungebetændelse .\nPræsident Benjamin Harrison 1889-1893\nVicepresident Levi P. Morton 1889-1893\nUdenrigsminister James Blaine 1889-1892\nJohn-W. Foster 1892-1893\nFinansminister William Windom 1889-1891\nKrigsminister Redfield Proctor 1889-1891\nStephen Benton Elkins 1891-1893\nJustitsminister William H.H. Miller 1889-1893\nPostminister John Wanamaker 1889-1893\nMarineminister Benjamin F. Tracy 1889-1893\nIndenrigsminister John Willock Noble 1889-1893\nLandbrugsminister Jeremiah McLain Rusk 1889-1893\nGeorge Shiras Jr., 1892\n^ Benjamin Harrison - domestic affairs[död länk]. Profiles of U.S. Presidents. Läst 27 november 2009.\n• WorldCat • VIAF : 102441725 • LCCN : n50026594 • ISNI : 0000 0000 7693 4409 • GND : 11872049X • SUDOC : 028968468 • BNF : cb120694019 (data) • BIBSYS : 10014092 • US Congress : H000263\nNedenstående er den originale artikel Benjamin Harrison fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-04-20 06:01:04. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\n23. præsident i USA\n4. marts 1889 – 4. marts 1893\n4. marts 1881 – 4. marts 1887\n13. marts 1901 (67 år)\nCaroline Lavinia Scott Harrison (1. kone, død 1892)\nMary Scott Lord Dimmick Harrison (2. kone)\n1st Brigade of the 1st Division of the XX Army Corps\nResultaterne fra valget i 1888, med stater vundet af Harrison i rød, og dem vundet af Cleveland i blå.\nBenjamin Harrison (20. august 1833 – 13. marts 1901) var USA's 23. præsident, fra 1889 til 1893.\nBenjamin Harrisons bedstefar var William Henry Harrison, USA's niende præsident. Benjamins far var John Scott Harrison, som var medlem af kongressen.\nBenjamin Harrison var gift med Caroline Scott Harrison. Hun var datter af en presbyteriansk prædikant.\nHarrison byggede videre på Rutherford B. Hayes og Grover Clevelands ekspansionistiske eller imperialistiske politik overfor Latinamerika. Harrison sendte i 1890 amerikanske soldater til Argentina for at beskytte amerikanske interesser i Buenos Aires, og i 1891 var marinesoldater fra USA i kampe med nationalt orienteret oprørere i Chile. I 1891 sendte Harrison soldater ind for at slå et oprør ned blandt sorte arbejdere på øen Navassa som USA havde erklæret som deres territorium.\nHowell E. Jackson, 1893\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Benjamin Harrison\nOversættelsesdato: 2017-09-15 17:50:50


Ny teknik identificerer sygdomsfremkaldende partikler i blodet | Aarhus Universitet: Health\n15.10.2021 14:36:05 CEST | Aarhus Universitet: Health\n”På en skærm kan vi følge processen, og på den måde har vi opdaget, at Lupus-patienterne har en meget højere koncentration af de meget store partikler i blodet,” fortæller post.doc Kristian Juul-Madsen (th). Foto: Simon Byrial Fischel\nAutoimmune sygdomme – altså sygdomme, hvor vores eget immunsystem beskadiger kroppen – er i vækst, men vi ved kun lidt om, hvad der udløser dem.\n”Vi kan se, at patienterne har en forhøjet andel af de store partikler i blodet. På grund af størrelsen fordeler de sig helt ud i kanten af blodkarret, hvor de potentielt kan ende i karvæggen og skabe betændelse,” forklarer post.doc. Kristian Juul-Madsen fra Institut for Biomedicin på Aarhus Universitet.\n”Vi kobler proteinpartiklerne med små metalpartikler, som fluorescerer stærkt, når de belyses med en laser. På en skærm kan vi følge processen, og på den måde har vi opdaget, at Lupus-patienterne har en meget højere koncentration af de meget store partikler,” fortæller Kristian Juul-Madsen.\n”Teknikken gør det muligt at identificere noget sjældent, men helt afgørende for sygdomsudviklingen hos patienter med Lupus. Vi forestiller os, at der er et kritisk niveau, man skal holde sig under for at undgå sygdommen,” siger han.\nHendes arbejde med Lupus-patienterne har givet forskerne et stort forspring, da blodprøver fra patienter og kontrolgrupper allerede var samlet – et arbejde som ellers ville tage flere år.\n”I forskningsverdenen er der fokus på, at inflammatoriske sygdomme kan medføre DNA-frigørelse i blodet, og at processen i et vist omfang kan aktivere immunforsvaret. Men vi har fået en helt ny indsigt ved at lave en størrelsesanalyse af blodets bestanddele. Det er dybt fascinerende, hvordan vi med den nye teknik kan finde en sammenhæng mellem partikelstørrelsen og immunresponset,” siger Thomas Vorup-Jensen.\n”Alligevel vokser udgifterne til autoimmune sygdomme, både som følge af den stigende forekomst og i takt med udviklingen af ny, dyr medicin. Bedre målemetoder er derfor nødvendige for at kunne regulere behandlingerne på en både sundhedsfaglig og sundhedsøkonomisk forsvarlig måde,” siger Thomas Vorup-Jensen.\nStudiet er publiceret i ”Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America” (PNAS): (https://doi.org/10.1073/pnas.2106647118)


Skr. 10344 af 22/12 2017\nSkrivelse om orientering om regelændringer til udmøntning af aftalen om revision af servicelovens voksenbestemmelser\nBørne- og Socialministeriets skrivelse nr. 10344 af 22/12 2017.\nII. Regelændringer til udmøntning af aftalen\nIII. Indholdet af lov- og bekendtgørelsesændringerne\n1. Ændring af servicelovens formålsbestemmelser\n2. Tidlig, forebyggende indsats\n3. Regelforenkling og afbureaukratisering\n4. Tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse under ferie\n5. Justering af reglerne om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance (BPA)\n6. Bedre data\n7. Indførelse af varslingsperiode ved afgørelser om frakendelse eller nedsættelse af hjælp efter serviceloven\n8. Klageadgang for boformer efter servicelovens §§ 109 og 110.\nDen 4. november 2016 indgik regeringen (Venstre), Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Alternativet, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti en aftale om revision af servicelovens voksenbestemmelser. Aftalen indeholder en række initiativer vedrørende:\n1) Ændring af servicelovens formålsbestemmelser\n2) Tidlig, forebyggende indsats\n3) Regelforenkling og afbureaukratisering\n4) Tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse under ferie\n5) Justering af reglerne om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance (BPA)\n6) Bedre data\n7) Indførelse af varslingsperiode ved nedsættelse eller frakendelse af hjælp\n8) Klageadgang for § 109 og § 110 tilbud.\nDer henvises til den politiske aftale på socialministeriet.dk/media/18169/endelig-aftale-om-revision-af-servicelovens-voksenbestemmelser.pdf.\nDen politiske aftale er udmøntet i en række regelændringer samt nye og opdaterede vejledninger, jf. listen under punkt II. Regelændringer til udmøntning af aftalen. Hovedparten af vejledningerne vil blive udsendt inden den 1. januar 2018. Tre af vejledningerne forventes dog udsendt senest februar 2018, mens vejledningen om servicelovens formål og generelle bestemmelser samt vejledningen om særlig støtte til børn og unge og deres familier først vil være klar senere på året.\nI nærværende skrivelse omtales de regelændringer, der er gennemført til udmøntning af aftalen. Omtalen følger dispositionen for initiativerne i den politiske aftale.\nAftalen udmøntes ved følgende to love, som begge træder i kraft den 1. januar 2018:\nSamtidig træder følgende bekendtgørelser i kraft:\nBekendtgørelse nr. 1247 af 13. november 2017 om hjælp til anskaffelse af hjælpemidler og forbrugsgoder efter serviceloven. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 740 af 13. juni 2016 om hjælp til anskaffelse af hjælpemidler og forbrugsgoder efter serviceloven\nBekendtgørelse nr. 1252 af 20. november 2017 om støtte til køb af bil efter serviceloven. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 719 af 19. juni 2013 om støtte til køb af bil efter serviceloven\nBekendtgørelse nr. 1248 af 13. november 2017 om nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 1434 af 23. december 2012 om nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse\nBekendtgørelse nr. 1244 af 13. november 2017 om egenbetaling for midlertidigt ophold i boformer efter servicelovens §§ 109 og 110. (Ny bekendtgørelse)\nBekendtgørelse nr. 1231 af 13. november 2017 om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten over for voksne samt om særlige sikkerhedsforanstaltninger for voksne og modtagepligt i boformer efter lov om social service. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 839 af 20. juni 2017 om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten over for voksne samt om særlige sikkerhedsforanstaltninger for voksne og modtagepligt i boformer efter lov om social service\nBekendtgørelse nr. 1335 af 28. november 2017 om ændring af bekendtgørelse om betaling for botilbud m.v. efter servicelovens kapitel 20 samt om flytteret i forbindelse med botilbud efter § 108\nBekendtgørelse nr. 1245 af 13. november 2017 om tilskud til pasning af børn med handicap eller langvarig sygdom. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 32 af 21. januar 2015 om tilskud til pasning af børn med handicap eller langvarig sygdom\nBekendtgørelse nr. 1246 af 13. november 2017 om udmåling af tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter serviceloven. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 647 af 25. juni 2012 om udmåling af tilskud til borgerstyret personlig assistance efter serviceloven\nBekendtgørelse nr. 1249 af 13. november 2017 om retssikkerhed og administration på det sociale område. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 1338 af 18. november 2016 om retssikkerhed og administration på det sociale område\nBekendtgørelse nr. 1250 af 13. november 2017 om revision af regnskaber for private tilbud, foreninger eller private virksomheder omfattet af lov om socialtilsyn. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 1676 af 16. december 2016 om revision af regnskaber for private tilbud omfattet af lov om socialtilsyn\nBekendtgørelse nr. 1251 af 13. november 2017 om socialtilsyn. Bekendtgørelsen afløser bekendtgørelse nr. 1675 af 16. december 2016 om socialtilsyn\nBekendtgørelse nr. 1289 af 22. november 2017 om dataindberetninger på socialområdet. (Ny bekendtgørelse)\nLov- og bekendtgørelsesændringerne har desuden givet anledning til følgende henholdsvis nye og opdaterede vejledninger på socialområdet, som ligeledes finder anvendelse fra 1. januar 2018:\nVejledning om socialpædagogisk bistand, støtte- og kontaktpersoner, behandling og pasning af nærtstående efter serviceloven\nVejledning om godkendelses- og tilsynsordning for foreninger og private virksomheder, der varetager arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96 (supplerer Vejledning om socialtilsyn)\nDerudover vil følgende vejledninger hurtigst muligt blive udsendt:\nVejledning om formål og generelle bestemmelser i lov om social service\nVejledning om botilbud m.v. til voksne efter reglerne i almenboligloven, serviceloven og friplejeboligloven\nDa disse vejledninger ikke udsendes samtidig med de øvrige, er de nye bestemmelser til udmøntning af aftalen om revision af servicelovens voksenbestemmelser, som indgår i disse vejledninger, mere uddybende beskrevet i denne orienteringsskrivelse.\nDe nævnte forskrifter kan findes på www.retsinfo.dk.\nServicelovens formålsbestemmelser er ændret, således at der bl.a. er kommet øget vægt på rehabilitering og på fremme af inklusion i samfundet.\nI den generelle formålsbestemmelse i servicelovens § 1, stk. 2, og i formålsbestemmelsen vedrørende indsatser for voksne med funktionsnedsættelse eller sociale problemer i § 81 er det indføjet, at formålet med hjælpen efter serviceloven bl.a. er at fremme den enkelte borgers mulighed for at udvikle sig. Desuden er det indføjet, at hjælpen efter loven bl.a. bygger på den enkelte borgers ansvar for at udvikle sig og udnytte egne potentialer i det omfang, det er muligt for den enkelte.\nI formålsbestemmelsen i § 81 vedrørende voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer er det indføjet, at formålet med hjælpen desuden er at medvirke til at sikre, at den enkelte borger kan fastholde sit aktuelle funktionsniveau og egne ressourcer, ligesom formålet er at yde kompensation, omsorg og pleje. Desuden er det indføjet, at indsatsen som noget nyt skal fremme inklusion i samfundet, herunder medvirke til at øge den enkelte borgers mulighed for deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og sociale relationer. Endelig er det indføjet, at formålet med hjælpen er at sikre, at borgerne får en sammenhængende og helhedsorienteret indsats, der modsvarer hjælpebehovet.\nDe grundlæggende principper bag udformningen af dansk handicappolitik, herunder kompensationsprincippet og ligebehandlingsprincippet, er fortsat gældende.\nFor en nærmere uddybning af reglerne henvises til vejledning om formål og generelle bestemmelser i lov om social service, som udsendes hurtigst muligt.\nGruppebaserede og individuelle tilbud om hjælp og støtte og udbygget samarbejde med civilsamfundet\nMed lovændringen er der indført nye bestemmelser om tidlig forebyggende indsats i form af gruppebaserede tilbud om hjælp og støtte, individuelle tilbud om hjælp og støtte i en tidsbegrænset periode på op til seks måneder, og støtte i tilbud i samarbejde med civilsamfundet og den frivillige sektor, jf. servicelovens §§ 82 a, b og d.\nBestemmelserne giver kommunalbestyrelsen mulighed for at kunne vælge at afhjælpe en borgers behov for støtte ved at henvise til tidlig, forebyggende indsats. Dog forudsætter individuelle tilbud om hjælp og støtte i en tidsbegrænset periode en individuel behovsvurdering fra kommunalbestyrelsens side, således at henvisningen til sådanne tilbud sker på baggrund af den enkelte borgers konkrete behov for denne type indsats.\nMålgruppen for tidlig, forebyggende indsats er borgere med let nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller lettere sociale problemer eller borgere, som er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelser eller sociale problemer. Desuden er målgruppen borgere, hvor risikoen for forværring af funktionsnedsættelsen/de sociale problemer eller risikoen for at udvikle sådanne vil kunne forebygges med en tidlig, forebyggende indsats.\nDet er vigtigt, at kommunalbestyrelsen er opmærksom på, at den enkelte borger får den indsats, der modsvarer hjælpebehovet. Der er tale om en målgruppe, som ikke kan modtage visiterede ydelser efter serviceloven, da målgruppen omfatter borgere, hvor funktionsnedsættelsen eller de sociale problemer endnu ikke har et sådant omfang, som kræves i de øvrige bestemmelser i serviceloven om hjælp og støtte.\nAlle borgere med funktionsnedsættelse eller sociale problemer, som falder inden for den personkreds, der i øvrigt vil kunne modtage visiterede ydelser efter serviceloven, vil dog af kommunalbestyrelsen kunne henvises til at gøre brug af den tidlige, forebyggende indsats.\nDen tidlige, forebyggende indsats skal have fokus på hjælp til selvhjælp, på at aktivere borgernes egne ressourcer og på at skabe sociale netværk, som både kan blive en del af borgerens hverdag og være en stor støtte fremover. Dermed gøres det også klart for borgerne, at kommunalbestyrelsen har mulighed for at afhjælpe mindre behov på denne måde, samt at en social indsats ikke altid er ensbetydende med en individuel indsats. Kommunalbestyrelsen vil således, hvis en borger henvender sig om hjælp, kunne vælge at afhjælpe en borgers problemer ved at henvise til tidlig forebyggende indsats, hvis det under hensyn til den enkelte borgers samlede situation vurderes, at borgerens behov for hjælp og støtte kan løses ved tidlig, forebyggende indsats.\nDer er ikke nogen begrænsninger i forhold til omfanget af den tidlige, forebyggende indsats, hverken i forhold til længden på den periode, som kommunalbestyrelsen kan tilbyde at give indsatsen i, eller i forhold til timetallet, som kommunalbestyrelsen kan fastsætte. Dog er der i forhold til individuelle tilbud om hjælp og støtte fastsat en øvre grænse for den tidsmæssige udstrækning på 6 måneder. Hvis der fortsat er behov for hjælp og støtte herefter, må kommunalbestyrelsen forholde sig hertil, eventuelt ved at bevilge øvrig relevant støtte efter serviceloven.\nBestemmelsen i § 82 a giver kommunalbestyrelsen hjemmel til at tilbyde gruppebaseret hjælp, omsorg eller støtte samt gruppebaseret optræning og hjælp til udvikling af færdigheder til borgere med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller sociale problemer og til borgere, der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer. Det er en forudsætning, at kommunalbestyrelsen vurderer, at deltagelse i sådanne tilbud vil kunne forbedre det aktuelle funktionsniveau eller forebygge, at funktionsnedsættelsen eller de sociale problemer forværres.\nBestemmelsen omfatter tilbud i form af gruppebaseret socialpædagogisk bistand, som også kan etableres efter servicelovens § 85 om socialpædagogisk bistand, men hvor målgruppen er snævrere end efter § 82 a. Endvidere omfatter bestemmelsen gruppebaserede tilbud, som i nogle tilfælde vil kunne erstatte den individuelle socialpædagogiske støtte, som også ydes efter servicelovens § 85 til den målgruppe, der er angivet i bestemmelsen. Det kan f.eks. være mestringskurser for borgere med psykiske vanskeligheder eller ADHD, eller gruppebaserede træningsforløb i sociale færdigheder.\nTilbuddene kan gives til alle borgere med funktionsnedsættelse eller sociale problemer, men er målrettet borgere med let nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller lettere sociale problemer eller borgere, som er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelser eller sociale problemer.\nBestemmelsen i § 82 b, stk. 1, giver kommunalbestyrelsen hjemmel til at tilbyde tidsbegrænset individuel hjælp, omsorg eller støtte samt optræning og hjælp til udvikling af færdigheder til borgere med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller sociale problemer og til borgere, der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer. Tilbuddene kan gives i op til 6 måneder.\nDet er en forudsætning, at kommunalbestyrelsen på baggrund af en konkret og individuel vurdering finder, at deltagelse i sådanne tilbud vil kunne forbedre det aktuelle funktionsniveau eller forebygge, at funktionsnedsættelsen eller de sociale problemer forværres.\nBestemmelsen omfatter tilbud i form af individuel tidsbegrænset socialpædagogisk bistand. Tilsvarende tilbud kan også etableres efter servicelovens § 85 om socialpædagogisk bistand, men her er målgruppen snævrere end efter § 82 b, ligesom der heller ikke gælder nogen øvre tidsgrænse for den periode, hvori tilbuddet kan modtages.\nTilbud efter § 82 b kan f.eks. være let støtte i hjemmet i en kort periode for borgere med psykiske vanskeligheder eller ADHD, som har behov for struktur på opgaven med oprydning i køleskabet, hvorefter borgeren bliver i stand til selv at varetage denne opgave.\nTilbuddene kan gives til alle borgere med funktionsnedsættelse eller sociale problemer, men de er ifølge § 82 b, stk. 1, målrettet borgere med let nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller lettere sociale problemer eller borgere, som er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelser eller sociale problemer.\nBestemmelsen i § 82 d, stk. 1, giver kommunalbestyrelsen hjemmel til at give tilbud om støtte i tilbud efter § 82 a om gruppebaserede tilbud og § 82 b om tidsbegrænset individuelle tilbud etableret i samarbejde med frivillige sociale organisationer og foreninger, til borgere med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller sociale problemer og borgere, der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer. Det er en forudsætning, at kommunalbestyrelsen vurderer, at deltagelse i sådanne tilbud vil kunne forbedre det aktuelle funktionsniveau eller forebygge, at funktionsnedsættelsen eller de sociale problemer forværres.\nKommunalbestyrelsen kan således vælge at afhjælpe en borgers behov for støtte ved at anvise et tilbud i den frivillige sektor, herunder også til tilbud etableret af selvejende organisationer, som udfører frivilligt arbejde. Samtidig gives kommunalbestyrelsen mulighed for yderligere at opdyrke samarbejdet med civilsamfundet og den frivillige sektor. Fordelen for alle parter er, at der dermed skabes en myndighedsfri relation mellem borgeren og den frivillige, hvor den frivilliges personlige erfaringer kan bidrage med noget andet end den hjælp og støtte, som det professionelle system med sagsbehandlere og socialarbejdere leverer.\nDenne type tilbud kan f.eks. medvirke til at sikre mestring af hverdagen både for borgere med funktionsnedsættelse og borgere med sociale problemer. Der kan f.eks. være tale om Dansk Blindesamfunds konsulentordning, hvor borgere, der lige har mistet synet, blandt andet har mulighed for at få hjælp og støtte fra konsulenter, der har erfaring i kraft af deres eget synshandicap. Et andet eksempel kan være mestringskurser for borgere med ADHD.\nTilbuddene kan gives til alle borgere med funktionsnedsættelse eller sociale problemer, men de er målrettet borgere med let nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller lettere sociale problemer eller borgere, som er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelser eller sociale problemer.\nDen frivillige indsats er et supplement til den kommunale serviceforpligtelse og skal dermed ikke erstatte den fagprofessionelle indsats. Den frivillige indsats ændrer således ikke på det serviceniveau, der følger af den kommunale forpligtelse, men skal derimod fungere som et supplement til kommunalbestyrelsens indsats. Det frivillige og gruppebaserede skal med klarere hjemmel i lovgivningen – i det omfang, der kan indgås samarbejde mellem kommune og frivillige – kunne anvendes i de situationer, hvor det modsvarer borgerens behov.\nKlage over kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende tilbud om tidlig, forebyggende indsats\nKommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende tilbud om tidlig, forebyggende indsats efter servicelovens §§ 82 a, b og d kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed. Det gælder både kommunalbestyrelsens afgørelse om gruppebaserede tilbud og om individuelle tidsbegrænsede tilbud.\nDen manglende klageadgang skyldes, at der er tale om tilbud, som kommunalbestyrelsen kan vælge at oprette, således at borgerne inden for rammerne af de af kommunalbestyrelsen fastsatte retningslinjer kan gøre brug af dem, uden at kommunalbestyrelsen forudgående har foretaget en konkret og individuel vurdering af borgerens behov. Det bemærkes dog i forhold til ydelsen individuelle tilbud om hjælp og støtte i en tidsbegrænset periode, at tildeling af denne ydelse forudsætter en konkret og individuel behovsvurdering.\nDen manglende klageadgang fraviger reglerne for kommunalbestyrelsens afgørelser om socialpædagogisk bistand efter servicelovens § 85, som efter servicelovens § 166 kan påklages til Ankestyrelsen, uanset om hjælpen ydes som individuel eller gruppebaseret støtte. Det bemærkes i forhold til klageadgangen, at hvis borgeren specifikt har søgt om en ydelse, der ikke er en ydelse i form af tidlig, forebyggende indsats, og får afslag med henvisning til, at borgeren i stedet kan benytte et gruppebaseret tilbud efter § 82 a, eller en af de øvrige ydelser i servicelovens kapitel 15 a, vil borgeren kunne klage over afslaget.\nLigeledes kan kommunalbestyrelsens henvisning til støtte i tilbud etableret i samarbejde med frivillige sociale organisationer og foreninger ikke indbringes for anden administrativ myndighed. Også her gælder det, at hvis borgeren specifikt har søgt om en ydelse, der ikke er en ydelse i form af tidlig, forebyggende indsats, og får afslag med henvisning til, at borgeren kan benytte sig af et tilbud etableret i samarbejde med den frivillige sektor efter den foreslåede § 82 d eller en af de øvrige ydelser i kapitel 15 a, vil borgeren kunne klage over afslaget.\nDen manglende klageadgang skyldes, at der er tale om tilbud, som kommunalbestyrelsen kan vælge at oprette, således at borgerne kan gøre brug af dem inden for rammerne af de af kommunalbestyrelsen fastsatte retningslinjer.\nVejledning om formål og generelle bestemmelser i lov om social service, hvori ovenstående omtale af reglerne om tidlig, forebyggende indsats vil indgå, udsendes hurtigst muligt.\nMed bestemmelsen i servicelovens § 82 c kan kommunalbestyrelsen oprette og drive sociale akuttilbud som led i kommunens øvrige indsats over for borgere med psykiske lidelser.\nFormålet med ordningen er at gøre det muligt for kommunalbestyrelsen at supplere den eksisterende indsats med et socialt akuttilbud, der nemt og fleksibelt kan benyttes af borgere med psykiske lidelser ved behov. Et socialt akuttilbud kan f.eks. være kendetegnet ved at være et åbent og bemandet tilbud uden for kommunens normale åbningstid, hvor borgere med psykiske lidelser i akut psykisk krise og med akut behov for støtte og omsorg kan henvende sig uden forudgående visitation eller aftale.\nEt socialt akuttilbud kan f.eks. være relevant for borgere, der udskrives fra den regionale behandlingspsykiatri til egen bolig og i en overgangsperiode, eventuelt som supplement til støtte efter servicelovens § 85, kan have brug for den ekstra tryghed, som et lettilgængeligt akuttilbud kan tilbyde. Dette kan understøtte, at borgeren kan opholde sig i egen bolig og på sigt genvinde en selvstændig tilværelse.\nEndvidere kan et socialt akuttilbud være med til at understøtte, at borgere, som i øvrigt modtager støtte og omsorg efter servicelovens bestemmelser, har bedre mulighed for at blive i egen bolig, fordi den akutte funktion kan være med til at forebygge indlæggelser og forværring i borgerens funktionsevne generelt.\nSociale akuttilbud kan således udgøre et positivt tryghedsskabende og forebyggende supplement til den indsats, som kommunalbestyrelsen i dag allerede er forpligtet til at yde til borgere med psykiske lidelser, der har brug for f.eks. socialfaglig støtte i eget hjem. Sociale akuttilbud kan således på sigt bidrage til gevinster både på borgerniveau og på samfundsøkonomisk niveau.\nPå baggrund af formålsbeskrivelsen i § 82 c, stk. 2, kan det sociale akuttilbud yde akut støtte og omsorg samt rådgive og vejlede borgere, som henvender sig. Det betyder, at et socialt akuttilbud ikke træffer afgørelser om adgang til tilbuddet på baggrund af en målgruppebeskrivelse, men kan yde akut støtte, omsorg og rådgivning inden for formålet samt vejlede borgere, der henvender sig, om, hvor de kan få relevant rådgivning og hjælp til andre sociale problemer.\nEt socialt akuttilbud kan således benyttes uden forudgående visitation fra kommunalbestyrelsens side og må ikke træde i stedet for den rådgivning, hjælp og støtte, som borgeren skal modtage efter servicelovens bestemmelser, eller den behandling, som borgeren skal modtage i det psykiatriske behandlingssystem. Udover at tilbyde akut støtte og omsorg vil det derfor være relevant, at det sociale akuttilbud rådgiver borgeren om den hjælp, støtte og behandling, som borgeren måtte have behov for gennem andre tilbud, hvis borgeren ikke allerede er i kontakt med kommunen, egen læge eller behandlingspsykiatrien. Akuttilbuddene kan tilbyde akut støtte og omsorg samt rådgive borgeren, men tilbuddene kan ikke visitere borgeren til hjælp og støtte efter serviceloven eller efter anden lovgivning.\nDet er således den enkelte kommunalbestyrelse, der med bestemmelsen i servicelovens § 82 c i overensstemmelse med lokalpolitiske ønsker og behov kan vælge at supplere de øvrige tilbud efter serviceloven med et socialt akuttilbud.\nLigeledes er det op til kommunalbestyrelsen at sikre sammenhæng mellem den øvrige indsats til målgruppen efter servicelovens bestemmelser og det enkelte akuttilbud, herunder åbningstider, bemanding, fysisk placering og husorden. Desuden vil det kunne være relevant at overveje at indgå et samarbejde med den regionale psykiatri om f.eks. borgere, der ved henvendelse til det sociale akuttilbud vurderes at have brug for at komme i kontakt med behandlingspsykiatrien.\nEt akuttilbud skal ikke træde i stedet for de behandlingstilbud, som den enkelte borger måtte have behov for, eller den hjælp og støtte, som borgeren i øvrigt er berettiget til efter serviceloven, ligesom akuttilbuddet ikke kan træffe afgørelse om hjælp og støtte efter serviceloven. Borgere, som henvender sig til akuttilbuddet, skal således rådgives og støttes i at opsøge anden hjælp hos f.eks. egen læge, behandlingspsykiatrien m.v., når det vurderes, at borgeren har behov for andre indsatser.\nDet er kommunalbestyrelsens opgave at tilrettelægge indsatsen på akuttilbuddet, herunder beskrive eventuelle husordensregler. Såfremt en borger, som henvender sig eller allerede opholder sig i akuttilbuddet, ikke overholder husordensreglerne og almindelig ro og orden, er akuttilbuddene berettiget til at afvise personen. En afvisning begrundet i uhensigtsmæssig adfærd er ikke en afgørelse i forvaltningsretlig forstand, men derimod faktisk forvaltningsvirksomhed, som derfor ikke kan påklages.\nVejledning om formål og generelle bestemmelser i lov om social service, hvori ovenstående omtale af reglerne om sociale akuttilbud vil indgå, udsendes hurtigst muligt.\nMulighed for tildeling af hjælpemidler og forbrugsgoder i en kortere tidsbegrænset periode.\nMed bestemmelsen i servicelovens § 113 b får kommunerne mulighed for at vælge at dispensere fra det krav om varig funktionsnedsættelse, der findes i bestemmelserne om hjælpemidler og forbrugsgoder i en kortere tidsafgrænset periode – typisk en revalideringsperiode, hvor borgeren via et hjælpemiddel eller forbrugsgode nemmere kan opretholde forbindelsen til arbejdsmarkedet, uddannelsessystemet m.v.\nFor en nærmere uddybning af reglerne henvises til vejledning om støtte til hjælpemidler og forbrugsgoder.\nLettere og hurtigere sagsbehandling i sager om hjælpemidler og forbrugsgoder.\nMed bestemmelsen i servicelovens § 113 a gives der i enkle og entydige sager mulighed for at anvende forenklet sagsbehandling ved ansøgninger om hjælpemidler og forbrugsgoder.\nEndvidere indføres der med § 4, stk. 1, i bekendtgørelse om hjælp til anskaffelse af hjælpemidler og forbrugsgoder efter serviceloven obligatorisk brug af tro- og loveerklæringer ved genbevilling af hjælpemidler, hvis borgerens funktionsevne i al væsentlighed er uændret.\nEndelig gives der med § 4, stk. 1, i bekendtgørelse om hjælp til anskaffelse af hjælpemidler og forbrugsgoder efter serviceloven mulighed for, at kommunen kan vælge at gøre brug af tro- og loveerklæringer ved reparation af hjælpemidler og i den forbindelse opsætte faste kriterier for reparationen.\nAfbureaukratisering af reglerne om bilstøtte\nReglerne om egnethedsvurderingen er præciseret, så det er tydeligt, at kommunen skal foretage en helhedsvurdering, hvor borgerens samlede behov indgår (§ 7, stk. 2 og 3, i bekendtgørelse om støtte til køb af bil efter serviceloven).\nBetingelsen om, at bilen ikke må være forsynet med den særlige indretning fra fabrikken for, at der kan opnås tilskud til den særlige indretning, er fjernet (§ 13 i bekendtgørelse om støtte til køb af bil efter serviceloven).\nMålgruppen for afdragsfrihed under uddannelse er præciseret, så den er identisk med målgruppen for støtte til køb af bil på uddannelsesmæssigt grundlag (§ 8, stk. 8, i bekendtgørelse om støtte til køb af bil efter serviceloven).\nGenanskaffelsesperioden er forhøjet fra seks til otte år for nye tilkendelser af bilstøtte, og samtidig er adgangen til førtidig udskiftning udvidet, så kommunen kan bevilge førtidig udskiftning, hvis det efter en samlet vurdering er uhensigtsmæssigt at reparere bilen. Borgeren vil kunne henvende sig til kommunen efter syv år og gøre opmærksom på, at pågældende ønsker at udskifte sin bil ved genanskaffelsesperiodens udløb med henblik på, at sagsbehandlingen kan igangsættes. (§ 11 i bekendtgørelse om støtte til køb af bil efter serviceloven).\nReglerne for støtte til automatgear/elektronisk styrede gear er ændret, så der ydes tilskud til den faktiske udgift til automatgear, dog maksimalt op til 25.905 kr. (2018-pl) (§ 13 i bekendtgørelse om støtte til køb af bil efter serviceloven). Desuden er genanskaffelsesperioden for automatgear forhøjet til otte år (§ 14 i bekendtgørelse om støtte til køb af bil efter serviceloven).\nEndelig gælder for ansøgere, der tidligere har fået støtte til køb af bil, at et eventuelt provenu ved salget af den gamle bil inden for det seneste år eller en udbetalt forsikringssum skal indgå i købet af en eventuel ny bil (§ 12 i bekendtgørelse om støtte til køb af bil efter serviceloven).\nFor en nærmere uddybning af reglerne henvises til vejledning om støtte til køb af bil og individuel befordring.\nForenkling af udmålingssystemet for merudgiftsydelsen\nUdmålingssystemet for merudgiftsydelsen, jf. servicelovens § 100, stk. 3, og § 7, stk. 1, i bekendtgørelse om nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse er forenklet. Således fastsættes et standardbeløb på 1.000 kr., hvis de sandsynliggjorte merudgifter ligger i intervallet 534 kr. – 1.500 kr. om måneden.\nDer fastsættes endvidere et standardbeløb på 2.000 kr., hvis de sandsynliggjorte merudgifter ligger i intervallet 1.501 kr. – 2.500 kr. om måneden.\nFor en nærmere uddybning af reglerne henvises til vejledning om nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse.\nMed lov nr. 649 af 8. juni 2017 om tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse under ferie indføres der mulighed for, at kommunale/regionale døgntilbud kan tilbyde beboere med betydelig nedsat psykisk funktionsevne at tilkøbe socialpædagogisk ledsagelse under ferie, så de kan få det personale, de kender, med på ferie.\nMuligheden omfatter tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse, der ligger ud over den indsats efter serviceloven, som borgeren modtager i døgntilbuddet, det vil sige ud over den ”kerneydelse”, som leverandøren i forvejen skal levere. Kerneydelsen defineres på baggrund af en samlet vurdering af borgerens afgørelse, skriftlige oplysninger om, hvilken hjælp der er bevilget, om ferie indgår i taksten for døgntilbuddet og borgerens handlekommunes serviceniveau.\nLeverandøren af ordningen har ansvaret for at sikre, at brugen af tilkøbsordningen ikke medfører negative konsekvenser for borgere på døgntilbud, der ikke benytter sig af tilkøbsmuligheden, og har også pligt til at sikre, at ferien kan gennemføres personalemæssigt forsvarligt og inden for rammerne af de ansattes ansættelsesvilkår i beskæftigelseslovgivningen.\nKommunerne har forsyningsforpligtelse i forhold til at yde socialpædagogisk bistand efter servicelovens § 85. Borgere, der på baggrund af en konkret og individuel vurdering opfylder betingelserne for at modtage socialpædagogisk bistand, og som har behov herfor, har ret til at modtage ydelsen.\nI bekendtgørelse om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten over for voksne samt om særlige sikkerhedsforanstaltninger for voksne og modtagepligt i boformer efter lov om social service er de relevante bestemmelser sat i kraft for magtanvendelse foretaget i forbindelse med tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse under ferie.\nFor en nærmere uddybning af reglerne henvises til vejledning om tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse under ferie.\nForenkling af reglerne for egenbetaling for ophold i botilbud efter §§ 109 og 110\nDer er udstedt en ny bekendtgørelse om egenbetaling for midlertidigt ophold i boformer efter servicelovens §§ 109 og 110, hvor der fastsættes én national sats for egenbetaling for ophold på kvindekrisecenter (§ 109) og én national sats for ophold på forsorgshjem (§ 110).\nFor 2018 udgør satsen for egenbetaling for ophold i boformer efter servicelovens § 109 84 kr. pr. døgn. For ophold i boformer efter servicelovens § 110 udgør satsen for egenbetaling 87 kr. pr. døgn. Satserne vil herefter blive reguleret en gang om året pr. 1. januar med pris- og lønudviklingen.\nEgenbetalingen dækker borgerens betaling for logi samt el og varme. Egenbetalingen opkræves af handlekommunen, og indgår derfor ikke som led i takstberegningen for boformerne. Der er derudover hjemmel til, at opkrævningen kan foretages forud.\nDet bemærkes, at borgerne fortsat har mulighed for at ansøge handlekommunen om nedsættelse eller bortfald af borgerens egenbetaling. Der stilles ikke krav til ansøgningen i form af f.eks. skriftlighed, hvorfor der kan ansøges til handlekommunen mundtligt. Handlekommunen kan herefter træffe afgørelse om bortfald eller nedsættelse af egenbetalingen. Som led i vurderingen skal indgå, om borgeren opretholder egen bolig samt borgerens økonomiske råderum i øvrigt.\nFor borgere uden indtægt sker der bortfald af egenbetalingen i hvert tilfælde, ligesom handlekommunen skal fastsætte og udbetale et beløb til personlige fornødenheder til beboere, der ikke har en indtægt.\nHerudover kan boformen fastsætte betaling for kost og vask. Betalingen fastsættes under hensyn til de ydelser, der modtages, bl.a. sådan at det er muligt at fravælge et eller flere måltider eller vask. Borgeren betaler særskilt for disse ydelser direkte til boformen.\nI bekendtgørelse om ændring af bekendtgørelse om betaling for botilbud m.v. efter servicelovens kapitel 20 samt om flytteret i forbindelse med botilbud efter § 108 er der foretaget de nødvendige konsekvensrettelser som følge af den nye bekendtgørelse om egenbetaling for midlertidigt ophold i boformer efter servicelovens §§ 109 og 110.\nFor en nærmere uddybning af reglerne henvises til vejledning om botilbud m.v. til voksne efter reglerne i almenboligloven, serviceloven og friplejeboligloven, der forventes udsendt i februar 2018.\nMed regelændringerne indføres tiltag, som har til formål at forebygge misbrug af ordningerne og medvirke til at sikre, at midlerne på området anvendes efter formålet, nemlig at yde hjælp til borgerne.\nSåledes indføres, jf. kapitel 3 a i lov om socialtilsyn og kapitel 2 i bekendtgørelse om socialtilsyn, en godkendelsesordning for foreninger og virksomheder, der ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96. Ligeledes indføres der bagudbetaling af tilskud til foreninger og virksomheder, jf. servicelovens § 96 a, stk. 2, og § 11, stk. 1, i bekendtgørelse om udmåling af tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter serviceloven. Endelig indføres i servicelovens § 95, stk. 3, en øvre ugentlig arbejdstid på 48 timer for nærtstående i de ordninger, hvor den nærtstående er såvel arbejdsgiver som arbejdsleder og hjælper for borgeren.\nI bekendtgørelse om revision af regnskaber for private tilbud, foreninger eller private virksomheder omfattet af lov om socialtilsyn er der gennemført konsekvensændringer for at sikre, at foreninger og virksomheder på området for kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og BPA undergives samme revisionskrav som øvrige private tilbud m.v. omfattet af socialtilsynet.\nFor en nærmere uddybning af reglerne henvises til vejledning om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance og vejledning om godkendelses- og tilsynsordning for foreninger og private virksomheder, der varetager arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96.\nI §§ 82-84 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område er der foretaget en række præciseringer vedrørende kravene til indberetning af oplysning på det sociale område samt ældreområdet i overensstemmelse med gældende ret, ligesom der er sikret hjemmel til, at der kan udarbejdes databekendtgørelser, der samler informationer og regler om dataindberetninger på det sociale område samt ældreområdet.\nDen nye bekendtgørelse om dataindberetninger på socialområdet samler krav til indberetning af oplysninger til brug for statistik og analyse på socialområdet, herunder også de tekniske kravspecifikationer til brug for kommuner og tilbud ved indberetning af oplysninger.\nI bekendtgørelse af lov om retssikkerhed og administration på det sociale område er der foretaget konsekvensændringer som følge af de ovenfor beskrevne ændringer.\nDen nye bestemmelse i servicelovens § 3 a, stk. 1, indebærer, at kommunalbestyrelsens afgørelser om frakendelse eller nedsættelse af hjælp efter servicelovens § 95 om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere, § 96 om borgerstyret personlig assistance og § 98 om kontaktpersonordning til døvblinde, skal meddeles med et varsel på mindst 14 uger fra borgerens modtagelse af afgørelsen. Borgeren antages at have modtaget afgørelsen, når afgørelsen er kommet frem til borgeren enten i borgerens e-boks eller ved almindeligt brev.\nDet samme gælder for kommunalbestyrelsens afgørelser om frakendelse af en plads i et særligt dag- eller klubtilbud efter servicelovens §§ 32 og 36, om frakendelse af bilstøtte efter § 114 inden udløbet af genanskaffelsesperioden og om ophør af hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste efter § 42 i de tilfælde, der er omfattet af de af børne- og socialministeren fastsatte regler om afviklingsperiode.\nVarslet efter bestemmelsen skal være på mindst 14 uger, men der er intet til hinder for, at der gives et længere varsel. Et eksempel, hvor et længere varsel kan overvejes, kan være i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere eller borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 eller 96, hvor ordningen frakendes. Hvis der er ansat hjælpere med meget høj anciennitet i sådanne ordninger, kan et varsel på 14 uger være utilstrækkeligt til at afvikle ordningen.\nEfter servicelovens § 3 a, stk. 2, må iværksættelse af kommunalbestyrelsens afgørelser efter de bestemmelser i serviceloven, der er omfattet af bestemmelsen om varsling, først påbegyndes, når varslingsperioden er udløbet i de tilfælde, hvor kommunalbestyrelsens afgørelse påklages til Ankestyrelsen.\nHermed sikres det, at borgerne, når der klages til Ankestyrelsen, modtager den hidtidige hjælp i uændret omfang i hele varslingsperioden, og at kommunalbestyrelsens afgørelse om frakendelse eller nedsættelse af den hidtidige hjælp først skal effektueres, når varslingsperioden på 14 uger er udløbet.\nDer indføres således opsættende virkning i varslingsperioden i klagesager omfattet af varslingsordningen. F.eks. vil en borger, som har fået frakendt sin ordning med kontant tilskud eller borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 eller 96, først skulle effektuere kommunalbestyrelsens afgørelse efter udløbet af varslingsperioden på 14 uger. Det samme vil gælde for afvikling af kontaktpersonordningen til døvblinde i servicelovens § 98.\nI forhold til kommunalbestyrelsens afgørelse om frakendelse af en plads i et særligt dag- eller klubtilbud efter servicelovens §§ 32 eller 36 vil der på tilsvarende vis, hvis der klages til Ankestyrelsen, først kunne ske opsigelse af pladsen, når varslingsperioden på 14 uger er udløbet.\nLigeledes skal en afgørelse om frakendelse af bilstøtte efter servicelovens § 114 før udløbet af genanskaffelsesperioden først effektueres, når varslingsperioden er udløbet.\nEndelig vil afviklingsperioden på 14 uger for en afgørelse om ophør af hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste efter servicelovens § 42, der er fastsat i § 17, stk. 1, i bekendtgørelse om tilskud til pasning af børn med handicap eller langvarig sygdom, først begynde at løbe efter udløbet af varslingsperioden.\nDer vil i Ankestyrelsen blive gennemført en særlig hurtig sagsbehandling for klager over sagstyper omfattet af varslingsbestemmelsen. Den hurtige sagsbehandling skal tilstræbe, at klagesagen er afgjort inden udløbet af varslingsperioden. I kombination med den særligt hurtige sagsbehandling betyder det, at i de tilfælde, hvor borgeren i Ankestyrelsen får medhold i en eventuel klagesag, kan hjælpen fortsætte uændret. Borgerne behøver dermed f.eks. som hovedregel ikke at påbegynde afviklingen af en ordning efter servicelovens §§ 95 eller 96, herunder opsige hjælpere, mens klagesagen verserer i Ankestyrelsen.\nVarslingsperioden er kombineret med en nedsættelse af den frist, der gælder for kommunalbestyrelsens genvurdering ved klage. Efter § 12, stk. 1, i bekendtgørelse om retssikkerhed og administration på det sociale område gælder den generelle hovedregel, at kommunalbestyrelsen skal genvurdere en afgørelse inden 4 uger efter, at klagen er modtaget. For de sagstyper, der er omfattet af bestemmelsen om varsling i servicelovens § 3 a, skal kommunalbestyrelsen imidlertid genvurdere afgørelser inden to uger efter, at klagen er modtaget, jf. § 12, stk. 3, i bekendtgørelse om retssikkerhed og administration på det sociale område. Borgerens klagefrist er på fire uger, jf. retssikkerhedslovens § 67.\nBestemmelsen i servicelovens § 3 a, stk. 2, omfatter ikke de sager, hvor der ikke klages til Ankestyrelsen over kommunalbestyrelsens afgørelse. I disse tilfælde gælder derfor det i servicelovens § 3 a, stk. 1, fastsatte varsel på 14 uger.\nVejledning om formål og generelle bestemmelser i lov om social service, hvori varslingsordningen i servicelovens § 3 a vil blive uddybet, udsendes hurtigst muligt. Desuden er varslingsordningen i servicelovens § 3 a omtalt uddybende i relation til de enkelte ydelser, der er omfattet af ordningen, i de respektive vejledninger om disse ydelser og i vejledning om retssikkerhed og administration på det sociale område.\nMed ændringen af servicelovens § 166 indføres klageadgang til Ankestyrelsen over tilbudslederens afgørelse om afslag på henholdsvis optagelse i tilbud efter servicelovens §§ 109 (kvindekrisecentre) og 110 (forsorgshjem) og afgørelser om udskrivning herfra.\nDet indebærer, at de almindelige regler om klageadgang i retssikkerhedslovens kapitel 10 finder anvendelse på klager over afgørelser om optagelse og udskrivning efter servicelovens § 109, stk. 3, og § 110, stk. 3. Det betyder, at Ankestyrelsen kan tage stilling til de retlige spørgsmål, der ligger til grund for boformslederens afgørelse om optagelse og udskrivning, jf. retssikkerhedslovens § 69.\nI bekendtgørelse om retssikkerhed og administration på det sociale område er der i konsekvens af ovenstående foretaget en ændring i § 12, stk. 1, hvorved det fastslås, at der skal ske genvurdering af boformslederens afgørelser om optagelse i og udskrivning fra kvindekrisecentre og forsorgshjem.\nDet er kommunalbestyrelsens ansvar at sørge for at videreformidle nærværende skrivelse til alle relevante medarbejdere i kommunen.