Lagt ud på 29.10.2017 Forfatter større barm uden operation gratis chat med kvinder\tpå Større barm uden operation gratis chat med kvinder\nKan man f st rre bryster uden operation? St rre bryster -Den ultimative guide til 4 metoder til naturligt st rre bryster Der findes i dag forskellige former for pr parater og metoder, der kan give kvinder en st rre barm uden at f en klassisk brystoperation med et implantat i brystet. Mange kvinder, der er skabt med. Har det derfor d rligt med at vise deres bryster frem uden t j p og nsker en kosmetisk. Det er gratis. Trans Dating Com Store Faste Bryster / I dag er der mange kvinder. Uden at lade den glide. En god polstret bh kan tilf je m rkbar volumen til din barm samtidig med at dine bryster ser fastere. Chat, doktor Dating Lystrup Strand N gen Damer Galleri Ekstra Bladet. Fast besluttet p at Thai Tantra Modne.\nStørre barm uden operation gratis chat med kvinder - Kvinder\nPå siden kan du læse hele Lises historie, se billeder og få gode råd og vejledning samt få de nyeste opdateringer om hendes situation. Det vil kræve tid og en del behandlinger, før man kan se og mærke en forskel. Operationsproceduren for en brystforstørrelse med eget fedt (afhænger dog af den enkelte klinik). I dag er den 163 cm høje pige gået fra en 70G til en 70D og er utrolig glad for resultatet. Tendensen er, at mange kvinder vælger mellem de forskellige brystforstørrende metoder, herunder enten kirurgiske metoder i form af implantater, men også naturlige metoder i form af kosttilskud, cremer eller elektrostimulerings-massage af brystet. Før en brystoperation med eget fedt. Mit valg var allerede truffet. Jeg fik grundigt forklaret, hvad der skulle ske, alt imens speciallæge i plastikkirurgi, Erik Løntoft, tegnede på mine bryster for at have noget at gå efter.\nStørre barm uden operation gratis chat med kvinder - 10\nDejlige store bryster danske udtryk 710\nGammel estrup agricultural museum dyrepark billund 135\nWiki shemale bordel frederiksberg 556\nSperm i ansigtet silkeborg thai massage 918\nSexshow live mein geilster orgasmus 716\nStørre barm uden operation gratis chat med kvinder - At\nUndersøgelser offentliggjort af International Journal of Sexual Health viser, at op mod 70 af kvinder ikke er tilfredse med størrelsen på deres bryster. Ulemper ved en brystforstørrende operation med eget fedt. Easybust er fremstillet gennem nanoteknologi med det formål at genaktivere receptorerne, hvilket primært sker gennem urten Pueraria. Derudover spurgte lægen til, hvilken størrelse bryster jeg havde forstillet mig, dertil svarede jeg en c-skål. Han sagde, at der i så fald skulle fjernes 350-400 gram/ml. Du skal have minimum 500 ml overskydende fedt på din krop. Resten af dagen gik nogenlunde. Nogle af disse har en dokumenteret effekt, der desuden kan ses umiddelbart, mens andre er mere usikre. Jeg gik selv ned på operationsstuen og lagde mig op på briksen. I de første 4-5 uger skal du gå med en bandage og i nogle tilfælde en særlig. I kvinders brystvæv sidder der nogle receptorer for østrogen og progesteron, og det er disse receptorer, der får brysterne til at vokse. En af de mest anerkendte apparater til brystmassage på markedet er U-breast. Vores hjælpsomme kundeservice er uddannet i alle vores produkter og kan vejlede dig til at træffe det rigtige valg. Silikone indlæg, en anden mulighed er silikone indlæg, som placeres under brysterne i BHen eller bikinien. På selve operationsdagen sad nerverne uden på tøjet. Jeg skulle indlægges. Jeg havde svært ved at sove og ligge på maven. Macrolane indsprøjtningerne svarer altså. Derfor er det ofte nødvendigt at gentage operationen. Det var ikke rart. Opdatering: Lises hjemmeside er ikke længere online, red. Hvis du er i tvivl om hvilke muligheder du har for brystforstørrelse eller overvejer du et af vores produkter til naturlige metoder nævnt på denne side, men er ikke sikker på om det er det rigtige for dig, så er du velkommen til at kontakte. Derudover større barm uden operation gratis chat med kvinder tilbydes også apparater som forøger brystets fasthed og størrelse gennem elektrostimulering og fungerer som et ideelt alternativ til en kirurgisk operation. Tilmed giver de naturlige metoder også en hvis grad af diskretion, da brysterne forstørres gradvist og resultaterne ikke viser sig fra den ene dag til den anden. Ved at genaktiverer receptorerne i brystvævet vil brysterne altså kunne vokse sig endnu større med kroppens egne hormoner. Du skal undgå hård fysisk aktivitet i de første 4-5 uger. Nu har hun besluttet sig for at hjælpe andre kvinder, som ønsker at gennemgå en brystreduktion. Der kan blandt andet gå infektion i arret og bindevævskapslen kan skrumpe, hvilket kan resultere i et deformt bryst og en høj grad af ubehag og smerte. Min barm var tung og hængende. I mit amt var det Frederikshavn Sygehus, som tog sig af brystreducerende operationer. Man skal også være forberedt på, at følelsen i selve brystet kan reduceres og i visse tilfælde forsvinde helt eller delvist. (Som på ovenstående billede).\n0 tanker om “Større barm uden operation gratis chat med kvinder”\nstørre barm uden operation gratis chat med kvinder på Større barm uden operation gratis chat med kvinder


Med 691 anmeldelser af hoteller i Alto da Boa Vista vil du helt sikkert finde det perfekte hotel for dig. Hvorfor ikke læse hvad andre gæster fra Danmark har sagt, se billeder og mere detaljerede oplysninger? Hotels.com kan hjælpe rejsende, der leder efter et billigt 3-stjernet hotel i Alto da Boa Vista, med at spare endnu flere penge på deres indkvartering. Du skal blot angive dine rejsedatoer, så vi kan vise dig vores tilgængelige tilbud. Med vores prisgaranti kan du desuden være sikker på at få dit hotel til den bedst mulige pris.\nGennemsnitsprisen for et værelse i Alto da Boa Vista er 145 DKK pr. nat, men der er ingen grund til at betale så meget.


Normasvej 22, Frederiksberg - Ivan Eltoft Nielsen\nNormasvej 22, 2000 Frederiksberg\nFrederiksberg med UG-og-kryds-og-slange-hus..\nIkke fordi det er vigtigt, men fordi det er ånd og kultur: Kirken til husene på de små villaveje ved Søndermarken og Zoologisk Have er Frederiksberg Slotskirke, og til den hører Danmarks mindste sogn. På Frederiksberg. Kirken er ikke til at se på Frederiksberg Slot, for der er intet i kirkens facade, der afslører bagvedliggende kirkerum. Kun sognebørn kan blive døbt, konfirmeret, viet og stedt til evig hvile her.\nHuset på den lille villavej Normasvej er et hus i Danmarks mindste sogn. Det ligger i et helt vidunderligt, Frederiksbergs villakvarter, som sjældent får nye tilflyttere. Her er vejfester og børnene leger sammen. Søndermarken er nabo, det samme er Cisternen, som er et underjordisk, tidligere reservoir og drypstenshule, som nu er forandret til museum. Lige om hjørnet bor dyrene i Zoologisk Have. Huset er bygget i 1930 og er på 202 etagemeter, hvoraf de 60 m2 er underetage. Det er muligt at inddrage den ubenyttede del af 1. salen, således man får flere kvadratmeter. Det er et meget velholdt hus med en meget fin tilstandsrapport. Her er mange, klassiske detaljer, man slet ikke ser bygget mere. Tag, døre og vinduer, køkken, bad og kælder er sat i stand inden for de sidste 10 år. Huset ligger helt rigtigt på den 632 m2 store grund med sol på terrassen hele dagen. Det er et hus med UG og kryds og slange, alt, alt, alt er lige til at flytte ind i.\nFrederiksberg har masser af skoler. Frederiksberg har beundringsværdige ejendomme, park, slot, restauranter, caféer, museer, teatre, kirker, alléer, smukke tennisbaner og trendy butikker. Det har København måske også, nuvel, men slet, slet ikke som på Frederiksberg. Selv om Frederiksberg er omringet af København, har byen sin egen kant med sin egen kultur og et meget højere postnummer. Stik den.


April 2011 Skoleafdelingen - Børn- og Unge - PDF\nDownload "April 2011 Skoleafdelingen - Børn- og Unge"\n1 Den Inkluderende Skole - en analyse, der angiver nye styringsveje af specialundervisningen herunder mulighederne for større inklusion ved en økonomisk decentralisering April 2011 Skoleafdelingen - Børn- og Unge\n2 Indholdsfortegnelse 1. Forord Arbejdsgruppen Formål Udfordringer med den nuværende struktur Baggrund Centrale begreber og afgrænsning af analysens målgruppe Holstebros Kommunes forståelse af rummelighed Analysens målgruppe Beskrivelse af den nuværende struktur Specialtilbud i Holstebro Kommune Uddybning af målgruppen Administration og økonomistyring Gruppe A: Almindelige specialklasser Gruppe B: Specialiserede specialklasser Gruppe C: De takstfinansierede tilbud Gruppe D: Enkeltinkluderede elever Gruppe E: Regionale og landsdækkende tilbud Samspillet mellem PPR, skoleafdelingen og skolerne Medarbejdernes kompetencer styrkelse af lærernes inklusionskompetencer Evidensbaserede programmer Økonomisk decentralisering - inklusionsmodel Målgruppe for inklusion Tildeling og skolernes betaling Indfasning af incitamentsmodellen Udfordringer Overvejelser i forbindelse med implementering af inklusionsmodellen\n3 1. Forord I Holstebro Kommune har det, ligesom i de fleste andre af landets kommuner, været en central del af strategien på specialundervisningsområdet, at mindske eksklusionen til special-skoler og specialklasser mest muligt og at fremme inklusion af elever med behov for særlig støtte i almenundervisningen på distriktsskolen. I Holstebro Kommunes nyreviderede sammenhængende børne- og ungepolitik er det netop fremhævet som en målsætning, at flest mulige børn og unge skal undervises og inkluderes i almenundervisningen, samt at specialundervisning bør tilbydes i nærmiljøet. Alligevel har Holstebro Kommune - ligesom mange af landets øvrige 97 kommuner - oplevet en nettotilgang til specialundervisning gennem de seneste år. Skoleafdelingens opgørelse viser således en stigning på ca. 17% i antallet af elever i det segregerede undervisningstilbud fra 2008 til Antallet af elever i normalklasser er faldet med ca. 3% i samme periode. Gennem de senere år er udviklingen således gået i den modsatte retning af den ønskede og tilstræbte dog er der på det seneste sket en opbremsning i henvisningerne til specialskoler i andre kommuner på grund af en ændret praksis i visitationsudvalget. Men de specialiserede tilbud udgør stadigvæk størstedelen af udgifterne til specialundervisning i Holstebro Kommune, og det sætter dermed økonomien under pres, hvilket også kan betyde, at der bliver færre ressourcer til almenundervisningen. Risikoen kan være en ond cirkel, hvor øget visitation til dyre specialtilbud lægger beslag på flere ressourcer, som må tages fra skolernes ordinære ressourcetildeling, hvorved skolernes mulighed for at investere i inkluderende undervisningstilbud udhules yderligere og tilskyndelsen til eksklusion igen forstærkes. I forbindelse med analyse af skolestrukturen i Holstebro Kommune er der nedsat en intern arbejdsgruppe den såkaldte DIS-gruppe der med baggrund i de stigende udgifter til specialundervisning i Holstebro Kommune, skal komme med nogle kvalificerede bud på, hvordan udgifterne og henvisningerne til specialområdet kan nedbringes, uden at kvaliteten falder i de skoletilbud, der tilbydes de respektive målgrupper. Arbejdsgruppen skal fremkomme med en række forslag til, hvordan Den Inkluderende Skole kan realiseres i Holstebro Kommune herunder komme med bud på en række initiativer, der kan fremme inklusionen i diverse skoletilbud i Holstebro Kommunes eget regi. Endvidere skal analysen i muligt omfang kortlægge økonomien på specialundervisningsområdet og opstille modelforslag til fremtidig styring. Analysen skal tjene som et kvalificeret grundlag for de fremadrettede administrative og politiske beslutninger i Holstebro Kommune. Det er arbejdsgruppens håb, at det vil lykkes at vende udviklingen til en selvforstærkende god cirkel, hvor den politisk og fagligt begrundede målsætning om øget inklusion lykkes og i tilgift frigør økonomiske ressourcer, som kan anvendes til udvikling af skolerne i Holstebro Kommune. DIS-gruppen, marts\n4 2. Arbejdsgruppen DIS-arbejdsgruppen består af: Arvid Lisbjerg, Skolechef (projektleder) Bo Meldgaard, Pædagogisk administrativ konsulent, Skoleafdelingen Michael Andersen, Udviklingskonsulent, Udvikling og strategi Steen Frederiksen, Leder, PPR Boris Loftager, Skoleleder, Halgård Skole Karsten V. Kloster, Skoleleder, Skave Skole Dorte Lorentzen, Afdelingsleder, Sct. Jørgens Skole Følgende har deltaget ad hoc: Jytte Grønkjær Jensen, Økonomisk konsulent, Børn- og Unge Thomas Harregaard, Økonomimedarbejder, Børn- og Unge Anne C. Ramsgaard, Økonomisk konsulent, Økonomi 3\n5 3. Formål I forlængelse af Byrådets beslutning om, at der skal udarbejdes en analyse af skolestrukturen i Holstebro Kommune, blev der udarbejdet et kommissorium til analysen, hvori det fremgår - at der samtidig med analysen af skolestrukturen - skal igangsættes en særskilt analyse af mulighederne for at styrke realisering af målsætningen om større rummelighed i skolerne. Modsat skolestrukturanalysen, der gennemføres af det eksterne konsulentfirma Rambøll, så er analysen af specialområdet gennemført af en internt nedsat arbejdsgruppe. I forhold til skolestrukturanalysens kommissorium er der sket en afgrænsning af analysen af specialområdet til nedennævnte punkter, der i overskriftsform ser således ud: Hvordan bremser Holstebro Kommune tendensen med opadgående udgifter til specialundervisning? Hvordan flyttes ressourcer fra specialområdet til normalområdet, så færre dyre henvisninger undgås? (Omfordeling af ressourcerne). Oprettelse af yderligere differentierede tilbud i normalområdet. Med baggrund i elevernes behov overvejes, hvordan elever fra specialområdet kan inkluderes i normalklasserne? Hvordan tilrettelægges inkluderende understøttende tiltag i hjemklasserne, så elever med mindre vanskeligheder kan blive i normalområdet? Holddeling der understøtter inklusionen i normalområdet. Kompetenceudvikling af lærere og hjælpetropper fx AKT-området og diplom i specialundervisning. Igangsætning og implementering evidensprogrammer som fx PALS og LP på flest mulige skoler. Undervisningsassistenter og deres mulighed for at øge inklusionen. PPR s udvikling mod at arbejde konsultativt og forebyggende. 4\n6 4. Udfordringer med den nuværende struktur I analysens foregående afsnit er den nuværende struktur indenfor specialområdet i Holstebro Kommune beskrevet. Med baggrund i denne beskrivelse er udfordringerne til en fremtidig model med øget økonomisk decentralisering oplistet i figur 4.1. Figur 4.1 Udfordringer med den nuværende struktur på specialområdet 1. Udgiftsstigninger på specialområdet 2. Antallet af elever, der ekskluderes 3. Krydspres mellem skolerne og PPR/skoleafdeling 4. Medarbejdernes kompetencer Ad 1) Udgiftsstigninger på specialområdet I forhold til økonomien kan det konstateres, at udgifterne til specialområdet har været stigende i takt med det stigende antal af visiterede børn. Endvidere er der store økonomiske konsekvenser forbundet med at transportere børn til og fra specialtilbud frem for at børnene undervises på distriktsskolen. Ad 2) Antallet af elever, der ekskluderes En af de største udfordringer i den nuværende struktur er den stadig stigende andel af skolebørn, der visiteres til specialtilbud og dermed ekskluderes fra normaldelen. Antallet af børn, der bliver visiteret til specialtilbud har, som det ses i tabel 5.2 været stigende i Holstebro Kommune. Tendensen er den samme på landsplan. Det er dog også vigtigt at slå fast, at ikke alle børn kan inkluderes i skolernes normaldel, hvorfor der også i fremtiden vil være et stort behov for specialtilbud. Ad 3) Krydspres mellem skolerne og PPR I den nuværende struktur er samarbejdet mellem skolerne og PPR/skoleafdelingen præget af gode intentioner fra alle parter, hvor elevernes tarv kommer i første række. Ikke desto mindre eksisterer der et bagvedliggende konfliktfelt, der kan tænkes at have grobund i den nuværende økonomistyring. Konfliktfeltet omhandler, hvorvidt et barn med udfordringer skal udskilles fra eller bibeholdes i distriktsskolen. I den nuværende struktur, hvor udgifterne til specialtilbuddene i de fem grupper bliver afholdt af skoleafdelingen, mangler skolerne de økonomiske muligheder for at lave lokale løsninger på egen skole, hvilket kan medføre et pres på PPR/skoleafdelingen for at udskille eleven til et specialtilbud. Figur 4.2 Krydspres mellem skole og PPR/skoleafdeling Pres for udskillelse Barn med problemer Skole PPR/skoleafdeling 5\n7 Skolerne kan dermed have en interesse i at beskrive elevens problemer som værende mere alvorlige end tilfældet er, hvorfor de vil lægge pres på PPR/skoleafdelingen for at indstille barnet til eksklusion. PPR kommer dermed til at fremstå som Gatekeepers frem for faglige sparringspartnere, hvilket kan forhindre, at der bliver skabt gode løsninger i distriktsskolemiljøet. Ad 4) Medarbejdernes kompetencer Som det blev beskrevet i afsnit 7.1 mangler en del af skolevæsnets lærere og børnehaveklasseledere på nuværende tidspunkt efteruddannelse indenfor specialområdet og det er ønskeligt, at der i fremtiden er fokus herpå. 6\n8 5. Baggrund Baggrunden for nærværende analyse er stigningen i antallet af elever i Holstebro Kommune, der bliver visiteret til specialtilbud og dermed ekskluderet fra folkeskolens almen del. Forklaringerne på stigningen samler sig primært i to spor. Det ene spor ser stigningen som et resultat af en faktisk stigning i antallet af børn med neurologiske og biologisk funderede forstyrrelser, mens det andet spor søger forklaringen på stigningen i et samspil mellem utilstrækkelig rummelighed i folkeskolen og en stadig mere veludviklet diagnostisk kultur inden for PPR, skolesystemet og behandlerverdenen. I de fleste analyser supplerer de to spor hinanden, dog med forskellig vægtning, og i de fleste tilfælde sættes spørgsmålet om skolens rummelighed og diagnosekulturen i relation til den generelle samfundsmæssige udvikling. Også familiens ændrede vilkår indgår i diskussionen Centrale begreber og afgrænsning af analysens målgruppe Inden beskrivelsen af den nuværende struktur på specialområdet og de fremtidige perspektiver er det nødvendigt at klarlægge analysens arbejdsfelt, herunder hvad der forstås med begreberne rummelighed og økonomisk decentralisering, samt hvilken målgruppe af børn analysen især retter sig imod Holstebros Kommunes forståelse af rummelighed Holstebro Kommunes forståelse af rummelighed skal findes i Den sammenhængende Børnepolitik og Skolepolitikken 2. Denne kan sammenfattes i de følgende punkter: Rummelighed betyder, at et barn altid skal befinde sig i et udviklingsstøttende miljø, hvor det opfatter sig selv som en del af fællesskabet, og opleves som en del af fællesskabet. Rummelighed betyder, at børn/elever ikke bliver udskilt, men bliver i deres nære miljø i det dagtilbud eller på den skole, hvor de er indskrevet. Rummelighed kræver, at læringen er tilrettelagt, så alle børn tilgodeses. Rummelighed kræver også, at læringen tilrettelægges, så resursestærke børn/elever tilgodeses. Rummelighed er også et anliggende for forældre. Rummelighed i dagtilbud og skole kræver forældre, som bakker op om værdier og læringen. Rummelighed kræver forældre, der ser trivsel og udvikling af det enkelte barn/den enkelte elev som et fælles anliggende. Rummelighed bygger på forældrenes tillid til dagtilbud og skole, så forældrene accepterer, de professionelles afgørelse om, hvilke børn/elever der kan/skal rummes. 1 Teori- og Metodecentret (TMC): Analyse af 20.2 området en analyse af årsagerne til stigningen af elever i den vidtgående specialundervisning (2002) 2 Holstebro Kommunes sammenhængende børnepolitik og Skolepolitikken kan ses på 7\n9 Figur 5.1 Holstebro Kommunes definition af inklusion: Inklusion omfatter såvel fysisk integration som social- og læringsmæssig integration. Inklusion er en proces, hvor der er fokus på læringsmiljøet og de sociale fællesskaber. Det er således læringsmiljøet, der skal tilpasses børnene og tilpasningen skal ikke alene ske til børn med særlige behov, men til alle børn, idet alle børn opfattes med forskellige/særlige behov. I nærværende analyse vil denne definition af begrebet inklusion blive anvendt 5.3. Analysens målgruppe Analysens målgruppe kan bredt karakteriseres til at være de børn, der på nuværende tidspunkt bliver ekskluderet fra normalundervisningen på de enkelte skoler for i stedet at modtage specialundervisning i en specialklasse eller på en specialskole. Elever med AKT problematikker vil udgøre en stor del af målgruppe af elever, der skal inkluderes. Elever, der modtager specialundervisning på den distriktsskole, de er tilmeldt, og hvor det sker som støtte/undervisning i klassen, som kurser eller på mindre hold, støttecentre m.v. betragtes dermed som en del af normaldelen. Det er ønsket at en større andel af de børn, der pt. bliver udskilt, netop kan inkluderes på deres distriktsskole ved hjælp af særlige tiltag på de pågældende skoler. Målgruppen kan tilsvarende defineres ud fra en økonomisk vinkel, hvor analysen her fokuserer på de børn, hvor midlerne til at finansiere deres specialundervisning på nuværende tidspunkt ligger i Skoleafdelingen frem for hos de enkelte skoler. 8\n10 Figur 5.2 Analysens målgruppe En udtømmende oversigt over hvilke tilbud, antallet af børn samt hvilke økonomiske ressourcer der bliver brugt på specialundervisningen i Holstebro Kommune på nuværende tidspunkt følger i afsnit 5, hvor karakteristikken af målgruppen også vil blive yderligere uddybet. 9\n11 6. Beskrivelse af den nuværende struktur Før der kan opstilles fremtidige modeller for økonomisk decentralisering i Holstebro Kommunes skolevæsen, er det nødvendigt at beskrive den nuværende specialstruktur. I det følgende vil strukturen blive beskrevet med fokus på udbuddet af specialtilbud samt antallet af børn, der benytter disse tilbud. Herudover vil økonomien på specialområdet blive beskrevet med fokus på den nuværende administration af de økonomiske midler. Slutteligt vil der blive fokuseret på samspillet mellem skolerne og Skoleafdelingen, hvor der især vil blive fokuseret på visitationsproceduren i Holstebro Kommunen - dvs. den beslutningsproces, der på nuværende tidspunkt afgør om et barn skal udskilles fra normalområdet til specialdelen Specialtilbud i Holstebro Kommune Tabel 6.1 giver et overblik over de nuværende specialtilbud i Holstebro Kommune. Oplysningerne om elevtallene stammer fra 1. september Tabellen angiver, hvor tilbuddene fysisk er placeret, samt hvilke målgrupper og hvilke alderstrin tilbuddene henvender sig til. Tallene i parentes angiver hvor mange af eleverne, der kommer fra andre kommuner. I alt var der pr. 1. september elever fra andre kommuner. Tabel 6.1 Skematisk oversigt over nuværende tilbud (elevtal pr. 1. september 2010) Skole Elevmålgruppe Alderstrin Antal elever Antal klasser Storåskolen Fysiske handicaps m.m klasse 77 (40) 4 Måbjergskolen Generelle AKT-problematikker klasse 12 (9) 1 Måbjerg Autismeafdelingen Sct. Jørgens Skole, specialklasser Ulfborg Skole, specialklasser Vinderup Skole, specialklasser Birken/OBSen Autisme-spektret klasse 12 (1) 1 Generelle indlæringsvanskeligheder klasse 153 (4) 24 Generelle indlæringsvanskeligheder klasse 37 (0) 6 Generelle indlæringsvanskeligheder klasse 23 (5) 5 Generelle indlæringsvanskeligheder, AKT-elever klasse 27 (0) 7 OBS: Antal elever er det totale antal i det pågældende tilbud, både egne elever og elever fra andre kommuner. Tallene i parentes angiver antallet af elever fra andre kommuner Uddybning af målgruppen I afsnit 4.4 blev målgruppen for nærværende analyse beskrevet til at omhandle alle de børn, der på nuværende tidspunkt bliver udskilt fra skolernes normaldel. Denne målgruppebeskrivelse er dog for bred til at indfange kompleksiteten på området, da børnene bliver udskilt af mange forskellige årsager. Eksempelvis bliver nogle børn udskilt på grund af tilstande indenfor autismespektret, mens andre børn bliver udskilt på grund af adfærdsvanskeligheder. De i afsnit 5.1 beskrevne tilbud er netop oprettet for at yde 10\n12 differentieret undervisning, så børnene modtager et tilbud, der matcher deres behov. Dette ligger også i tråd med 1 i Bekendtgørelsen om folkeskolens specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand fra maj 2005, hvori det fremgår, at specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand gives til elever, hvis udvikling kræver en særlig hensyntagen eller støtte, som ikke alene kan understøttes ved brug af undervisningsdifferentiering og holddannelse indenfor rammerne af den almindelige undervisning. Nedenfor er de ekskluderede børn derfor inddelt i fem forskellige kategorier, hvor børnene er inddelt efter, hvilket tilbud de modtager. Tilbuddene i gruppe A kan opfattes som de mindst vidtgående, hvorefter tilbuddene i de efterfølgende grupper B og C er mere specialiserede. I forhold til børnene, der hører under tilbuddene i Gruppe D og E i den nedenstående opgørelse, knytter der sig særlige forhold, hvorfor de ikke umiddelbart kan placeres i et hierarki. Grupperne skal derfor ses delvist afkoblet tilbuddene i gruppe A, B og C. Gruppe A: De almindelige specialklasser er fælles for hele kommunen. De er i dag placeret på Sct. Jørgens Skole, Ulfborg Skole og Vinderup Skole. Gruppe B: Specialklasser, hvor der er en udvidet specialisering i enten målgruppe eller pædagogik/ indhold (de specialiserede specialklasser). De er i dag placeret på Birkelundskolen (OBS en/birken), Måbjergskolen (Autismeafdelingen) 3 og Marilyn Anne. Gruppe C: Specialskoler (de takstfinaiserede tilbud). Er i dag placeret på Storåskolen og Måbjergskolen. Derudover også elever der er på tilsvarende skoletilbud i omegnskommunerne fx Sønderagerskolen og Herningsholmskolen i Herning Kommune. Herudover er der eleverne på interne skoler på opholdssteder. 4 Gruppe D: Enkeltinkluderede elever. Er fordelt på alle skoler i Holstebro kommune. Gruppe E: Elever, der er på regional- og/ eller landsdækkende skoler som fx Fredericiaskolen, 5 Nyborgskolen 6 m.v. De fem kategorier vil blive brugt fremadrettet i resten af analysen Administration og økonomistyring I den nuværende struktur bliver udgifterne til specialtilbuddene i de fem ovennævnte kategorier administreret af Skoleafdelingen. Det er med andre ord omkostningsfrit for de 3 Autismeafdelingen er oprettet pr. 1/ Elevtallene fra de interne skoler på opholdsstederne er ikke medtaget i det efterfølgende. 5 Skoletilbud for børn med høretab. 6 Landsdækkende kompetencecenter for unge med høretab. 11\n13 enkelte skoler, at eleverne fra deres distrikter bliver udskilt til specialtilbud, da udgifterne til disse afholdes på centralt niveau. Udgifterne til specialdelen udgør i dag en stor del af de samlede udgifter i Holstebro Kommunes skolevæsen, hvilket også er tilfældet i en lang række af landets andre kommuner 7. Endvidere er udgifterne til området stadig stigende, hvilket især skyldes, at flere børn i dag bliver visiteret til specialundervisning. Udviklingen i antallet af specialelever kan ses i tabel 3.2. Som det ses i tabellen er stigningen især sket inden for gruppe A. Stigningen er således ikke fundet sted inden for de klassiske handicap som f.eks. synseller hørehæmmede og udviklingshæmmede, men hos de såkaldte AKT-elever, der har problemer med adfærd, kontakt og trivsel. Tabel 6.2 Udvikling i elevtal i de fem grupper Kategori Elevtal 08/09 Elevtal 09/10 Elevtal 10/11 Gruppe A Gruppe B Gruppe C Gruppe D Gruppe E I alt I det nedenstående er udgifterne på årlig basis for de fem grupper klarlagt. Opgørelsen er behæftet med en vis usikkerhed, hvorfor tallene og eventuelle sammenligninger mellem de forskellige grupper skal tages med et forbehold. Dette skyldes, at udgifterne for de forskellige grupper på nuværende tidspunkt bliver opgjort på forskellige måder i forhold til bl.a. lønninger, transport og administration. En af grundene hertil er, at Holstebro Kommune fungerer som en entreprenørvirksomhed i forhold til tilbuddene i Gruppe C, hvor der årligt udregnes takster for de enkelte tilbud i grupper, hvorefter andre kommuner har mulighed for at købe sig ind. I taksterne er alle udgifter medtaget, hvorimod udgifterne til tilbuddene i gruppe A og B kun inkluderer lærer- og pædagoglønninger. Der er dog forsøgt at kompensere for denne skævvridning i det følgende Gruppe A: Almindelige specialklasser Udgifterne i forhold til tilbuddene i gruppe A er opgjort med udgangspunkt i de lærertimer, der bliver tildelt de skoler, der har specialklasser tilknyttet. Lærertimerne bliver herefter omregnet til udgifter med baggrund i hvad de tildelte lærertimer koster i lærerlønninger. De nedenstående beregninger er opgjort med baggrund i elevtallene pr. 1. september 2010, der kan ses i tabel Effekter af specialundervisningen (2009) af Niels Egelund og Susan Tetler. Danmarks Pædagogiske Universitet. 12\n14 Tabel 6.3 Elevtal for Gruppe A-tilbuddene 2010/11 Kategori Tilbud Antal klasser Antal elever Gruppe A Sct. Jørgens Skole Vinderup Skole 5 21 Ulfborg Skole 5 32 I alt De 34 specialklasser og de tilhørende 206 elever er lig med en udgift til lærerlønninger på ca. 22,3 mio. kr. pr. år. Som beskrevet i det ovenstående dækker udgifterne til lærerlønninger ikke alle de omkostninger, der er forbundet med at oprette specialklasser. Kommunernes Landsforening (KL) anslår i deres mellemkommunale beregningsmodeller 8, at lærerlønninger udgør ca. 82 % af de samlede udgifter, hvorfor de 22,3 mio. kr. skal tillægges ca. 18 % for at få et retvisende billede af udgifterne. Dette giver et årligt udgiftsbeløb til elever i gruppe A på ca. 26,3 mio. kr. Det er dog vigtigt at erindre, at der også ville være udgifter til lærerlønninger mv., hvis eleverne var i en normalklasse omend disse udgifter ville være mindre Gruppe B: Specialiserede specialklasser Udgifterne i forhold til tilbuddene i gruppe B er ligeledes opgjort med udgangspunkt i de lærertimer, der bliver tildelt de skoler, der har specialklasser tilknyttet. Lærertimerne bliver herefter omregnet til udgifter med baggrund i, hvad de tildelte lærertimer koster i lærerlønninger. Udgifterne til elever på Marilyn Anne er grundet tilbuddets særlige karakter, opgjort ud fra kommunens årlige omkostninger ved at have elever i tilbuddet og dermed ikke ved hjælp af tildelte lærertimer. Ressourcetildelingen til de forskellige tilbud kan ses i tabel 6.4. De anførte elevtal er opgjort pr.1. september\n15 Tabel 6.4 Ressourcetildeling til Gruppe B-tilbuddene i 2010/11 Kategori Tilbud Antal klasser Antal elever Ressourcetildeling (mio. kr.) Birken/OBSen ,6 (Birkelundskolen) Måbjerg ,0 Autismeafdelingen Marilyn Anne - 3 0,5 9 I alt ,1 Gruppe B Som det var tilfældet med Gruppe A, så er de ca. 7,1 mio. kr., der er anført i tabel 6.4 ikke et helt retvisende billede grundet udgifter, der kommer udover udgifterne til lærerlønninger. Hvis de førnævnte 18 % tillægges tilbuddene (eksklusiv Marilyn Anne), giver det et samlet udgiftsbeløb for alle tilbud i Gruppe B på ca. 7,78 mio Gruppe C: De takstfinansierede tilbud I modsætning til de årlige udgiftsberegninger, der er lavet i det ovenstående for henholdsvis Gruppe A og B, er de tilsvarende beregninger for Gruppe C behæftet med mindre usikkerhed. Dette skyldes, at Holstebro Kommune fungerer som entreprenørkommune for tilbud til børn i denne gruppe. Dette forhold bevirker, at andre kommuner køber pladser på nogle af Holstebro Kommunes skoler ved at betale en på forhånd fastlagt takst. Taksten beregnes som de samlede direkte og indirekte omkostninger ved skoletilbuddet, fordelt på antallet af pladser. Ved beregning af taksten tages bl.a. højde for: * Løn, der kan henføres til tilbuddet/ydelsen (inkl. tjenestemandspension og feriepenge) * Omkostninger forbundet med udvikling af tilbuddet/ydelsen. * Administration i tilknytning til tilbuddet. * Andel af central ledelse og administration. * Tilsyn. * Ejendoms- og kapitalomkostninger. * Finansiering af tomme pladser (belægningsprocent) og akutpladser. * Reguleringer i forhold til tidligere år. * Omkostninger til dokumentation af kvalitet. For Holstebro Kommunes vedkommende bliver takstberegningsmetoden konkret brugt til at udregne taksten for tilbuddene i gruppe C, hvor andre kommuner som nævnt i det ovenstående har mulighed for at købe sig ind. Ligeledes betaler Holstebro Kommune en takst, der udregnet efter samme beregningsmodel, når kommunen køber tilbud hos andre kommuner eller hos regionale - og landsdækkende udbydere. I tabel 6.5 er udgifterne til eleverne i gruppe C angivet. Som det ses af tabellen bruges der ca. 34,4 mio. kr. på eleverne i gruppe C. 9 Udgift til 3 helårselever. Holstebro Kommune betaler yderligere ca kr. årligt i faste udgifter. 14\n16 Tabel 6.5 Udgifter til Gruppe C i 2010/11 Kategori Tilbud Elever fra Holstebro Kommune Gruppe C Ressourcetildeling (mio. kr.) Storåskolen 37 Måbjergskolen ,7 Tilbud i andre kommuner 42 18,7 I alt 91 34, Gruppe D: Enkeltinkluderede elever I tabel er udgifterne til de enkeltinkluderede elever i Holstebro Kommune opgjort. Tabel 6.6 Udgifter til Gruppe D i 2010/11 Kategori Tilbud Antal elever Ressourcetildeling (mio. kr.) Enkeltinkluderede elever 1 0,5 Gruppe D I alt 1 0, Gruppe E: Regionale og landsdækkende tilbud Holstebro Kommune har, som det ses i tabel 6.3.5, kun et fåtal af elever, der er placeret i regionale eller landsdækkende tilbud. De pågældende tilbud opererer ofte med en takst pr. plads og ud fra disse takster er det muligt at udregne de samlede udgifter til de elever fra Holstebro Kommune, der er visiteret til tilbuddene. Tabel 6.7 Udgifter til Gruppe E i 2010/11 Kategori Tilbud Antal elever Ressourcetildeling (mio. kr.) Regionale tilbud 2 0,9 Gruppe E Landsdækkende tilbud 0 0 I alt 2 0,9 15\n17 7. Samspillet mellem PPR, skoleafdelingen og skolerne Samspillet mellem skoleafdelingen og skolerne er af stor betydning, da et optimalt samarbejde skal sikre, at eleverne får et undervisnings- og fritidstilbud, der matcher deres behov. Sidstnævnte er også et lovkrav, da Folkeskolelovens 20 stk. 2 siger, at Desuden påhviler det kommunalbestyrelsen at sørge for specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand til børn og unge, hvis udvikling stiller krav om en særlig hensyntagen eller støtte, der bedst kan opfyldes på specialskoler eller i specialklasser, eller for hvem undervisning kun kan gennemføres med støtte i den overvejende del af undervisningstiden. Betydningen af et godt samspil mellem PPR, skoleafdelingen og skolerne kommer blandt andet til udtryk i forhold til visitationsproceduren, der er synonym med den proces, hvor det bliver afgjort om, en elev med særlige udfordringer skal og kan bibeholdes på distriktsskolen, eller skal ekskluderes for at modtage et mere specialiseret tilbud i eller udenfor kommunen. I Holstebro Kommune findes en lang række af tiltag, der sættes i værk på skolen for at afhjælpe elever med problemer, før der eventuelt sker en eksklusion af eleven. I forhold til eksklusionsdelen, er det den lokale skoleleder, som med assistance fra en PPR-psykolog, indstiller en elev til visitationsudvalget. Visitationsudvalget er sammensat af skolechefen, lederen af PPR, OBS-konsulenten, afdelingslederen for dagskolen, viceskolelederen for Storåskolen og afdelingslederen for specialklasserækken på Sct. Jørgens Skole. Visitationsudvalget indstiller på baggrund af den foretagne visitation til skolechefen som træffer beslutning om det fremtidige skoletilbud. Hvis det vurderes, at det er relevant at placere barnet i en specialklasse eller på en specialskole, kan visitationsudvalget beslutte og iværksætte foranstaltningen. Alle visitationer til specialpædagogiske foranstaltninger baserer sig på grundige undersøgelser af psykologer, talepædagoger m.v. Til selve visitationsmødet udmønter undersøgelserne sig i form af en analyserende beskrivelse. For så vidt angår børn til vidtgående specialundervisning foreligger der stort set altid eksterne undersøgelser fra Børne- og Ungdomspsykiatrisk afdeling i Herning, Børne og Ungeklinikken i Holstebro, Videnscentre, neurologiske undersøgelser m.v. En kort oversigt over de vigtigste roller i forløbet er skitseret i tabel 7.1. Tabel 7.1 Aktører i visitationsproceduren Kommune Holstebro Hvem indstiller? PPR-Psykologen Hvem visiterer? Et visitationsudvalg bestående af: Skolechefen, PPR-leder, OBS-konsulent, Afdelingsleder for Ungdomsskolens dagtilbud, Viceskolelederen for Storåskolen og Afdelingslederen for specialklasserækken på Sct. Jørgens Skole Hvem er rådgiver og Visitationsudvalgets indstilling er en rådgivning til skolechefen, hvem beslutter? som beslutter foranstaltningen 16\n18 8. Medarbejdernes kompetencer En af de helt centrale udfordringer for specialområdet i de kommende år er at sikre en kvalificeret lærerstab på skolerne. Det er afgørende, at lærerne har de rette kompetencer og befinder sig i et godt læringsmiljø, hvor der fokuseres på undervisningens betydning for elevernes læring. Undersøgelser viser, at det er vigtigt med faglige miljøer, der kan sikre en høj grad af ekspertise indenfor specialområdet med mulighed for faglig sparring, videndeling og udvikling. Stor spredning af fagligheden på forskellige områder er derfor ikke tilrådeligt. En væsentlig faktor i sikker drift vil således være skoleledernes mulighed for at sikre medarbejdernes efteruddannelse, videreuddannelse og faglige ajourføring. Skolestrukturanalysen peger endvidere på betydningen af, at en ny struktur understøttes med nødvendige midler til uddannelse og kompetenceudvikling af lærerne. På nuværende tidspunkt har læreruddannelsen ikke specialpædagogik indbygget i særligt omfang, hvorfor skolerne selv generelt skal sikre såvel grundlæggende kompetencer som den løbende efteruddannelse. Dette er en udfordring i Holstebro Kommunes specialpædagogiske tilbud. I de seneste år er det tydeliggjort, at der er sammenhæng mellem antallet af elever i klassen, klasserumsledelse og den enkelte elevs motivation til at lære. Lærernes evne til at organisere og strukturere undervisningen med mål, der er klare og tydelige for den enkelte elev, øger elevernes læring. Denne udfordring fordrer en stadig større specialisering både i fagene og de specialpædagogiske kompetencer. Antallet af vejledere med specifikke kompetencer er afgørende for at løse udfordringen. I nedenstående oversigt - tabel ses, hvilke vejlederfunktioner, der er repræsenteret på skolerne i Holstebro Kommune. Desuden fremgår antallet af lærere og børnehaveklasse-ledere med specialpædagogisk uddannelse. Tabellen er forenklet, idet lærere der eksempelvis er under uddannelse, er i samme kategori som lærere, der allerede har den pågældende videreuddannelse. 17\n19 Tabel 8.1 Oversigt over medarbejdernes kompetencer (lærere og børnehaveklasseledere) Antal lærere/ Skole Børnehaveklasseledere AKT Spec.pæd Læsevejl. Birkelundskolen Borbjerg Skole Ejsing Skole Ellebækskolen Halgård Skole Idom-Råsted Skole Mejrup Skole Naur-Sir Skole Nr. Felding Skole Nørrelandsskolen Rolf Krake Skolen Ryde Skole Sct. Jørgens Skole Sevel Skole Skave Skole Staby Skole Storåskolen Sønderlandsskolen Tvis Skole Ulfborg Skole Vemb Skole Vinderup Skole Vinderup Realskole Ungdomsskolen Total Note til tabel: Vinderup Realskole er en privat skole med en driftsoverenskomst med Holstebro Kommune og som fungerer som overbygningsskole i kommunens østlige del. AKT: Adfærd, kontakt og trivsel Spec.pæd.: Specialpædagogik Læsevejl.: Læsevejledere. Af tabel 8.1 fremgår det, at der er skoler uden lærere og børnehaveklasseledere med specialpædagogisk videreuddannelse, og at der er et behov for læsevejledere selvom at uddannelse af læsevejledere har været et fælleskommunalt indsatsområde. En af hovedårsagerne til, at Byrådet har besluttet, at der skal laves en skolestrukturanalyse er, at der skal skaffes ressourcer til lærere og børnehaveklasselederes efter- og videreuddannelse med specielt henblik på udvikling af de to faggruppers inklusionskompetencer styrkelse af lærernes inklusionskompetencer Undersøgelser viser, at lærernes specialpædagogiske og personlige kompetencer har stor betydning for deres evne til at inkludere elever med særlige behov i undervisningen i 18\n20 distriktsskolen. Flere skoler i Holstebro Kommune har da også generelt haft fokus på udviklingen af lærernes specialpædagogiske kompetencer og på anvendelsen af inkluderende arbejdsformer. En del skoler har således en eller flere lærere med AKTvejlederuddannelsen og/eller lærere med diplomuddannelsen i specialpædagogik ansat. Disse kompetencepersoner er typisk tilknyttet skolens specialcenter. Det er vidt forskelligt, hvilke rammer disse ressourcepersoner har at arbejde indenfor på den enkelte skole. Indsatsen på skolerne indenfor dette felt er dog sjældent tilrettelagt systematisk eller er tilstrækkeligt strategisk forankret, selvom det netop tyder på, at systematisk kompetencebygning og målrettet brug af inkluderende arbejdsformer medvirker til at sikre en mere effektiv ressourceudnyttelse på specialområdet. DIS-gruppen vurderer derfor, at Holstebro Kommunes skolevæsen fremadrettet med fordel vil kunne arbejde mere strategisk og målrettet med lærernes inklusions- og specialpædagogiske kompetencer. Styrkelsen af lærernes inklusionskompetencer vurderes af DIS-gruppen til at være den faktor, der måske har størst betydning for, i hvilket omfang skolerne i Holstebro Kommune er i stand til at inkludere elever med særlige behov i almenundervisningen. Det må således grundlæggende forventes, at lærere med et højt specialpædagogisk vidensniveau vil have bedre forudsætninger for at rumme og inkludere elever med særlige behov i undervisningen i distriktsskolen. Herudover må det forventes, at lærernes personlige kompetencer har betydning for, hvor godt de er i stand til at sikre inklusion. DIS-gruppen anbefaler derfor, at der satses massivt på styrkelse af lærernes specialpædagogiske kompetencer. Specielt i indskolingen kan lærere med gode inklusionskompetencer være med til at understøtte den tidlige indsats, der i mange tilfælde er en forudsætning for at elever med specielle udfordringer kan inkluderes med succes i almindelige folkeskole og antallet af henvisninger til specialundervisning dermed mindskes. Lærernes specialpædagogiske kompetenceniveau og skolernes systematiske arbejde med fokuseret kompetenceudvikling, synes med andre ord at kunne bidrage til at sikre en mere effektiv ressourceudnyttelse på specialområdet. Holstebro Kommune har på nuværende tidspunkt ikke en generel kompetenceudvikling på det specialpædagogiske område. DIS-gruppen anbefaler, at der iværksættes en række samlede initiativer i forhold til at sikre lærernes generelle kompetenceopbygning på det specialpædagogiske område. Der skal arbejdes videre med udvikling af et fælleskommunalt kompetenceløft i form af en basisuddannelse i specialpædagogik for lærerne, med det formål at fremme inklusionen på alle kommunens skoler. En sådan basisuddannelse kan således indeholde en praktisk og redskabsorienteret grunduddannelse bl.a. med fokus på håndtering af elever med AKTvanskeligheder. Derudover kan basisuddannelse suppleres med en overbygningsuddannelse, så lærere med en grunduddannelse i AKT kan blive videreuddannet til AKT-koordinatorer. Disse AKT-koordinatorer skal så være tilknyttet specialcenteret og supervisere skolens øvrige lærere. Oprettelse af et eller flere Holstebro.hold på diplomuddannelsen i specialpædagogik eller den generelle AKTuddannelse eventuelt i et samarbejde med VIA University College vil også styrke lærernes inklusionskompetencer. Etablering af et Videncenter, der har til opgave at servicere skolerne med konsulentbistand, bl.a. indenfor ADHD og Asbergers, kan også være med til at fremme inklusionstankegangen på skolerne. Videncenteret skal således både varetage en 19\n21 praksisnær, rådgivende rolle i forhold til den enkelte lærer og samtidig understøtte skolernes implementering af inkluderende tiltag. Det er DIS-gruppens vurdering, at der generelt i Holstebro Kommune eksisterer et potentiale for at øge lærernes specialpædagogiske kompetenceniveau med henblik på at understøtte en større grad af inklusion i den almindelige folkeskole. 20\n22 9. Evidensbaserede programmer På Holstebro Kommunes skoler er der allerede nu et øget fokus på anvendelsen af inkluderende arbejdsformer i form af de evidensbaserede programmer som fx PALS og LP-modellen. Holstebro Kommune har nu 10 skoler, der er PALS-skoler, og der er flere skoler på vej. 4 skoler har tilkendegivet, at de vil arbejde med LP-modellen. PPR har uddannet/uddanner ressourcepersoner, der kan understøtte skolernes arbejde med de evidensbaserede programmer. En mere systematisk anvendelse af de evidensbaserede programmer på skolerne kan medvirke til at begrænse henvisningen til de segregerede tilbud og dermed bidrage til en mere effektiv ressourceudnyttelse på specialområdet. DIS gruppen foreslår derfor, at der arbejdes med de evidensbaserede programmer som fx PALS eller LP-modellen på alle skoler i Holstebro Kommune. Ved at implementere PALS eller LP-modellen på samtlige skoler, vil man bedre kunne understøtte en mere ensartet og systematisk tilgang til at sikre inklusion på distriktsskolerne. Det betyder, at alle lærere i Holstebro Kommune vil blive undervist i en systemisk måde at analysere og handle i forhold til en elevs udfordringer. Beslutningen om at arbejde med de evidensbaserede programmer skal træffes fra centralt hold, men det skal være op til den enkelte skole, hvordan og i hvilket omfang det valgte program skal implementeres. Det er DIS-gruppens vurdering, at Holstebro Kommune ved en satsning på de evidensbaserede programmer og med en bred uddannelse af lærere i forhold til disse programmer i langt højere grad vil kunne inkludere og rumme elever med særlige behov. For at kunne lykkes med at inkludere flere børn i normalområdet er det nødvendigt med en fælles kultur blandt alle medarbejdere og ledere på skolerne. Der skal således være en kultur der signalerer at vi vil inklusion, for at mindske segregeringen af børn til specialtilbud. Brugen af evidensbaserede programmer understøtter i høj grad udviklingen af en sådan fælles kultur, hvorfor det vil være af stor betydning, at alle skoler arbejder med et evidensbaseret program. Generelt vurderer DIS-gruppen at en mere systematisk anvendelse af inkluderende arbejdsformer som fx PALS eller LP-modellen også vil kunne medvirke til at begrænse henvisningen til segregerede tilbud. 21\n23 10. Økonomisk decentralisering - inklusionsmodel Det antages, at inklusionen i normalområdet kan øges ved økonomisk decentralisering på specialundervisningsområdet. De midler, der p.t. er i Skoleafdelingen til specialundervisning, bør således lægges ud til skolerne, der på den måde får mulighed for at iværksætte hurtige tiltag på skolen, så flere elever forhåbentlig kan bevares i normalområdet. Samtidig skal skolen betale, hvis elever ekskluderes til specialtilbud, så der skabes et økonomisk incitament til at inkludere eleven på distriktsskolen Målgruppe for inklusion Målgruppen for inklusionsmodellen bør være de elever, der lettest vil kunne inkluderes i normalområdet, dvs. de elever der er i gruppe A i almindelige specialklasser på Sct. Jørgen Skole, Vinderup Skole og Ulfborg Skole, se evt. afsnit 6.3. Det er samtidigt i denne gruppe, der har været den største stigning. Disse elever koster ca kr. om året. Elever med AKT-problematikker vil udgøre en stor del af målgruppen. Elever, der modtager specialundervisning på den distriktsskole, de er tilmeldt, og hvor det sker som støtte eller undervisning i klassen, som kurser eller på mindre hold, støttecentre m.v. betragtes dermed allerede som en del af normaldelen Tildeling og skolernes betaling I den anbefalede model lægges midlerne til specialklasseelever ud til skolerne bortset fra en bufferpulje, der bevares i forvaltningen. Dette illustreres i figur Figur 10.1 Decentralisering af midlerne til specialklasser Kan en elev ikke rummes i distriktsskolen, indstiller skolen eleven, og der visiteres til specialtilbud af et visitationsudvalg som hidtil. Ender visitationen med en placering i specialklasse, betaler skolen en grundtakst for eleven. Der er således et maksimalt beløb, skolen kan komme til at betale uanset den faktiske udgift. Visiteres eleven til specialskole, betaler forvaltningen. Dette illustreres neden for i figur\n24 Figur 10.2 Skolens betaling for eksklusion af elever Specialklasse - skolen betaler grundtakst Skole udskiller elev til visitation Visitationsudvalg visiterer til specialtilbud Specialskole - forvaltningen betaler den fulde udgift Grundtaksten sikrer, at sårbarheden for særligt de små skoler minimeres. Der er dog stadig risiko for, at en skoles budget vil kunne belastes hårdt, hvis antallet af elever, der ikke kan inkluderes, øges væsentligt. Presset på PPR og visitationsudvalget formodes at mindskes i modellen, idet skolernes økonomiske interesse ikke længere udelukkende er at ekskludere elever. Eksklusion kræver fremover aktiv stillingtagen fra skolens side og eventuelt en udgift for skolen. Den beskrevne model er en grundtakstmodel, hvilket betyder, at skolerne som udgangspunkt får udlagt midler svarende til grundtaksten for hver elev, der er placeret i specialklasse. De resterende midler til specialklasser forbliver liggende centralt i en buffer -pulje. Grundtaksten kan fx være kr., hvor den fulde udgift pr. elev gennemsnitligt er ca kr. Grundtaksten udregnes ved hvert skoleårs begyndelse ud fra den samlede ramme til specialklasseelever. 23\n25 Tabel Eksempel på fremtidigt budget, afhængigt af graden af inklusion på den enkelte skole. Beregnet ved en inklusionstakst på kr./elev/år, 2010-tal ÅR 1 (hele kr.) Antal spec.elev Budget til inklusion Budget 2010 i skoledistriktet 100% inklusion 75% inklusion 50% inklusion 25% inklusion Birkelund Borbjerg Skole Ejsing Skole Ellebækskolen Halgård Skole Idom-Råsted S Mejrup Skole Naur-Sir Skole Nr. Felding Nørreland Rolf Krake Ryde Skole Sct. Jørgens Sevel Skole Skave Skole Staby Skole Sønderland Tvis Skole Ulfborg Skole Vemb Skole Vinderup Kommuneskole På længere sigt er det hensigtsmæssigt at tildele midler på baggrund af antallet af elever i et skoledistrikt, snarere end på baggrund af antallet af specialklasseelever i Der bør desuden indarbejdes socioøkonomiske kriterier i tildelingsmodellen, idet disse i hvert fald i andre kommuner har en statistisk sammenhæng med eksklusion til specialklasser. Det gælder fx faktorer som indkomst, uddannelse, beskæftigelse og etnisk herkomst. I Aarhus Kommune er den statistiske sammenhæng på 90 %, og i Herning Kommune arbejder man p.t. med at fastslå sammenhængen, der er på mindst 70 % og sandsynligvis højere. Det foreslås, at de socioøkonomiske kriterier og elevantallet i skoledistriktet indarbejdes gradvist i tildelingsmodellen, så skolerne kan nå at tilpasse sig Indfasning af incitamentsmodellen Der tages udgangspunkt i det nuværende antal specialklasselever for de enkelte skoledistrikter. Hver skole får således i År 1 tildelt midler svarende til grundtaksten for hver elev, der i 2010 er i specialklasse. Det forhindrer, at nogle skoler i begyndelsen af skoleåret står i en meget usikker budgetmæssig situation. År 1 Tildeling 100 % efter antallet af elever i specialklasse i skoledistriktet i 2010 År 2 Tildeling 90 % efter antal elever i specialklasse i skoledistriktet i 2010, 10 % efter socioøkonomiske kriterier 24\n26 År 3 År 4 År 5 Tildeling 80 % efter antal elever i skoledistriktet det pågældende år, 20 % efter socioøkonomiske kriterier Tildeling 70 % efter antal elever i skoledistriktet det pågældende år, 30 % efter socioøkonomiske kriterier Tildeling 50 % efter antal elever i skoledistriktet det pågældende år, 50 % efter socioøkonomiske kriterier I Aarhus Kommune har man valgt efter indfasningen at tildele midler 50 % efter socioøkonomiske kriterier og 50 % efter antallet af elever, der modtog specialundervisning i udgangspunktet. Det betyder, at antallet af specialklasseelever i udgangspunktet bliver bestemmende for skolernes ressourcetildeling på området fremadrettet, hvilket vil belønne skoler, der i udgangspunktet havde en høj grad af eksklusion. Man kunne naturligvis også forestille sig en tildelingsmodel, der tager udgangspunkt i en kombination af socioøkonomiske kriterier, antal specialklasseelever i 2010 og elevtallet i skoledistriktet, fx som nedenfor. Overskueligheden og gennemsigtigheden mindskes dog yderligere i forhold til modellen ovenfor. År 1 Tildeling 100 % efter antallet af elever i specialklasse i skoledistriktet i 2010 År 2 Tildeling 80 % efter antallet af elever i specialklasse i skoledistriktet i 2010, 10 % efter antal elever i skoledistriktet i alt, 10 % efter socioøkonomiske kriterier År 3 Tildeling 60 % efter antal af elever i specialklasse i skoledistriktet i 2010, 20 % efter antal skoleelever i distriktet i alt og 20 % efter socioøkonomiske kriterier År 4 Tildeling 40 % efter antal elever i specialklasse i skoledistriktet i 2010, 30 % efter antal skoleelever i skoledistriktet i alt og 30 % efter socioøkonomiske kriterier År 5 33,3 % efter antal elever i specialklasse i skoledistriktet i 2010, 33,3 % efter antal skoleelever i skoledistriktet i alt og 33,3 % efter socioøkonomiske kriterier Der er således forskellige, mulige scenarier for hvilke kriterier, der skal lægges til grund for tildelingen af midler til skolerne Udfordringer Fordelingen efter socioøkonomiske kriterier kræver en del forberedelse. Aarhus Kommune har i samarbejde med Danmarks Statistik kortlagt sammenhængen mellem socioøkonomiske kriterier og udskillelse til specialundervisning i Aarhus Kommune, og Herning Kommune arbejder p.t. på at fastslå, hvordan sammenhængen er i netop Herning Kommunes skoledistrikter for at kunne give de forskellige kriterier en vægt, som tildelingen kan ske ud fra. Holstebro Kommune skal på samme måde undersøge sammenhængen i kommunen for at være sikker på, at en sådan findes. Hvis man stoler på, at Herning og Holstebro Kommuner ligner hinanden, er det måske en mulighed at bruge Herning Kommunes vægte. Herning Kommune har betalt ca kr. til Danmarks Statistik for de nødvendige oplysninger, og herudover er der brug for at udføre en regressionsanalyse af data i forhold til eksklusionen til specialklasser. Data vil skulle købes af Danmarks Statistik 25\n27 hvert år, og analysen vil skulle gennemføres lige så tit, hvis tildelingsmodellen skal være opdateret og valid Overvejelser i forbindelse med implementering af inklusionsmodellen Det er vigtigt, at skolernes personale er klar til at håndtere de elever, der skal inkluderes i normalområdet, når det besluttes at indføre incitamentsmodellen. På nogle skoler har personalet allerede været igennem et efteruddannelsesforløb, der gør dem bedre i stand til at rumme de pågældende elever. Det kan overvejes at indføre modellen gradvist, så den allerede i skoleåret 2011/2012 indføres på 1-3 skoler. Dette giver mulighed for at indhøste erfaringer, så modellen eventuelt kan rettes til, inden modellen rulles ud på resten af skolerne. Det er i øvrigt vigtigt, at modellen under hele indfasningen og efterfølgende rettes til, så den kommer til at virke mest muligt efter hensigten. Ud over ressourcer knyttet til selve undervisningen af børn i specialklasser er der udgifter til kørsel. Det bør diskuteres, hvad der skal ske med de midler, der eventuelt frigøres som følge af inklusion i normalområdet. De kan fx tilgå bufferpuljen i forvaltningen, eller de kan fordeles til skolerne ud fra de frigjorte midler ved skoleårets start. 26


Børnehave forældrebrev 15.5 - Børnehuset Baunegård\nKære forældre i børnehaven.\nFra på mandag d. 18. maj vil vi i børnehaven gå over i fase 2 af den gradvise, kontrollerede genåbning.\nBørnene skal ikke længere deles i små, faste legegrupper, der er ikke længere et krav om 4 m2 pr barn ved ophold indendørs, og heller ikke krav om to meters afstand mellem børnene fx ved spisning.\nDe sundhedsfaglige anbefalinger til dagtilbudsområdet, som Børne- og Undervisningsministeriet har udsendt bygger på den forståelse, at STUERNE nu skal være udgangspunktet for de inddelinger, vi laver af den samlede børnegruppe i hvert enkelt dagtilbud. I ydertimer og ferieperioder må børn gerne være sammen med børn fra andre stuer i mindre omfang, ellers skal de holdes adskilt. Det passer desværre rigtig dårligt til det pædagogiske fundament, det hverdagsliv og de værdier, som vi i børnehaven bygger hele vores arbejde med børnenes trivsel og udvikling på.\nDerfor har vi besluttet fra på mandag d. 18. maj at vende tilbage til vores vanlige struktur med 3 aldersopdelte børnegrupper – Jordkloden, Verdenshavet og Himmelrummet – med hvert sit grupperum indenfor i børnehaven. Vi vil spise sammen i vores grupperum i de faste grupper (med god afstand mellem børnene). Vi vil holde børnenes fødselsdage og tage på tur hver uge i grupperne.\nMen derudover vil børnene igen kunne færdes frit inde og ude, og lege sammen med en hvilken som helst ven eller lille gruppe børn – det være sig yngre, ældre eller jævnaldrende. Vi har i øjeblikket kun alt i alt 32 børn i børnehaven, og vi er klar over at vi vælger at strække stuebegrebet lidt, da der jo sædvanligvis ikke er meget over 22 børn på en stue i andre institutioner. Vi vælger at gøre det, fordi det vil genskabe mening, kontinuitet og udvikling i vores arbejde med børnene. Og det vigtige samarbejde og fællesskab om vores børn og børnehave, hvor alle kender hinanden.\nDerudover vil det i denne fase være gældende:\n• Forældre er velkomne til at aflevere og hente børn indenfor i børnehaven, vi vil bede Jer om at gøre opholdet KORT. Og I skal spritte Jeres hænder af inden i går ind.\n• Det første I skal gøre er at hjælpe Jeres børn med at vaske hænder. Derudover vasker vi hænder med børnene ved formiddagsmad, før og efter frokost, ved frugt. (Og når de er snavsede, og ved toiletbesøg, nys/host og snot).\n• Al mad vil blive delt ud af de voksne.\n• Børnene skal stadig hver dag have egen drikkedunk med - med vand og navn, den skal stå på garderobepladsen og ikke bruges til leg.\n• Børnene må IKKE have madpakker med.\n• Børnene må IKKE have legetøj med hjemmefra.\n• Vi vil vaske hyppigt berørte kontaktflader, toiletter, vandhaner, håndtag m.v. efter et fast skema mindst hver anden time. Legetøj vil blive vasket dagligt. Vi venter med at fylde puderummene med madrasser og puder.\n• Vi vil ofte være ude med mange børn på legepladsen.\n• Vi vil have en skærpet opmærksomhed på om for mange børn klumper sig sammen i et lille rum, om der er andre forhold, som udvikler sig i en retning, som kræver vores aktive handling.\nI skal ikke længere på forhånd meddele hvad tid børnene kommer i børnehave og hentes.\nDer er ikke længere nogen henstilling om at begrænse fremmødet i ydertimerne.\nHvis der er noget som bekymrer Jer eller I har spørgsmål til planen, så snak med Kitti om det.\nEller skriv til kitti.kristiansen@albertslund.dk\nMange hilsner børnehavens personale


Køb Maxi-Cosi - Pebble - Lekmer.dk – Køb børneprodukter online - Lekmer.dk\nFå 20% ekstra rabat på Jox, Stoy & Wood Little - rabatten trækkes ved kassen!\nPebble babybeskytteren fra Maxi-Cosi yder høj komfort og forenkler placering af barnet i stolen. Produktet er prisbelønnet for sit design og enkle håndtering med FamilyFix samt det nye selesystem. Når du løfter barnet ud af Pebbles, stilles selen automatisk i udspændt leje. Når selen ikke er låst, kan længden justeres, uden at du behøver trykke på en justeringsknap. Denne smarte løsning indebærer også højere sikkerhed, fordi fejlhåndtering minimeres. Vognstolen er udstyret med en smart, indbygget solskærm, der let kan foldes ud efter behov.\nPebble er en opdateret version af forgængeren Cabrio, med blandt andet bedre komfort for babyen samt en mere slank udformning. Den er desuden smidig at rejse med, fordi den overholder flyenes mål for håndbagage.\nVægtkapacitet: max 13 kg\nMinikid Autostol Sort\nMinikid 2018 Carseat Rear-facing 0-25kg Grå\nUDSALG - Pakkepris 17% Pris fra 2499 KR 2999 KR\nMinikid 2018 Autostol Grøn\nMinikid Autostol Petrol\nhttps://lekmer.dk/pebble/p/51217 51217 Pebble https://lekmer.dk/images/242127/nostotracking.jpg 0 0 DKK OutOfStock Maxi-Cosi Maxi-Cosi Travel/Car seats/Infant 0-13 kg Pebble babybeskytteren fra Maxi-Cosi yder høj komfort og forenkler placering af barnet i stolen. Produktet er prisbelønnet for sit design og enkle håndtering med FamilyFix samt det nye selesystem. Når du løfter barnet ud af Pebbles, stilles selen automatisk i udspændt leje. Når selen ikke er låst, kan længden justeres, uden at du behøver trykke på en justeringsknap. Denne smarte løsning indebærer også højere sikkerhed, fordi fejlhåndtering minimeres. Vognstolen er udstyret med en smart, indbygget solskærm, der let kan foldes ud efter behov.


Referat fra BM 21/7-20 - EF Tønderhus\nBeboernes online mødested\nVaskeri Booking (Test)\nRegler og råd\nReferat fra BM 21/7-20\nInfo fra formand\nKommer sammen med punkterne som vi når til dem hen ad vejen.\nInfo fra vicevært\nGodkendelse af referat fra den 9/6\nGodkendt, sendes så det kan komme på hjemmesiden og facebook\nKlager over larm i gården\nDet er kommet klager fra 2 beboer begge efter festen der blev holdt i gården den 8/7.\nVi kan ud fra den ene klage forstå at denne beboer har rettet henvendelse til beboeren der stod for festen og da denne beboers lejlighed ikke var stor nok til at rumme alle gæsterne retfærdig gjorde dette åbenbart støjen efter kl 22.\nDet gør det selvfølgelig ikke på nogen måde.\nVi vil fra bestyrelsen side gerne understrege at vi har en husorden, og denne skal overholdes, også når man har fået en lille en og det er blevet rigtig hyggeligt.\nI den anden klage fra en beboer læser vi det som om det menes at vi som bestyrelse også er blevet valgt til at være støj vagter. Det er ikke en opfattelse vi deler i bestyrelsen. Vi mener at hvis man som beboer er generet af støj fra en anden beboere retter man selv henvendelse og beder om at der f eks skrues ned eller at man dæmper sig.\nNår alt dette er sagt appellere vi til at vi alle skal kunne være her. Så tænk på hinanden og respekter henvendelser fra andre beboere.\nEn beboer har under badeværelse renovering stødt på en gammel vandskade. Da denne var i bjælkerne har vi haft Holmsgaard ude for at tjekke alt var tørret op og at der ikke var sket skade der gjorde renoveringen ikke kunne fortsætte med det samme.\nBjælkerne var heldigvis tørre og på Holmsgaards anbefaling er de blevet smurt med boracol inden der blev støbt nyt gulv.\nVandskade i kælder og bestyrelseslokalet\nVi har desværre haft vandskade i den del af kælderen under børnehaven og i bestyrelseslokalet. Dette lader til at være sket fordi nogle beboere ikke kun kommer de 3 ting der alene skal i toilettet i toilettet nemlig de 2 naturlige og papiret. ALT andet skal smides ud på andre måder.\nViceværten undersøger pris på rottespærre service da vi ved samme lejlighed blev gjort opmærksomme på dette er fornuftigt for de virker optimalt.\nEn beboer ønsker svar på vores svar.\nDette er hvad der er skrevet i referatet fra sidste møde og vi håber dette er svar.\nTilbage i november er der en boboer der opdager, at der løber vand ud af et rør i kælderen. Da det er aften og viceværten ikke er her, vælger denne beboer nu at kontakte Østblik. Østblik vurderer, at det ikke er noget der skal vente til dagen efter, da det er et sted i ejendommen hvor der på det tidspunkt stadig var de gamle vandrør.\nVores vicevært fortæller også, at han ikke havde været tilfreds med Østbliks vurdering af opkaldet, hvis de ikke havde kørt ud denne aften.\nVandet kommer ikke fra ejendommens rør men fra en beboeres unidrain. Dette er ikke blevet renset meget længe, og derfor løber vandet nu ud i kælderen. Ejeren af lejligheden havde en lejer boende på dette tidspunkt, og kender ikke selv som sådan til sagen, og betaler derfor regningen for denne reparation, samt vagtudkald.\nEjer har nu henvendt sig og ønsker ikke at betale for vagtudkaldet, men kun for det faktisk udførte arbejde.\nVi er i bestyrelsen blevet enige om, at den fulde regning tilfalder ejer.\nOg havde det f.eks været et af “ejendommens rør” havde den fulde regning tilfaldet ejerforeningen.\nVi ser det som noget positivt, at man som beboer kærer sig om ejendommen og kontakter professionel hjælp hvis der er sket skade.\nEn beboer udtrykker bekymring over altanprojektet\n¨Jeg kan forstå, at altanprojektet snart løber af stablen. Jeg er ikke\nselv en del af projektet, idet jeg ikke måtte få en altan installeret,\nda det blev stemt ned. Jeg går ud fra, at eventuelle ekstraudgifter\nifb. projektet bliver afholdt af deltagerne i projekter, og ikke os\nandre i ejerforeningen ?¨\nVi holder selvfølgelig altanprojektets økonomi adskilt fra ejerforeningens.\nAltanprojektet / kommende byggeplads\nIndkaldelse til beboermøde torsdag den 13/8-20 kl 18 i gården.\nFra 237 frem til viceværtens kontor skal alle cykler fjernes fra uge 45 – 51\n(med forbehold for evt ændringer)\n233 a – 235 b skal alle cykler fjernes uge 43 – 47\nParkeringsplads nr 5 og 6 bliver desværre inddraget sammen med cykelparkering til byggeplads og der vil blive opsat hegn så de restende p-plads bruger må regne med besværligheder.\nParkeringplads nr 7 og 8 i den anden ende af gården indraget til byggeplads sammen med det der nu er den urbane have og der vil blive opsat hegn så de restende p-plads bruger må regne med besværligheder.\nDer vil være lukket / spærret for brug af porten i den ende grundet opsætning af altan lige over porten\nEfter nuværende plan for projektet regner vi med det er fra uge 35-39/40\nDen urbane have opbevares på gangen der adskiller de to græsplæner. Indtil denne kan rykkes på plads igen. Balco Kontech’s sjakbajs har lovet at være behjælpelig med dette.\nTil bestyrelsesmødet blev vi enige om at de berørte lejere af p-pladser selvfølgelig ikke skal betale leje af pladserne i de perioder de ikke kan bruges.\nPlads 5 hele perioden\nPlads 7 hele perioden\nPlads 8 hele perioden\nPlads 9-13 i Uge 35-40 hvor porten vil være spærret.\nEvt planter i drivhuset skal fjernes da det pilles ned midt uge 33\n10. Vand i kælderen under 233 b\nVi har kontaktet ejer og bedt denne kontakte en vvs’er så skaden kan udbedres hurtigst muligt.\n– Håndværker biler i gården\nNår du / I har håndværkere henstiller vi i bestyrelsen til at I beder dem parkere på gaden. Har de noget tungt de skal læsse af er dette muligt i gården men IKKE at parkere der hele arbejdsdagen. De håndværkere der parkere i gården er dem der er rekvireret af vicevært og bestyrelse for at reparere fælles ejendom eller til større projekter.\n– Henvendelse ang. fødselsdagsbrunch blev godkendt\n– En beboer ønsker godkendelse af sammenkobling af emhætte og det naturlige træk i badeværelset. Vi afventer dokumentation for dette er en lovlig løsning før vi kan godkende.\n12. Næste bestyrelsesmøde 25/8 kl 19\nMødet er afholdt men uden referat da dette omhandlede årsberetning til kommende general forsamling.\nForfatter Udgivet september 28, 2020 september 28, 2020 Kategorier Referater\nForrige Forrige indlæg: Information angående montering af altaner mod Genforeningspladsen\nNæste Næste indlæg: Besked fra BALCO\nInformation fra viceværten\nInformation fra bestyrelse og vicevært\nInformation angående cykelindsamlingen\nEF Tønderhus Drevet af WordPress


Medicinsk Oxygen "Strandmøllen" Strandmøllen A/S medicinsk gas, komprimeret 100 %\nSe information om Medicinsk Oxygen "Strandmøllen" på medicin.dk – borger.\nSe information til sundhedsfaglige om Medicinsk Oxygen "Strandmøllen" på medicin.dk – professionel.\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen 100%, medicinsk gas, komprimeret\nBrug altid Medicinsk Oxygen Strandmøllen nøjagtigt som beskrevet i denne indlægsseddel eller efter de anvisninger, lægen eller apotekspersonalet, har givet dig.\nKontakt lægen eller apotekspersonalet, hvis du får bivirkninger herunder, bivirkninger, som ikke er nævnt her. Se punkt 4\nDen seneste reviderede indlægsseddel kan findes på www.indlaegsseddel.dk\nDet skal du vide, før du begynder at bruge Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nSådan skal du bruge Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen indeholder ilt, der bruges til inhalation. Det er farveløst, lugtfrit og uden smag, og det leveres i gasflasker, som har en trykregulator, der reducerer gastrykket. Gasflaskerne indeholder ren ilt.\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen øger iltindholdet i blodet (øget iltmætning).\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen bevirker, at der transporteres mere ilt til alle væv i kroppen. Ilt er en luftart, der er livsvigtig.\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen bevirker, at der transporteres mere ilt til alle væv i kroppen.\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen kan anvendes som hjælp til vejrtrækning ved normalt tryk og ved højt tryk.\nIltbehandling ved normalt tryk (normobar oxygenbehandling)\nIltbehandling ved normalt tryk kan anvendes:\nnår iltkoncentrationen i blodet eller i et bestemt organ er for lav, eller for at forebygge at det bliver for lavt\ntil patienter med utilstrækkelig eller besværet vejrtrækning, der er afhængige af en lav iltkoncentration (hypoksi) til stimulering af vejrtrækningen\ntil behandling af klyngehovedpine\nIltbehandling ved højt tryk (hyperbar oxygenbehandling)\nIltbehandling ved højt tryk (hyperbar oxygenbehandling) må kun gives af uddannet personale, for at undgå risikoen for skader pga. store udsving i trykket.\nIltbehandling ved overtryk kan anvendes:\ntil behandling af alvorlig kulilteforgiftning (f.eks. når patienten er bevidstløs)\ntil behaldling af dykkersyge (dekompressionssyge)\ntil behandling af en blokering i hjertet eller en blodåre, der er forårsaget af luftbobler (gas- eller luftemboli)\ntil understøttende behandling ved knogletab efter strålebehandling (osteonekrose)\ntil støttende behandling ved henfald af væv (koldbrand), som følge af en skade, der er inficeret med gasproducerende bakterier (clostridie myonekrose, gasgangræn).\n2. Det skal du vide, før du begynder at bruge Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nBrug ikke Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen ved højt tryk må ikke bruges i tilfælde af en sammenklappet lunge, som du ikke er i behandling for (ubehandlet pneumothorax). En sammenklappet lunge er ophobning af luft eller gas i hulrummet mellem de to lungehinder (mellem lungen og brystvæggen). Fortæl det til lægen, hvis du på noget tidspunkt har haft en sammenklappet lunge.\nKontakt lægen eller apotekspersonalet, før du bruger Medicinsk Oxygen Strandmøllen. Du skal vide følgende, før du starter med iltbehandlingen:\nIlt kan ved høje koncentrationer have skadelige virkninger. Det kan forårsage, at lungeblærerne klapper sammen, som vil blokere for iltforsyningen til blodet. Det kan forekomme ved brug af iltkoncentrationer på 100 % i mere end 6 timer, 60-70 % i mere end 24 timer, 40-50 % ved endnu en 24-timers periode, samt ved en koncentration på mere end 40 % i mere end 2 dage\nVær særlig forsigtig ved nyfødte spædbørn og for tidlig fødte spædbørn, for at mindske risikoen for bivirkninger såsom øjenskader\nVær også særlig forsigtig, hvis du har forhøjet indhold af kulilte i blodet, da det i ekstreme tilfælde kan forårsage bevidstløshed\nPatienter med vejtrækningslidelser, der er afhængige af lave iltkoncentrationer (hypoksi) til stimulering af vejrtrækningen, skal nøje overvåges af deres læge\nNår du bruger iltbehandling ved højt tryk, skal du kontakte din læge, hvis noget af følgende forekommer:\nKronisk obstruktiv lungesygdom (KOL - rygerlunger)\nEn lungelidelse, der skyldes tab af lungevævets elasticietet og ledsaget af (alvorlig) kortåndethed (lungeemfysem)\nUtilstrækkeligt behandlet bronkial astma\nNylig operation i mellemøret\nOperation i brystkassen på ethvert tidspunkt\nUkontrolleret høj feber\nKramper (utilstrækkeligt behandlet epilepsi)\nAngst for lukkede rum (klaustrofobi)\nHvis du på noget tidspunkt har haft en sammenklappet lunge (som er ophobning af luft eller gas mellem de to lungehinder (pneumothorax)).\nHos for tidligt fødte og nyfødte spædbørn kan iltbehandling forårsage en bestemt øjenskade (retrolental fibroplasi). Ved at vælge den rette iltkoncentration kan den behandlende læge nedsætte risikoen for denne øjenskade.\nIlts virkning og sikkerhed til behandling af klyngehovedpine er kun undersøgt hos voksne. Der findes ingen information for brug til børn under 18 år.\nBrug af anden medicin sammen med Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nBrugen af ilt kan øge eller sænke virkning og bivirkninger af visse andre typer medicin. Tal med din læge eller apotekspersonalet for yderligere information.\nAmiodaron (et lægemiddel, der anvendes til behandling af forstyrrelser i hjerterytmen): der har været indberetninger om gensidig påvirking\nBleomycin eller actinomycin (lægemidler til behandling af kræft) og pesticidet paraquat: tidligere lungeskader, forårsaget af disse produkter, kan forværres som følge af iltbehandling, muligvis med døden til følge\nFølgende lægemidler kan øge bivirkningerne af ilt:\nAdriamycin (lægemiddel til behandling af kræft)\nMenadion (et lægemiddel der reducerer blodfortyndende medicins virkning)\nPromazin, chlorpromazin og thioridazin (lægemidler til behandling af alvorlige, psykiske sygdomme, der forårsager, at patienter mister kontrollen over deres adfærd og handlinger (psykose))\nChloroquin (et lægemiddel mod malaria)\nKortikosteroider (hormoner såsom kortisol, hydrocortison, prednisolon samt mange andre), lægemidler der stimulerer bestemte dele af nervesystemet (sympatikomimetika).\nIltbehandling kan forårsage andre bivirkninger:\nTidligere behandling af radikal iltbeskadigelse af lungen, f.eks. ved behandling af paraquatforgiftning. Iltbehandling kan forværre denne lungeskade\nIlts bivirkninger kan øges hos patienter, der lider af mangel på vitamin C, E eller glutathion\nIlts bivirkninger kan øges af røntgenstråler\nIlts bivirkninger kan øges hos patienter, der har en overaktiv skjoldbruskkirtel.\nBrug af Medicinsk Oxygen Strandmøllen sammen med mad, drikke og alkohol\nDrik ikke alkohol under iltbehandlingen. Alkohol kan undertrykke vejrtrækningen.\nIlt ved normalt tryk (normobar oxygenbehandling) kan anvendes under graviditet ved lave koncentrationer, hvis det anvendes korrekt og under overvågning af din læge\nVed livreddende behandling, kan ilt også anvendes under graviditet ved høje koncentrationer og ved højt tryk\nIlt kan anvendes under amning.\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen påvirker ikke arbejdssikkerheden eller evnen til at færdes sikkert i trafikken. Iltbehandling nedsætter ikke opmærksomheden under bilkørsel eller betjening af maskiner.\n3. Sådan skal du bruge Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nBrug altid lægemidlet nøjagtigt som beskrevet i denne indlægsseddel eller efter lægens eller apotekspersonalets anvisning, især med hensyn til dosis og behandlingsvarighed. Afbryd ikke behandlingen for tidligt. Det er muligt at iltbehandlingen skal fortsætte over en lang periode. Er du i tvivl, så spørg lægen eller på apoteket.\nIltbehandlingen skal tilpasses den enkeltes sygdom. Generelt skal ilttilførslen være så lav som mulig. Den nødvendige mængde ilt bestemmes ved regelmæssige undersøgelser (f.eks. ved puloximetri og/eller blodgasanalyser) som udføres af lægen eller på sygehuset.\nDen sædvanlige dosis for voksne til behandling eller forebyggelse af akut iltmangel er 3-4 liter i minuttet ved anvendelse af næsekateter eller 5-15 liter i minuttet med maske. Vedrørende dosis i andre situationer skal du kontakte din læge. Medicinsk Oxygen Strandmøllen indåndes normalt gennem næsekateter eller maske.\nEnten indånder du selv ilten - du “trækker vejret spontant” - eller du får hjælp af en respirator/ventilator til at trække vejret.\nHvis du har fået en recept på Medicinsk Oxygen Strandmøllen, må du ikke ændre doseringen uden først at spørge lægen.\nLæs brugsanvisningen/patientvejledningen til åndedrætsmasken godt igennem!\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen er kun beregnet til medicinsk anvendelse.\nFlasken må kun tilsluttes en studs, som er beregnet til medicinsk ilt.\nIlt (beholder og flaske) må kun anvendes i rum med god ventilation.\nGasflasker må ikke udsættes for stærk varme.\nRygning og åben ild er ikke tilladt i rum, hvor der anvendes Medicinsk Oxygen Strandmøllen, da det øger brandfaren.\nMan må ikke anvendes brødristere, hårtørrere eller lignende elektriske husholdningsapparater under behandling med Medicinsk Oxygen Strandmøllen.\nAnbring aldrig en iltmaske eller et næsekateter direkte på tekstiler under behandlingen. Tekstiler, som bliver mættet af ilt, kan blive meget brandfarlige/medføre risiko for brand. Hvis dette sker, skal man ryste og lufte tekstilerne.\nLuk flasken, når den ikke er i brug.\nVed brand - luk flasken.\nGasflasker skal bringes i sikkerhed ved brand.\nAnvend aldrig fedt, olie eller lignende stoffer til smøring af gevind, som sidder fast. Der er risiko for selvantændelse ved kontakt med Medicinsk Oxygen Strandmøllen under højt tryk.\nHold flasken ren og tør.\nOpbevares og transporteres med ventilen lukket og hvis der bruges beskyttelseshætte skal denne monteres.\nIndgivelse: anvendes ved inhalation.\nHvis du har brugt for meget Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nKontakt lægen, skadestuen eller apoteket, hvis du har brugt mere af Medicinsk Oxygen Strandmøllen, end der står i denne information, eller mere end lægen har foreskrevet, og du føler dig utilpas.\nHvis du hoster eller har åndenød, kan det være et symptom på at ilttilførslen er indstillet for højt. Kontrollér indstillingen for ilttilførslen. Du skal kontakte den læge, der behandler dig, hvis du har fået en højere mængde ilt eller ilten utilsigtet er indstillet for højt. Efter konsultationen skal iltkoncentrationen gradvist reduceres til den, der oprindeligt var indstillet.\nDe giftige bivirkninger af ilten varierer afhængig af den inhalerede mængde ilt og varighed af indtagelsen.\nVed lavt tryk (0,5 til 2,0 bar) er det mere sandsynligt at disse bivirkninger forekommer i lungeregionen end i det centrale nervesystem (hjernen og rygmarven). Ved højt tryk (hyperbar oxygenbehandling) gælder det modsatte. Bivirkninger i lungeregionen omfatter kortåndethed (hypoventilation), hoste og brystsmerter. Bivirkninger i det centrale nervesystem omfatter kvalme, svimmelhed, angst og forvirring, muskelkramper, bevidstløshed og epileptiske anfald.\nHvis du har glemt at bruge Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nBrug ilten, når du kommer i tanke om det. Du må ikke tage en dobbeltdosis som erstatning for den glemte dosis, da medicinsk ilt kan være skadeligt i høje koncentrationer.\nHvis du holder op med at bruge Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nHold ikke op med at tage produktet på egen hånd. Rådfør dig altid først med lægen.\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen kan som al anden medicin give bivirkninger, men ikke alle får bivirkninger.\nBivirkningerne er inddelt efter behandling.\nIltbehandling ved normalt tryk (normobar oxygenbehandling) kan forårsage:\nLet nedsat hjerterytme samt hjertesvigt\nKortåndethed som resultat af problemer med udveksling af gasser pga. blokering af luftvejene (hypoventilation) eller sammenklappede lungeblærer (atelektase)\nHos patienter med vejrtrækningslidelser, der er afhængige af en lav iltkoncentration (hypoksi) til stimulering af vejrtrækningen, kan indgivelse af ilt yderligere forværre vejtrækningens effektivitet og kan forårsage ophobning af kulilte og overskydende syre i kroppen (acidose).\nHos nyfødte spædbørn og for tidligt fødte spædbørn kan indgivelse af ilt forårsage øjenskader, misdannelse\naf lungerne, blødning i hjerte, hjerne eller rygmarv, samt betændelse i mave og tarmene (gastroenteritis) med lokal celledød i vævet (nekrose) og dannelse af hul. Du skal informere lægen om selv den mindste ændring i spædbarnets tilstand.\nIltbehandling ved overtryk (hyperbar oxygenbehandling) kan forårsage:\nAngst og forvirring\nSkader i mellemøret, forårsaget af varierende tryk\nLungeskader forårsaget af varierende tryk (pulmonært barotraume)\nSmerter, muligvis ledsaget af betændelse og blødning i bihulerne, forårsaget af varierende tryk\nDisse bivirkninger kan forsvinde med tiden.\nFlasken skal opbevares på et godt ventileret sted, hvor den ikke er udsat for stærk varme.\nBrug ikke Medicinsk Oxygen Strandmøllen efter den udløbsdato, der står på pakningen efter (Exp). Udløbsdatoen er den sidste dag i den nævnte måned.\nAktivt stof: ilt (oxygen)\nDer er ingen andre indholdsstoffer\nMedicinsk Oxygen Strandmøllen er farveløst, lugtfrit og uden smag.\nFlasker med lukkeventil i størrelser fra 0,8 til 80 liter\nBatteri med flasker med lukkeventil i størrelsen: 12 x 50 liter, 8 x 80 liter og 32 x 50 liter\nDanmark: Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nIsland: Lyfjasúrefni Strandmøllen\nSverige: Medicinsk Oxygen Strandmøllen\nTyskland: Medizinischer Sauerstoff Strandmöllen


Sk�rer i friklinik i Give - tvsyd.dk - TVSyd - Nyheder - Lokal - Vejle\nFlere operationsstuer vil st� tomme p� sygehuset i Give. (Arkivfoto)\nSK�RER I FRIKLINIK I GIVE\nTorsdag 01-11-12 kl. 12.34\nDer bliver flere tomme lokaler p� Give Sygehus, n�r Region Syddanmark flytter en del af aktiviteterne fra friklinikken i Give til Aabenraa.\nPolitikerne har besluttet at flytte friklinikkens operationer for gr� st�r. Det betyder, at friklinikken mister seks medarbejdere. Samtidig ventes de nye regler om ventetid p� behandling - som fra nyt�r m� v�re to m�neder i stedet for en - at yderligere et dusin medarbejdere bliver overfl�dige.\nFriklinikken har otte nye operationsstuer. Og fra n�ste �r bliver der formentlig kun brug for fire-fem.\nDet har i dag ikke v�ret muligt at f� besked p�, om sygehuset i Give er p� vej til listen over sygehuse, som regionen gerne vil s�lge. I forvejen k�mper regionen med at f� solgt sygehuset i Haderslev - og Fredericia er ogs� p� salgslisten.\nOg regionens formand, Carl Holst, foresl�r ogs�, at staten overtager sygehuset i Hviding og bruger det til f�ngsel (se anden historien).\nFriklinikken blev oprettet under Vejle Amt. Her var Br�dstrup og Give forbundet i Vestdanske friklinikker. Siden har region Midtjylland, som overtog sygehuset i Br�dstrup, flyttet aktiviteten til Silkeborg.\nFriklinikken havde sin storhedstid, da ventelisterne til de offentlige sygehuse eksploderede. Siden er produktiviteten steget p� alle sygehuse, og det har taget en del af eftersp�rgslen. Med en placering midt i Jylland har friklinikken tiltrukket mange patienter fra alle regioner. Men n�r behandlingsgarantien for en r�kke sygdomme h�ves til to m�neder, vil de offentlige sygehus bedre kunne f�lge med.\nI dag henvender ca. 300 patienter sig hver uge p� klinikken i Give. Bl.a. p� smerteklinikken, som er friklinikkens st�rste aktiv. Afdelingen i Give tilbyder ogs� enkle operative indgreb, bl.a. urologiske og organkirurgiske indgreb.\nSygehus Lilleb�lt, der omfatter sygehusene i Vejle, Kolding, Fredericia, Middelfart og Give, har enkelte funktioner p� sygehuset. - Vi har en velfungerende r�ntgenafdeling, som modtager patienter fra praktiserende l�ger og andre sygehusplus friklinikken, siger sygehusdirekt�r Niels N�rgaard Pedersen til TV SYD. - Desuden har vi en satelit-afdeling af Rygcentret, som er flyttet til Middelfart - fra Give. Sygehusdirekt�ren bekr�fter, at der er en del tomme lokaler i bygningerne i Give. Bl.a. bassin-omr�det og flere kontorafdelinger.\n11:36 Ekstra skilte skal nu advare 10:56 Maraton-rock omkring juletr�et\n13:34 Svindelsag: Oddset-Janni f�r mildere straf i landsretten\n13:28 EU-ministre har 28 timer til at enes om bankunion\n13:25 23-�rig melder sig selv for ulovligt fyrv�rkerilager\n13:23 Rusland giver amnesti til Pussy Riot og Greenpeace-folk\n13:18 Rigsadvokat om fjernede advokater: Ingen falske lodder\n13:02 V og DF: Sag om Vilhelmsens millionfejl er ikke slut\n12:50 Politikere til Rigspolitiet: Stram op n�r I hj�lper os\n12:37 Loft: Vi ville undg� gen�bning af skattesag i pressen\n12:36 Syrien inviterer briter til at unders�ge d�d l�ge\n17/12 Renere svin giver bedre �konomi SE FLERE


Jagten på den forsvundne pige | Information\nJagten på den forsvundne pige\nBortførelsen af britiske Madeleine McCann har sat gang i et mediecirkus med millioner af videresendte mails, plakater, artikler, tv-spots, hjemmesider og løsesummer. Interessen er på kanten til massehysteri og handler mere om angst, ensomhed og længsel efter fællesskaber, siger historiker Henrik Jensen og filosof Lis Nielsen\nDen fire år gamle, engelske pige Madeleine McCann blev bortført fra sin families hotellejlighed i Algarve den 3. maj, mens hendes søskende - de to-årige tvillinger Sean og Amelie - sov i samme værelse, og forældrene spiste middag i hotellets restaurant 80 meter væk. Da forældrene gik, sov alle tre børn, og en af de voksne gik op og så til børnene hvert 30. minut. Halvanden time senere var Madeleine væk.\nDet kunne være enden på den historie; årligt forsvinder omkring 600 britiske børn, mange bliver fundet, nogle stykker gør ikke. En del sager får opmærksomhed i medierne, nogle gør ikke, men en ting er sikker: Storbritannien har aldrig nogen sinde set en sag, hvor et bortført barn har givet anledning til så massiv en interesse som denne.\nDen officielle hjemmeside for 'find Madeleine-kampagnen' havde 25 millioner hits den dag, den åbnede. Nu er tallet på over 100 millioner. E-mail-kampagnen, hvor forskellige opfordringer til at hjælpe med at finde den forsvundne pige videresendes, cykler kloden rundt som en netbåren tsunami. Og i sidste uge meldte adskillige multinationale selskaber sig på banen med sponsorstøtte til McCann-forældrene, der ikke agter at forlade Portugal, "før vi har fundet Madeleine".\nBilledet af den forsvundne lille pige hænger nu i alle britiske og mange franske lufthavne, i benzinstationerne hos BP, Shell, Texaco, Esso og TOTAL/ELF, i McDonald's, den franske supermarkedskæde Carrefour, de franske banker Crédit Agricole og La Poste samt den spanske Banco Santander og flere europæiske biludlejningsselskaber. Mobiltelefonselskaber såsom Vodafone, O2 og spanske Telefonica sender tekst-beskeder ud til alle deres kunder med opfordringer til, at disse hjælper med efterforskningen. Flere britiske parlamentsmedlemmer samt det britiske cricket-landshold bærer de gule sløjfer, som man kan købe for at støtte familiens kampagne. Berømte fodboldspillere har TV-udsendt appeller til kidnapperne.\nMen efter to ugers massiv dækning er de britiske medier i stigende grad begyndt at svinge pisken over sig selv.\nDagbladet The Guardian bragte to bidende kritiske indlæg i sidste uge fra kommentator Simon Jenkins og journalist Emma Brockes om henholdsvis en "mediedækning komplet ude af proportioner" og om det "Madeleine-hysteri", som har grebet chatrum og internet-communities over hele verden - der er 90 forskellige Madeleine-relaterede grupper bare på Facebook og mere end 12 hjemme-sider, hvoraf kun den ene, bringmadeleinehome.com, er familiens og nu nomineret som 'den officielle' hjemmeside.\nEn hær af rådgivere\nJenkins skrev om "en kvalmende sværm af udbyttere fra Hells' Angels til Premier League-fodboldspillere med gule sløjfer", som kan have forhindret vidner i at komme frem snarere end at finde dem:\n"Vi har set en invaderende hær af rådgivere, børnepsykiatere, psykologer, kriminologer og traume-eksperter udtale sig... og 'enhver forældres mareridt' er blevet til hele nationens mareridt. Familier lukker deres dør mod omverdenen, krammer deres børn og forbander Portugal."\nJenkins mindede også læserne om de 800 børnebortførelser, der finder sted i Storbritannien årligt - de fleste i familier - og de mange drab på børn, som ingen omtale får overhovedet.\nDen danske filosof Lis Nielsen ser først og fremmest en kollektiv frygt i den enorme offentlige reaktion:\n"Der er en tendens i tiden, som handler om at danne stemningsfællesskaber i en rus. Samtidig er denne - tragiske - sag et stærkt eksempel på, hvordan vi i vore dage danner disse fællesskaber omkring enkeltsager," siger hun.\n"Men denne sag trigger også andre ting. Vi ser en positiv frygt-transmission. Der er nogle elementer af middelalder over den måde, gidsler bortføres på i Irak f.eks. og halshugges. Der har været terrorbomber i London. Og vi er bange for pædofile, som f.eks. de meget omtalte sager i Belgien, hvor massen også rejste sig. Det hele samles i en kollektiv frygt, som vi så kan moralsk opruste os mod. Vi kan samle os som de gode, alle os, der hjælper med at finde Madeleine, alle os, der handler på en anden måde, mod de umoralske, de urene eller de klamme og helt uacceptable pædofile. Vi vil gerne udgrænse dem, vi ikke kan acceptere. Det er en nypuritansk frygtens politik, der er på spil," siger Lis Nielsen.\nVirksomhedernes involvering i kampagnen kalder hun slet og ret for "en slags blodsugning. De skal brande sig, de springer på en bølge som en art parasitvirksomhed."\nHistoriker Henrik Jensen peger også på "ængsteligheden i moderniteten", når Information beder ham om at kommentere sagen.\n"Vi bliver mere og mere ængstelige, og vi dyrker det lidt, godt hjulpet af medierne. Vi følger med, klikker ind på hjemmesiden, videresender mails og så videre. Vi er en del af et digitalt fællesskab. Men det er en dobbelt-følelse. Vi ængstes over, hvor galt det kan gå, men samtidig betrygger vi os ved, at det ikke er os selv, det er sket for. Det truer ikke os. Det er ligesom med katastrofer langt væk, som også kan generere enorm sympati, som tsunamien f.eks."\n- Er det godt eller skidt ?\n"Ja, man kan dårligt bebrejde forældrene, at de gør, hvad de har mulighed for. Og dybest set er det med et barn, der bliver stjålet, jo det værste, forældre kan forestille sig. Men reaktionen siger ikke noget specielt positivt om samfundet. Der sker jo en moralsk erodering efter sådan en omgang. Det næste bortførte barn vil ikke få denne opmærksomhed. Og denne higen efter det digitale fællesskab siger også noget om en ensomhed og en stigende individualisme i samfundet, hvor vi ikke ved, hvor vi er på vej hen. Vi har en fornemmelse af, at det i stigende grad er nødvendigt at have øjne i nakken. Vi er nervøse, og nu skal man åbenbart også være bange for, at ens barn bliver stjålet, når man er på ferie."\nOg imens eksperterne endevender dækningen, mødte Madeleines katolske forældre i denne uge Paven i privat audiens og gav ham et billede af deres datter. De fløj i et privat jetfly stillet til rådighed uden regning fra rigmanden Sir Philip Green - ejer af tøjkæden Topshop - og blev mødt af den britiske ambassadør ved ankomsten. Senere skal de til bl.a. Holland, Spanien, Belgien og Tyskland for at "rejse opmærksomhed" om deres forsvundne datter.\nFor det er nemlig McCann-familiens største angst lige nu: At den enorme medieinteresse stilner af, uden at deres datter er fundet. Så højt et aktivitetsniveau holder ikke evigt. Spørgsmålet for Kate og Gerry McCann er, om det holder længe nok til at medvirke til at finde deres datter. Som den 38-årige far sagde i denne uge:" Vi havde aldrig troet, vi ville få opmærksomhed på denne måde, men det eneste, det betyder for os, er, at vi kan få vores budskab ud."\nBanco SantanderBritish PetroleumCarrefourCrédit AgricoleShellTelefónicaVodafone


DFDS Sea-Based - Uopfordret - Butiksassistent\nUopfordret - Butiksassistent\nVi søger løbende kvalificerede kollegaer til vores team. Er du interesseret i at prøve dine komptencer af i en stilling som butiksassistent til søs, så søg denne uopfordrede stilling.\nSom butiksassistent i Tax Free Shoppen, bliver du en vigtig del af et velfungerende team. Du bliver et bindeled mellem de forskellige afdelinger og det bliver dit ansvar at shoppen altid ser præsentabel ud danner rammen om en god shoppingoplevelse. Derudover skal du stå til rådighed for vores gæster, så de altid får den bedste kundeservice. I denne stilling vil der også være en del fysisk arbejde, da der dagligt er mange vare, som skal fyldes på hylderne.\nDu er passioneret omkring at stå i butik og det er en fordel, hvis du har prøvet noget lignende før.\nVi søger en butiksassistent, der kan se sig selv blive en del af teamet i en Day2Day ansættelse.


Købe Alcamex uden recept, Køb Calcium Carbonate Online\nAlcamex (Calcium Carbonate) Almindelig brug\nCalcium er et mineral. Det findes i mad. Det er nødvendigt for mange normale funktioner i kroppen, såsom knogledannelse og vedligeholdelse. Calcium bruges til at forebygge og behandle calciummangel.\nTag er nøjagtigt som angivet af din læge. Tag det med fuld glas vand. Calciumcarbonat virker bedst, hvis du tager det med mad.\nAlcamex (Calcium Carbonate) Forholdsregler\nTal med din læge, hvis du har en historie med nyresten eller en parathyreoidea-kirtelsygdom.\nAlcamex (Calcium Carbonate) Kontraindikationer\nBrug ikke lægemidlet, hvis du bruger anden medicin uden lægens rådgivning. Calcium kan gøre det sværere for din krop at absorbere visse lægemidler. Calciumcarbonat virker bedst, hvis du tager det med mad. Mulige bivirkninger De omfatter allergisk reaktion: elveblest; åndedrætsbesvær hævelse af dit ansigt, læber, tunge eller hals, kvalme eller opkastning; nedsat appetit forstoppelse; tør mund eller øget tørst; eller urinere mere end normalt.\nAlcamex (Calcium Carbonate) Interaktioner\nCalciumcarbonat kan gøre det sværere for din krop at absorbere andre lægemidler du tager ved munden. Fortæl det til din læge, hvis du tager: digoxin (Lanoxin, Lanoxicaps); antacida eller andre calciumtilskud; calcitriol (Rocaltrol) eller vitamin D-tilskud; eller doxycyclin (Adoxa, Doryx, Oracea, Vibramycin), Minocyclin (Dynacin, Minocin, Solodyn, Vectrin) eller tetracyclin (Brodspec, Panmycin, Sumycin, Tetracap).\nAlcamex (Calcium Carbonate) Manglende dosis\nTag den savnede dosis, så snart du husker det. Spring over Misseddoseif Det er næsten tid til din næste planlagte dosis. Brug ikke ekstra medicin til at udgøre Misseddose\nAlcamex (Calcium Carbonate) Overdosering\nSøg akut lægehjælp, hvis du overdoserer medicinen. Overdoseringssymptomer er kvalme, opkastning, nedsat appetit, forstoppelse, forvirring, delirium, stupor og koma.\nAlcamex (Calcium Carbonate) Opbevaring\nOpbevar mellem 59 og 86 grader F (15 og 30 grader C) væk fra varme, fugt og lys. Må ikke opbevares på badeværelset. Opbevares utilgængeligt for børn og væk fra kæledyr.\nAlcamex (Calcium Carbonate) Ansvarsfraskrivelse\n>> Købe Alcamex <<\nKøbe Alcamex (Calcium Carbonate) - Copyright ©2021