• Køb Kæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding – 32 kr.\nKæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding\nP9 potte,- 0,8 liter (landskabskvalitet) Lyskrav: sol Farve: hvid Højde: 80 cm. Blomstringsmåned: 6-7 Antal pr. m2.:… (Læs mere)\nNavn: Kæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding\nKategori: Hus og Have > Have > Stauder > Kæmpevalmue > Kæmpevalmue\nHus og Have > Have > Stauder > Kæmpevalmue > Kæmpevalmue\nDe fleste forhandlere på nettet giver heldigvis en række forskellige fragtløsninger. En der er meget almindelig er nu om dage at få sendt til en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente din ordre den dag der passer dig. Fragttypen er nemlig yderst uproblematisk, og i mange tilfælde derudover den mindst kostelige leveringsmanér ved køb af Kæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding.\nDu kunne også foretrække at bestille ordren til levering hjem til dig selv eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden viser sig godt nok en tand mere omkostningsfuld, men også vældig let. Den mest betalelige løsning er utvivlsomt at hente varerne selv, men den løsning beroer på at du lever nær online webshoppens tilholdssted.\nAntal dages levering på Hus og Have > Have > Stauder > Kæmpevalmue > Kæmpevalmue kan vise sig at være ualmindeligt væsentlig i tilfælde af at du skal bruge produktet fluks, og herved er det ret centralt at man besigtiger leveringstiden på det vedkommende produkt.\nTemmelig mange internet firmaer reklamerer med levering på næste hverdag på deres primære varenumre, eksempelvis Kæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding, hvilket er betinget af at du når at bestille før et fast tidspunkt, så at de har mulighed for at nå at få varen pakket inden personalet drager hjemad.\nNogle få firmaer på nettet præsterer fragt uden betaling, men i mange tilfælde kræves det at der indkøbes for en fastsat sum. Som alternativ kan man vælge den mest letkøbte slags levering, som i mange tilfælde – ligegyldigt om man er nær Vejle, Frederikssund eller Lystrup – vil blive at få fragtfirmaet til at levere dine varer til et afhentningssted.\nDet er jo super problemfrit for os alle at søge information om priser på flere online shops, og herved har flertallet af internet varehuse set sig nødsaget til at mindske priserne på mange af deres varer – til babyer og børn, samt også til damer og herrer – enormt, og endda nogle gange byde på gratis fragt.\nDog kan det immervæk blive gunstigt at efterprøve en række online firmaer efter rabat på Kæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding forud for at du placerer ordren, så man er på den sikre side med at få den mest attraktive pris.\nMan bør ikke desto mindre være så påvagt, at når en shop sælger et produkt til en pris der kan ses som utopisk attraktiv, så er det for det meste være en indikation på en uærlig e-shop. Handler med kort er ikke desto mindre omsluttet af en orden, hvilket hjælper dig imod snydagtige netbutikker.\nVi går generelt ind for betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du bruge et afbetalingstilbud som for eksempel ViaBill, for så vidt du gerne vil afbetale prisen i flere bidder.\nFør nogen bestiller hos en netbutik kunne man helt sikkert tyde shoppens vilkår, dog er det normalt et omfattende arbejde.\nEt alternativ kunne måske være at kontrollere hvorvidt online shoppen er e-mærket, grundet at det længe har været en indikation om at online shoppen overholder de danske regler, samt at internet forretningen regelmæssigt revurderes af eksperter der er meget fortrolige de gældende love. Desuden får du genvej til at få assistance, ifald du udsættes for udfordringer med din bestilling.\nYderligere foreslår vi at du er vaks omkring de mest centrale vilkår der kan influere på købet, for eksempel hvilken returrettighed e-butikken bruger. Her er det tilmed afgørende, at man til enhver tid opbevarer ens kvittering, således man i fremtiden kan dokumentere sin bestilling af Kæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding, uafhængig om du leder efter en vare til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig uden sammenligning fornemme muligheder for at læse en stor gruppe tidligere konsumenters vurderinger og herved anbefaler vi, at du tolker online butikkens bedømmelser af Kæmpevalmue – Papaver orientale Royal Wedding inden du færdiggør din shopping.\nFacebook indebærer for øvrigt rigtig fine løsninger til at få indtryk af netshoppens popularitet. Foruden det møder vi nogle online butikker hvor man kan aflevere en omtale af deres køb, som ligeledes burde bruges til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af reklamer. Vi samarbejder med et hav af online forretninger hvor vi publicerer butikkernes produkter, og modtager honorar såfremt en af vores brugere realiserer en transaktion.\nOplysninger angående varer og online shops værnes om hyppigt, men der tages forbehold for forandringer der potentielt er foretaget siden vi senest opdaterede de anvendte oplysninger.


Psykisk sygdom smitter ikke - men det gør Tabu! - Copenhagen Wilderness\nFørst og fremmest vil jeg lige kommentere på min medie-forside-lignende underblogtitel (håber I forstår ironien når I har læst mit indlæg) at: NEJ selvfølgelig er alle MED psykisk sygdom ikke øksemordere. Det svarer til at hævde, at alle med gigt og gangbesvær falder på gaden og tager dig med i faldet – eller at du dør af kraniebrud, hvis du ikke agter dig, hver gang der kommer en imod dig med en rollator eller en elscooter. For det andet burde medierne forsøge, at få styr på retorikken i deres omtale af mennesker med sygdom, uanset om den er af psykiatrisk eller somatisk karakter. Det er ensidigt, at blive foreneliggjort med ens diagnose. Diagnoser er IKKE NOGET MAN ER, det er noget man har. Man er ikke Paranoid Skizofren, ligesom man heller ikke er Kræft eller er Diabetes – det er en snæversynet tendens, det er ekstremt negligerende og meget lidt anerkendende overfor individet og det er med til at begrænse individet til at være sin diagnose. Så stop det kære Journalister, men også medmennesker og kollegaer i Sundhedsvæsnet 😉\n26. juni 2015 at 16:55\nEr det ok jeg deler dit indlæg med de andre ambassadører og hovedkontoret for kampagnen? Det kan være de vil dele den på deres facebookside 🙂\n26. juni 2015 at 20:56\nDet Kan du tro du må 🙂 TAk – det er jeg da mægtig stolt over 😉\n3. juli 2015 at 16:03\nOg præcis derfor har jeg de sidste 15 år snakket åbent om min psykiske sygdom!!! Først kan folk virke lidt tænksomme/skræmte, men når jeg uddyber, ofte krydret med en god portion selvironi, bliver de heldigvis klogere….uvidenhed er roden til alt ondt i verden 😉\n4. juli 2015 at 17:04\n26. september 2015 at 14:24\nUndskyld mit lange ventede svar. Tak for søde din kommentar og selvfølgelig må du dele…det vil jeg kun være rigtig stolt over 🙂


11 hemmelige tips & tricks til køkkenet\nTips » 11 tips & tricks til køkkenet\n11 tips & tricks til køkkenet\nUdgivet: jan 6, 2015 · Opdateret: maj 28, 2019 af Louise Dam\nKunne du godt tænke dig at gøre madlavningen lidt nemmere i fremtiden? Herunder får du 11 tips og tricks som du kan bruge i dit køkken. Har du selv flere gode tips og tricks er du meget velkommen til at sende dem til mig. Du skriver bare en kommentar til indlægget.\n1. Få kernerne ud af granatæblet uden svineriet\nEr du én af dem der undlader at købe granatæbler fordi det sviner for meget i dit køkken og på dit tøj? Tricket er at åbne granatæblet under vand! Find min guide til at åbne granatæblet under vand lige her.\n2. Pil et helt hvidløg på få sekunder\nHvis du står og skal lave en ret med virkelig meget hvidløg i. Så kan du nu lære en metode til at pille et helt hvidløg virkelig hurtigt. Helt præcist på under 10 sekunder!\nLæg det hele hvidløg på bordet og bank en flad hånd ovenpå det, så alle fedene falder fra hinanden\nSkub hele hvidløget nede i en stor skål og placer en anden skål ovenpå (de skal være lige store.\nOg så ryster du ellers de to skåle alt hvad du har lært, og nu du åbner er fedene helt fri for skræller.\n3. Pres hvidløgsfedene med skræl på\nHvis du hører til dem der godt kan lide at presse dine hvidløg med en hvidløgspresser, så kan du nu spare lidt tid og pillearbejde. Der er nemlig slet ingen grund til at fjerne skallen fra hvidløget inden du presser det. Læg blot dit hvidløgsfed i hvidløgspresseren som det er og så presser du det som normalt. Hvidløget bliver nu presset ud, og skallen sidder stadig i hvidløgspresseren.\n4. Få friske krydderurter til at holde sig længere\nKøber du også altid tørrede krydderurter, fordi de friske alligevel ikke holder sig friske i særlig lang tid? Friske krydderurter er nu bare bedst, og har meget mere smag end de tørrede krydderurter. Men nu kan du få dem til at holde sig i flere måneder! Frys dine friske krydderurter ned sammen med lidt vand i en isterningbakke. Så kan du tage de isterninger op, som du har behov for. Når de er tøet op har du fine og relativt friske krydderurter igen.\n5. Frys frisk ingefær\nDu kan nemt fryse frisk ingefær ned. Skræl ingefæren, skær den i mindre stykker og frys den ned i en frysepose. Nu kan du nemt tage et lille stykke ingefær op og rive ned i din ret. Ingefæren er super nem at rive når den stadig er frossen.\n6. Skræl ingefær med en ske\nIngefær kan være meget besværlig at skrælle på grund af alle de små knolde der stikker ud. Hvis man skræller ingefær med en kniv eller en kartoffelskræller går der rigtig meget af ingefæren til, og det er jo spild. Men nu kan du nøjes med at skrælle den yderste skræl af ingefæren. Du skal nemlig bruge en helt almindelig spiseske til at skrælle den helt fine skræl af ingefærroden. Se i videoen hvor nemt det er.\n7.Fjerne stilken på jordbær med et sugerør\nJa, du læste rigtigt. Du kan nemlig fjerne stilken på jordbærret med et helt almindeligt sugerør. Det går super stærkt og du behøves ikke at skære noget af jordbærret af, så det går ikke til spilde. Det eneste du skal gøre er at føre sugerøret op igennem bunden af jordbærret og vupti, så sætter stilken sig fast i sugerøret.\n8. Hold bananfluerne væk fra dit køkken\nDøjer du med bananfluer i køkkenet, og måske også i resten af huset? Så er det her det helt rigtige tip for dig. De små fluer kan være meget irriterende og de formerer sig hurtigere end noget andet, derfor vil man gerne have dem væk så hurtigt som muligt. Find min guide til at slippe af med bananfluer lige her.\n9. Lav kuglerunde æbleskiver, som ikke falder sammen\nFalder dine fine og lækre hjemmelavede æbleskiver også altid sammen få sekunder efter de er færdige? Det kan man heldigvis gøre noget ved. Det er muligt at lave helt kuglerunde æbleskiver, som ikke falder sammen så snart de rammer tallerkenen.\nFor at lave de fine æbleskiver er det helt klart nemmest at have dejen i en sprøjtepose (eller en frysepose med et lille hul i bunden). Nu fylder du hullet i æbleskivepanden ¾ op med dej. Når dejen har sat sig, vender du æbleskiven ½ omgang så der lige er et hul ind til æbleskiven. I dette hul fylder du så lige lidt ekstra dej ind i æbleskiven - på den måde er der ikke noget luft tilbage i æbleskiven men dej over det hele. Vende så igen æbleskiven ½ omgang og bag den færdig. Nu skulle den gerne forblive helt fin og rund.\n10. Frys småkagedejen ned\nHar du lige lavet en masse lækker småkagedej, men du synes ikke at I skal spise alle småkagerne på én gang? I stedet for at bage alle småkagerne på én gang, så kan du bare fryse småkagedejen ned. Hvis det er småkager, som du normalt skærer i tynde skiver af en rulle, så fryser du bare en hel rulle med dej ned. Nå du så tager den op skal den bare lige tø en smule og så kan du igen skære fine skiver af dejen.\nEr det istedet f.eks. amerikanske cookies, som man normalt sætter i små klatter på bagepladen. Så fryser du bare kugler af dej ned. Når du så vil lave et par friskbagte cookies, så tager du det antal kugler op du skal bruge, lader dem tø lidt og sætter dem i ovnen. På den måde kan du altid lave friskebagte småkager og cookies til når der kommer uventede gæster.\n11. Frys hakket kød rigtigt ned\nGlemmer du tit at få taget det hakkede kød op af fryseren i god tid? Hvis man ikke får taget kødet op i god tid, så kan det være meget svært at få tøet det op til man skal spise. Derfor skal du, når du pakker kødet i poser, trykke kødet så fladt som muligt. Når kødet er frosset meget fladt, så er det meget nemmere og hurtigere at tø det op, og der sker ikke så meget hvis du skulle have glemt at tage det op af fryseren.\nPrevious Post: « Hvid og mørk chokolademousse\nNext Post: Appelsinsalat med granatæble og pinjekerner »


▷ Bedste 12 Ounces online\nEn række online butikker udlover i dag diverse forskellige fragtformer. En af dem der er mest anvendt er for nærværende udleveringssteder, så du selv har mulighed for at hente din ordre lige når det passer dig. Den er jo særligt uproblematisk, samt oftest også den mest prisbevidste leveringsform ved køb af 12 Ounces.\nDu burde derudover planlægge at få ordren leveret til din bolig eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden er gerne en smule mindre prisbillig, men samtidig usædvanlig fremkommelig. Den billigste mulighed for levering er unægtelig at du selv henter varerne, men den mulighed står og falder med at du er nærved webbutikkens hjemsted.\nFragtperioden på er naturligvis særligt betydningsfuld hvis man behøver din ordre fluks, og derfor er det tydeligvis essentielt at man besigtiger det estimerede leveringstidspunkt ved det vedkommende produkt.\nFlere e-forretninger stiller udsigt til dag-til-dag levering på en hel del produkter, eksempelvis 12 Ounces, der dog er betinget af at handlen laves tidligere end et fastsat klokkeslæt, sådan at de højst sandsynligt kan nå at få de nye varer klar inden logistikpersonalet drager hjemad.\nEnkelte internet handler sikrer levering uden gebyr, men undertiden er det påkrævet at man aftager for et konkret beløb. Ellers kunne du vælge den mest letkøbte leveringsmanér, som typisk – om du befinder sig i Holstebro, Slagelse eller Hammel – er at få fragtmanden til at køre pakken til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden særligt simpelt for alle at analysere priser på diverse internet firmaer i Danmark, og på grund af dette har adskillige outlets på nettet været presset til at at tvinge udsalgspriserne på deres produkter – til børn, samt også til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange yde levering uden gebyr.\nDerfor kan det alligevel vise sig rentabelt at granske flere butikker på nettet efter tilbud på 12 Ounces forinden du køber, så man er velinformeret til at få fat i den bedste pris.\nMan må alligevel være årvågen med, at når en online virksomhed reklamerer et produkt til en udsalgspris som anses for ufattelig tiltalende, kan det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en bedragerisk internet shop. Betalinger med kort er på den anden side omfattet af en retningslinje, som dækker køber imod uærlige webbutikker.\nVi slår generelt et slag for handler med kort eller MobilePay. Alternativt kunne du anvende en afdragsordning som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du har til hensigt at dække regningen over tid.\nFør folk bestiller i en online forretning bør de altid løbe igennem webbutikkens forretningsvilkår, dog er det undertiden ikke specielt ophidsende.\nEn anden løsning kunne derfor være at kontrollere om internet webshoppen er medlem af e-mærket, siden det er en tilkendegivelse af at e-shoppen efterfølger gældende dansk lovgivning, samt at online shoppen en gang i mellem besigtiges af eksperter som behersker de gældende regler. Dette er en god anledning til assistance, når du skulle få besvær i forbindelse med din shopping.\nDesuden er det en hjælp at køber er omhyggelig omkring de primære reglementer der er gældende for ordren, f.eks. den returneringsret internet virksomheden garanterer. Her er det ydermere essesentielt, at man altid bevarer sin kvittering på e-mail, således man altid kan dokumentere sin bestilling af 12 Ounces, om du er på indkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot medfører visse uafhængige chancer for at kortlægge en stor portion øvrige kunders reflektioner og derved stiller vi forslag om, at du udforsker webbutikkens kritik af 12 Ounces inden du lægger din bestilling.\nFacebook forærer dig derudover absolut hensigtsmæssige chancer for at få indsigt i online butikkens popularitet. Derudover er der endda e-forretninger hvor man kan notere en bedømmelse af deres køb, hvilket tilmed bør drages fordel af til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nDenne hjemmeside er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har tætte samarbejder med en lang række firmaer på nettet når vi annoncerer firmaernes varer, og tager imod honorar forudsat en af vores besøgende fuldfører et indkøb.\nFakta om produkter og webbutikker ajourføres løbende, men vi kan desværre ikke garantere imod korrektioner der potentielt er realiseret siden seneste opdatering af vores oplysninger.


Lån til kolonihavehus - Få hjælp her | Lendo\nEt lån til kolonihavehus kan give dig muligheden for at få græs under tæerne og frisk luft i hverdagen. Et kolonihavehus giver på mange måder den samme følelse af frihed som et sommerhus gør, men der er også centrale forskelle mellem de to. Det gælder både i forhold til placering og benyttelse, men også i forhold til de lånemuligheder der findes.\nHer på siden kan du blive klogere på finansiering af et kolonihavehus. Der er nemlig forskellige måder hvorpå, du kan købe det kolonihavehus, du drømmer om.\nHer er hvad, vi vil komme nærmere omkring:\nDine muligheder for lån til kolonihavehus\nBeregn prisen på dit lån til kolonihavehuset\nLån til renovering af kolonihavehus\nOvervejelser inden du optager et lån til kolonihavehus\nLån til kolonihavehus via Lendo\nLån penge via Lendo og få det bedste lån for dig på markedet. Vi formidler privatlån mellem 10.000 kroner og 500.000 kroner. Du kan derfor ansøge om lån gennem os til et helt nyt kolonihavehus eller til en renovering af et kolonihavehus. Vi blander os ikke i, hvad du bruger pengene på. Vi ønsker blot, at du vælger et lån på det mest oplyste grundlag.\nSammenlign lån før du optager ét, så du kan undgå at sætte dig i et unødvendigt dyrt lån. Med vores online sammenligningtjeneste kan du hurtigt og nemt sammenligne flere lånetilbud. Når du har udfyldt en låneansøgning, sender vi den til de banker, vi samarbejder med. Inden for 24 timer vil du modtage dine personlige lånetilbud. Så kan du stille og roligt sammenligne dem ud fra gebyrer, renter, ÅOP’er osv. På den måde sikrer du at vælge det bedst mulige lån til kolonihavehus.\nEt kolonihavehus kan finansieres på forskellige måder. Du kan vælge at optage et lån til kolonihavehus. Du kan også vælge at betale kontant med din opsparing.\nEt kolonihavehus vil typisk være billigere end et sommerhus, hvilket i nogle tilfælde gør det muligt at betale kontant. Dog kommer det selvfølgelig an på placering og størrelse. I områder nær eller i storbyer vil et kolonihavehus være dyrere. Her kan det være nødvendigt at finde et lån til finansieringen af kolonihavehuset.\nDa et kolonihavehus ofte også er billigere end en ejerlejlighed, er det hos unge blevet populært at flytte ind i et kolonihavehus. Der er endda nogle, som flytter hjemmefra og direkte ind i et kolonihavehus. Her kan et billigt lån til kolonihavehus blive aktuelt.\nLån til kolonihavehus omfatter ikke realkreditlån\nDet er ikke muligt at finansiere et kolonihavehus med et realkreditlån. Et realkreditlån ville ellers være et fordelagtigt lån til kolonihavehus, da renten typisk vil være lavere end ved andre lånetyper. Dog er det ikke muligt at have som lån til kolonihavehus, fordi du ikke ejer grunden, kolonihavehuset står på. Grunden vil være ejet af haveforeningen, kommunen eller staten. Det betyder også, at du løbende skal betale leje for at have grunden.\nEt lån til kolonihavehus er derfor forskelligt fra et lån til sommerhus. Når du køber et kolonihavehus er det altså udelukkende huset, eller retten til at bygge et hus på grunden, du køber. Du får en lejekontrakt for grunden. Det gør, at et realkreditlån ikke er muligt, da realkreditinstitutter kræver, at du ejer både boligen og grunden.\nDer findes dog en smutvej til at kunne finansiere et lån til kolonihavehus med et realkreditlån. Har du i forvejen et almindeligt helårshus eller sommerhus, der finansieres gennem et realkreditlån? I så fald kan du hos din egen bank søge om at bruge friværdien som et lån til kolonihavehus.\nHvis du ikke kan finansiere et kolonihavehus med kontant betaling, og du heller ikke har mulighed for at gøre det med et realkreditlån, kan du i stedet optage et lån til kolonihavehuset på andre måder.\nDu kan bruge et lån uden sikkerhed til at finansiere dit kolonihavehus. Det at låne penge uden sikkerhed betyder, at banken eller låneudbyderen ikke vil stille krav til sikkerhed for det, du bruger pengene på. Et privatlån vil eksempelvis være et lån uden sikkerhed. Med et sådan lån bestemmer du helt selv over, hvad du vil bruge lånet til. Du kan derfor bruge det som et lån til kolonihavehus.\nDet er også muligt at optage et lån til kolonihavehus med sikkerhed hos de fleste banker. Hvis du vælger denne mulighed, vil banken have sikkerhed i dit kolonihavehus. Hvis du mister dit arbejde, bliver syg eller på en anden måde havner i en situation, hvor du ikke kan betale den månedlige ydelse, vil banken kræve rettighederne til dit kolonihavehus. Til gengæld vil lånet være billigere end et lån uden sikkerhed.\nUanset om du ønsker et lån med eller uden sikkerhed, bør du altid sammenligne bankernes lånetilbud på markedet. Mange tænker, at de kan få det billigste lån gennem deres egen bank. Vær opmærksom på at bankerne kæmper for at få dig som kunde. Hvis du sammenligner lån eller går til en anden bank for at få et uforpligtende lånetilbud, vil du måske erfare, at andre banker og låneudbydere kan gøre det billigere.\nBeregn prisen på dit lån til kolonihavehus\nNår du har fundet det kolonihavehus, du gerne vil have, kan du begynde at beregne, hvad kolonihavehuset koster i alt. Det vil sige inklusiv lånet til kolonihavehuset.\nFor at beregne prisen på dit lån til kolonihavehus kan du anvende Lendo’s låneberegner. Vi har gjort det simpelt for dig. På den måde kan du hurtigt få en idé om, hvad dit lån til kolonihavehus koster. En låneberegner hjælper dig nemlig med at undersøge dine lånemuligheder på markedet. Du kan dermed se den som en måde, hvorpå du kan få svar på spørgsmålet ‘hvad koster det at låne?’.\nVed at indtaste prisen på dit ønskede kolonihavehus, eller blot det beløb du ønsker at låne, kan du se, hvad det kommer til at koste. Prisen på lånet afhænger af hvilken løbetid, du ønsker for dit lån til kolonihavehus samt hvilket beløb, du gerne vil låne. Låneberegneren vil give et estimat for, hvad lånets månedlige ydelse vil være.\nDet er vigtigt at understrege, at låneberegnerens beregninger og visning af den månedlige ydelse er et beregningseksempel ud fra de oplysninger, du indtaster. De personlige lånetilbud, der findes for dig, kan derfor være anderledes alt efter hvilken rente, du kan få tilbudt. Beregningseksemplet i vores låneberegner er lavet med udgangspunkt i en variabel debitorrente på 7%.\nVores låneberegner fungerer samtidig som din låneansøgning. Du kan derfor sende det, du har indtastet, afsted, hvorefter vi vil sende det til flere låneudbydere. Hver især vil de lave en kreditvurdering af din privatøkonomi for at finde ud af, hvilken rente og hvilke vilkår de kan tilbyde dig. Det er gratis og uforpligtende at ansøge om et lån gennem Lendo.\nEt lån til kolonihavehus behøver ikke at være til et splinternyt kolonihavehus. Du kan også bruge et lån til kolonihavehus på renovering af et eksisterende kolonihavehus eller til opførelsen af et helt nyt kolonihavehus.\nDu kan både leje en grund, hvor der allerede står et kolonihavehus, men det kan også lade sig gøre at finde tomme grunde. Her kan du selv bygge det kolonihavehus, du drømmer om. Så kan du få det præcis, som du vil have det.\nHvis du ønsker at renovere eller udbygge et kolonihavehus, kan vi hos Lendo hjælpe dig gennem et byggelån. Udover at en renovering kan bidrage til din glæde for kolonihavehusets, så kan det også øge husets værdi.\nSom vi har nævnt før, blander vi os ikke i, hvad du bruger dit lån på. Du kan bruge pengene på et nyt køkken, en lækker terrasse eller noget helt tredje. Vi vil blot hjælpe dig med at finde de bedste lånemuligheder til dit kolonihavehus. Med et renoveringslån kan du kaste dig ud i gør-det-selv projektet eller i hvert fald skabe det kolonihavehus, du altid har ønsket dig.\nDet er ikke gratis hverken at købe eller have et kolonihavehus. Hos Lendo er vi fortalere for at indhente information og træffe valg på oplyste grundlag, når du skal tage en større beslutning. Pas på med at vælge det første og bedste kolonihavehus du ser. Tænk det godt igennem. Her vil vi give nogle gode råd til, hvilke overvejelser der er værd at have, inden du optager et lån til kolonihavehus.\nFørst bør du gøre dig bevidst om dine eller husholdningens behov for et kolonihavehus. Skal kolonihaven være placeret tæt på byliv, natur, familie eller andet? Ønsker I at bruge det til gæster, alenetid, dyrkning af grønt eller andet?\nInden du køber eller låner penge til at kolonihavehus, anbefaler vi at du overvejer:\nHvor meget kan og vil du låne til køb af et kolonihavehus?\nHar du friværdi, du kan bruge som lån til kolonihavehus?\nHvor skal haveforeningen være placeret?\nHvordan vil du gerne bruge kolonihaven?\nRent praktisk er der også meget, der skal på plads. De ting der særligt er værd at undersøge, inden du optager et lån til kolonihavehus er:\nOm der er tinglyst gæld i kolonihavehuset.\nOm prisen er retfærdig i forhold til andre kolonihavehuse og haveforeninger.\nOm kolonihavehuset er opført lovligt.\nOm der er en lang venteliste i haveforeningen.\nOm haveforeningen har nogle projekter forude, der kan give en stigning i leje for grunden.\nDet er vigtigt at overveje og undersøge de ovenstående ting, inden du optager et lån til kolonihavehus. Der er ingen grund til at optage et dyrere lån, hvis det ikke opfylder dine behov.\nDerudover kan det også være værd at kigge ind i din egen privatøkonomi. Når du ansøger om et lån, er det lovpligtigt for bankerne at lave en kreditvurdering af din privatøkonomi. Det skal banken for at sikre, at din økonomi kan holde til et lån. Samtidig gør de det for at finde ud af, hvilket lånetilbud de kan tilbyde dig. Det bliver gjort ud fra forskellige faktorer; dit rådighedsbeløb, din håndtering af tidligere gæld og meget andet.\nEn bedre kreditvurdering kan give dig et bedre lån med en lavere rente og gode vilkår. Inden du ansøger om et lån til kolonihavehus, bør du derfor kigge din privatøkonomi igennem for at se, om du kan forbedre den i bankernes øjne. Du kan eksempelvis øge dit rådighedsbeløb ved at skære ned på abonnementer eller dyre forsikringer, du godt kan undvære. Hvis du tidligere har optaget forbrugslån kan du søge om at samle dem i ét samlelån.\nHos Lendo kan vi hjælpe dig med at finansiere dit kolonihavehus. Det gælder, uanset om du ønsker at købe en kolonihave eller vil forny den, du allerede har. Lendo er et godt sted at starte.\nVia Lendo kan du finansiere:\nLeje af grund med eller uden bebyggelse.\nOpførsel af et kolonihavehus.\nOmbygning, renovering og udvidelse af et kolonihavehus.\nEtablering af el, varme, vand og kloakering.\nNye hvidevarer, møbler eller andet til huset.\nMulighederne for lån til kolonihavehus er mange. Hvilket lån og formål der vil være at foretrække, afhænger af dig og dine behov.\nMed vores sammenligningstjeneste kan du finde det bedste lån på lånemarkedet. Det er gratis og uforpligtende at udfylde en ansøgning, sende den afsted og modtage personlige lånetilbud. Vi simplificerer processen for dig.\nVi hjælper dig også gerne med at træffe den bedste beslutning og sammen med dig finde ud af, hvilket lån der er det bedste og billigste. Hvis du gerne vil vide mere om lån til kolonihavehus, og på hvilken måde vi kan hjælpe dig godt på vej, kan du kontakte vores kundeservice alle hverdage fra 9-16.\nFAQ Lån til kolonihavehus\nHvad er et lån til kolonihavehus?\nEt lån til kolonihavehus er et lån, du bruger til at købe, renovere eller udbygge et kolonihavehus.\nHvad er forskellen på et kolonihavehus og et sommerhus?\nModsat et sommerhus vil et kolonihavehus typisk: Have en mindre grund, være placeret tættere på by og offentlig transport, være på en grund du lejer af haveforeningen, kommunen eller staten, og det vil Ikke være muligt at finansiere det med et realkreditlån.\nHar Lendo lån til kolonihavehus?\nHos Lendo formidler vi privatlån uden sikkerhed. Du kan låne mellem 10.000 - 500.000 kroner. Du kan derfor låne penge til renovering, udvidelse eller et helt nyt kolonihavehus.\nHvorfor optage et lån til kolonihavehus?\nPriserne på kolonihavehuse varierer en hel del afhængig af beliggenhed, størrelse og så videre. Nogle kolonihavehuse vil være til at betale kontant med en opsparing. Ved andre kolonihavehuse vil det være nødvendigt at optage et lån til kolonihavehuset.\nDerudover kan du bruge et lån til kolonihavehus på renovering. På den måde kan du skabe lige præcis det kolonihavehus, du drømmer om.


Legendarisk filmstemme er død - Euroman\nHal Douglas er død\nLegendarisk filmstemme er død\n14. mar. 2014 Kultur Euroman\nAlle kender den dybe røst fra trailerne til flere årtiers Hollywoodfilm. Men nu er der stille. Den 89-årige Hal Douglas har inspireret biografpublikummet for sidste gang.\nDer er få stemmer, der både gør os trygge med sin genkendelighed og samtidig har evnen til at vække nysgerrighed gang på gang. Det kunne Hal Douglas, når han lagde stemme til kendte filmtrailere som ’Titanic’, ’Dødbringende Våben’ og ’Meet The Parents’. Og for mange generationer er han indbegrebet af en biograftur.\nNu er han i en alder af 89 død som følge af kræft i bugspytkirtlen, fortæller hans datter til New York Times. Se en kortfilm om Hal Douglas, hvor du også kan se og høre mange af hans indtalinger på film:\nPå trods af sit engagement i filmverdenen levede Hal Douglas aldrig i Hollywood. Han foretrak at lave sit arbejde fra studier i New York. Gennem sin karriere fastholdt han en forholdsvis udramatisk holdning til sig egen indsats.\n”Jeg er ikke speciel på nogen måder. Det er et håndværk, du lærer, ligesom du lærer at lave et par gode sko. Og jeg ser kun mig selv som en god skomager,” sagde han til New York Times i 2009.\nHan har ikke kun været bag kameraet. Til traileren for Jerry Seinfelds dokumentarfilm ’Comedian’ kan man opleve, hvordan han mislykket prøver at lægge sin sædvanlige action-drama-stemme i et mere let leje.\nFilmen i sig selv var ikke særlig populær, men traileren er set mere end 850.000 gange på Youtube.\nSimon Fønsbo fik en blodprop som 43-årig: ”Jeg var blevet barberet skaldet i den ene side af hovedet og lå med slanger over det hele, men sagde til alle, at jeg havde det helt fint”


I Kathmandu, hovedstaden i Nepal, opsøger jeg en fører af en cykelrickshaw og spørger ham, hvor meget han skal have for at køre mig til en gade nær posthuset.\nHan kaster sig med dødsforagt ud i den vanvittige trafik, hvor han kører slalom mellem biler, fodgængere og andre cykelrickshaws. På mit bestemmelsessted køber jeg busbilletter til min ledsager Jette Wistoft og mig til Varanasi i Indien, en to-dages tur med overnatning i grænsebyen Bhairawa.\nBussen sætter kursen mod vest op over et lille pas, inden den dykker ned gennem talrige hårnålesving, forbi et væld af terrassemarker og små landsbyer med okkerfarvede huse i to etager, hvor folk sidder udenfor og renser ris, fletter måtter eller er beskæftiget med et andet af 117 gøremål. Dette landskab er ikke skabt til bilveje, og under hver eneste monsun skrider dele af vejen sammen på grund af de heftige regnskyl. Derfor er vejarbejde her snarere reglen end undtagelsen, og vi må ofte holde i kø, fordi kun én vejbane er farbar.\nNede i dalen følger vejen Trisuli-floden mod vest. Vi er allerede forsinket, da vi holder ind i Mugling for at spise frokost. Der serveres den nepalesiske nationalret, daal bhat tarkari (ris med linsesuppe og grønsager), på en thali, en metalbakke inddelt i småfelter til de forskellige retter. Maden er velsmagende, godt krydret med bl.a. chili og spidskommen. Bagefter drikker vi sød kardemomme-té, men bussens stab kommer ind og genner os ud i bussen, som i susende fart fortsætter ned gennem den vilde kløft omkring Narayani-floden, med kurs mod byen Narayangarh. En punktering sinker os imidlertid yderligere, så klokken er mange, da vi omsider når ned i Terai, den flade slette ved foden af bjergene.\nFra Kathmandu kørte bussen op over et lille pas, inden den dykkede ned gennem talrige hårnålesving, forbi et væld af terrassemarker og små landsbyer med okkerfarvede huse i to etager. (Foto copyright © by Kaj Halberg)\nLangs vejen var folk i gang med at væve måtter eller et af de 117 andre gøremål, som nepalesiske bønder har. (Foto copyright © by Kaj Halberg)\nKvinder bærer store bundter høstet løv ad en hængebro over Trisuli-floden nær Mugling. Det anvendes som foder til kvæg eller bøfler. (Foto copyright © by Kaj Halberg)\nI dette lavland er vejbelægningen god, så bussen får alt, hvad den kan trække. Pludselig lyder der et brag, efterfulgt af en raslende lyd. Bussen standser, og vi myldrer ud for at besigtige skaden. Den forreste kardanaksel er faldet af. Tak, skæbne! Skal vi holde her hele natten, mens der bliver sendt bud efter en anden bus?\nUden yderligere uheld når vi frem til Bhairawa ved aftenstide, finder vort hotel, som er med i billetprisen, får et måltid mad – og så på hovedet i seng, dødtrætte. Det bliver en urolig nat. Vi befinder os i en fælles sovesal og plages af myg og snakkende medlogerende.\nEfter at være kommet gennem tolden skal vi fortsætte med en indisk bus til Varanasi. Sammen med 12 andre vesterlændinge får vi udleveret billetter, men da vi stiger op i bussen, er den allerede fyldt med tibetanere, som er på pilgrimsfærd til Sarnath – det sted nær Varanasi, hvor Gautama Siddharta gav sin første forelæsning om vejen til fred i sindet, efter at han havde opnået nirvana under et pipaltræ (Ficus religiosa) nær byen Gaya, omkring 528 f.Kr. Efter hans forelæsninger kaldte hans tilhængere ham for Buddha, hvilket betyder ‘Den Oplyste’. (Læs mere om Buddha – og om buddhismen generelt – på denne hjemmeside, se Religion: Buddhisme, samt om pipaltræet, se Planteliv: Pipal og banyan – to hellige figentræer).\nDet går rask af sted, for vi har et par timer at indhente. Vi er imidlertid ikke nået langt, før der lyder et brag. Bussen har påkørt en cyklist, som vælter og slår sig slemt. Ved synet af den blødende mand bliver chaufføren grebet af panik, og han drøner over stok og sten. Ved næste politistation vil skæbnen, at en betjent skal med bussen. En eller anden snakker over sig, og der går vilde rygter om, at cyklisten er død.\nRædselsslagen begynder chaufføren atter at køre, efterladende politibetjenten, ‘Trolden’ og ca. 10 passagerer, som alle kommer sprintende efter bussen. Chaufføren standser omkring en kilometer længere fremme, forsvinder ud af bussen og fortsætter i skarpt trav ind over markerne. ‘Trolden’ og de efterladte passagerer kommer halsende og springer på bussen, men nu har det ligesom ingen hast, da vi er uden chauffør.\nEn halv times tid går, uden der sker nogetsomhelst. Som overalt i Indien samles i løbet af ingen tid en stor skare mennesker, som bare står og glaner. Jeg er af den overbevisning, at intet andet folkefærd i verden er i stand til at glo som inderne. Omsider drister en af passagererne sig til at køre bussen tilbage til politistationen. Her finder vi ingen anden end vores chauffør, som politiet i mellemtiden har pågrebet og nu er i færd med at forhøre. Den blødende cyklist kommer trækkende med sin cykel – men ham bekymrer politifolkene sig ikke om. De er langt mere interesserede i, hvor meget ‘Trolden’ er villig til at punge ud med for at få frigivet sin chauffør. Desværre kan jeg ikke se, hvor meget han overrækker dem efter to timers tovtrækkerier.\nNu kan vi omsider komme af sted igen. Efter Gorakhpur vil de stående passagerer op på taget, men den lille skævbenede beder dem stå op lidt endnu, da der stadig er politifolk i farvandet. Så forsvinder han pludselig sporløst i en eller anden by, og vi ser ikke mere til ham. Vesterlændingene uden plads er nu i bekneb, da den eneste, som har givet dem lov til at sidde på taget, er forsvundet. På sin egen snedige vis har han fået fuld pris af dem, uden at de har fået siddeplads. Det ender med, at de må sidde på bagage rundt om eller mase sig ned hos os andre, der sidder trangt nok i forvejen.\nDet bliver mørkt, og efter adskillige stop for at spise eller læsse passagerer af når vi omsider frem til Varanasi ved 22-tiden – med 6 timers forsinkelse. Vi beder en rickshawfører køre os til et hotel, vi har fået anbefalet.\nVed ankomsten viser det sig desværre, at de ikke har flere værelser til 30 rupees (det har de faktisk aldrig haft), men “et meget fint værelse, med varmt vand, for 60 rupees.” Jeg hidser mig op og skælder ud, så det ender med, at vi for 30 rupees får et 40-rupees værelse – uden bad.


Skolesystemer | Kong Mor - med vilje\nI sommers rykkede vi rundt på hele verden og flyttede ind i Eventyrhuset på Æblebakken i Frankrig. Selvom vi har boet her før, er det en evighed siden for en barnesjæl, og de har været vant til dansk skole og skulle med ét omstille sig til det franske.\nDet har været meget svært. For dem alle. Første dag kunne jeg skrabe 3 grædende børn op fra skolegårdens asfalt og den sidste med store bange øjne. Da vi kom hjem satte jeg mig ned sammen med dem og lavede en evaluering om skolen og lærerne og det hele. De fortalte om det gode og det som kunne blive bedre og jeg skrev ned. Disse ark er langsomt blevet mere og mere positive – og de er gode at kunne tage frem og ved selvsyn konstatere at livet ER blevet nemmere siden d. 2. september.\nMen det jeg er mest imponeret af.. det var altså at d. 3. september stod de alle 4 op og gik derhen igen. DET er styrke!!!\nJeg skal skynde mig at sige at det lynhurtigt blev bedre for dem alle 4!! For tanker om homeschooling eller hjemrejse ER blevet tænkt.\nNetop skoleskift fra et land til et andet, var med til at det tog lang tid at tage beslutningen om at flytte. Jeg har altid lovprist det danske skolesystem, selvom jeg godt kunne se nogle fejl. Så det var med bæven og frygt at jeg sendte mine børn af sted til en fransk skole med lange dage.\nMen jeg har lært.. og de har lært – og måske er det danske system ikke så fantastisk som jeg troede det var.\nDet forbavsede mig i den grad at have 2 store børn på 14 og 15 som kom hjem og sagde at de har lært mere matematik / tysk grammatik / fysik / historie / geografi i de sidste 6 måneder end efter mange ÅR i en dansk skole. Og det har ikke umiddelbart noget med inkompetente lærere at gøre, selvom det jo også kan spille ind. Og de har skam også lavet lektier i Danmark og har ikke haft problemer med indlæring. Nej, det er måden at lære på.\nHer er det ”sæt dig ned og LÆR det”. Og hvis du afleverer en opgave med nogle fejl i – så retter du dine fejl – viser at du faktisk har lært af dem – og afleverer opgaven igen. Uregelmæssige verber? Der er kun én vej frem og det er udenad.\nTil gengæld er franske skoler ikke så gode til at styrke det mundtlige. Og så skal man opveje – hvad er vigtigt?\nJeg vil jo personligt mene at en gylden middelvej mellem de to systemer er intet mindre end perfekt. Jeg er sikker på at, det faktum at mine børn får læring ind på 2 vidt forskellige måder, gør dem bedre rustet til hvad end de måtte vælge senere i livet.\nLukket og under ombygning →\n6 kommentarer til “Skolesystemer”\nMarianne 15. februar 2011 hos 11:45 #\nVi kan helt sikkert lære meget af hinanden, hvis vi kigger på de forskellige skolesystemer, der er rundt om i Europa. Jeg tror ikke meget på den der med verdens bedste skole – der er så mange faktorer, og alt efter, hvad man kigger på, afgør hvad der er bedst. Dejligt at dine børn er glade for skolen, og at de føler at de lærer noget 🙂\nkongmor 15. februar 2011 hos 15:46 #\nJa netop – men jeg tror det er vigtigt at være åben for nye idéer og ikke bare falde i søvn og sige: det går jo meget godt..\nMan kan altid få nye brugbare inputs og idéer.\nAnne 15. februar 2011 hos 13:42 #\n…og det samme med os – mødre – det er sådan en gave at have fået ‘lov’ at opleve andre kulturer og andre skolesystemer. Man sætter pris på nogle ting og man lærer at sætte spørgsmål ved andre.\nkongmor 15. februar 2011 hos 15:47 #\nPræcis, man bliver nok lidt mere tolerant af at have oplevet forkellige kulturer på nært hold.\nDet Forkromede Overblik 26. marts 2011 hos 17:52 #\nLidt farvet af at være lærer i den danske folkeskole er jeg jo nok, Ikke dest mindre synes jeg dit input er spændende. Hvordan med disciplinen, konsekvenserne og opdragelsen samt forældresamarbejdet/indstillingen?\nEn ven – en gave « Kong Mors verden - 7. april 2011\n[…] chancen for at møde en anden “anderledes” familie som vi – eller børnene især, deres situation taget i betragtning – måske kunne være sammen […]


HyperMC - Regler\n1. Din server skal være i overensstemmelse med Minecraft EULA. Du kan få adgang til det her.\n2. Du kan ikke lække nogen personlig eller privat information som der kan betragtes som privat såvel som selvidentificerbart.\n3. Du må ikke "sørge for" eller ødelægge andre offentlige Hypermc hostede servere, medmindre du har fuld autoritet til at gøre det.\n4. Blokeringen af eventuelle hypermc kommandoer som / limbo, / hub eller en anden kommando, der forhindrer afspilleren i at gøre sådanne handlinger, er ikke tilladt.\n5. Reklamering af eksterne servere eller IP'er er ikke tilladt og vil medføre en straf.\n6. Ingen form for brug af rigtige penge i buycraft plugins / skripts eller ligne er tilladt og ville medføre en straf.\n7. Ingen andre sprog end dansk er tilladte, samt servere må ikke være engelske.\n1. Eventuelle meddelelser, der sendes ud, kan oversvømme eller spam lobbychatten er ikke tilladt.\n2. Bandeord i lobbyen er ikke tilladt, hvis omgåelse af chatfilteret resulterer i en mute.\n3. Mens du er i lobbyen, kan du kun reklamere for din Hypermc hostede server, reklamering af eksterne servere eller IP'er er ikke tilladt og vil medføre en straf.\n4. Enhver form for respektløshed, chikanering, diskrimination eller noget som helst der kan skade en spiller eller en medarbejder er ikke tilladt.\n1. Mens du taler i Discord-serveren, skal dit kaldenavn være brugernavnet på Minecraft-kontoen, du bruger mest aktivt med Hypermc tjenester. Dit kaldenavn kan heller ikke indeholde nogen symboler, der hæver dig til toppen af medlemslisten.\n2. Alle former for kommentarer, der sendes til respektløs, chikaneret, diskrimineret eller andre meddelelser, der sendes med henblik på at gøre det sjovt for en bestemt spiller eller medarbejder, er ikke tilladt. Derudover er det ikke tilladt at indsende NSFW (Ikke sikkert for arbejde).\n3. Det er ikke tilladt at sende annoncer til svindel, sketchy eller usikre links. Annoncering af Minecraft-servere, der ikke er hostet på Hypermc, er heller ikke tilladt. Du kan dog kun reklamere for Hypermc hostede servere i #servers Discord-kanalen.\n4. Udledning af personlige eller private oplysninger er under ingen omstændigheder tilladt, medmindre andet er angivet af den person, oplysningerne måtte tilhøre.\n5. Når du bruger vores stemmekanaler, skal du være sikker på, at du ikke er "ear-raping" eller gør ekstremt høje lyde for at irritere andre. Stemmevekslere er kun tilladt, hvis alle i stemmekanalen er enige om brugen. Høje niveauer af baggrundsniveauer er heller ikke tilladt.\n× Hello there, it looks like you're not from Denmark. Please read our rules about geolocation at https://hypermc.dk/rules


Kloge job flytter til udlandet | Information\nEn forsker i et laboratorium i Mumbai i Indien, der arbejder for en vesteuropæisk farmaceutisk virksomhed som titusindvis andre i Indien, Kina og andre asiatiske lande.\nNår danske biotek-selskaber skal udvikle nye lægemidler, er det udbredt praksis at hyre forskere titusinder af kilometer væk til at udføre laboratoriearbejdet.\n»De er lige så dygtige, bare til den halve pris. I Kina og Indien kan man få virkeligt højtuddannede ph.d.er, og mange af de kinesiske er uddannet i USA. Så man kan få lavet det samme stykke forskning, bare til en helt anden pris,« siger Stig Jørgensen, direktør i paraplyorganisationen Medicon Valley Alliance, der har en lang række biotek-selskaber i Øresundsregionen som medlemmer.\n»Et biotek-selskab kan groft sagt bestå af en CEO ( adm. direktør, red.), som laver alle præsentationerne og rejser rundt til investorerne, og så en CFO (økonomidirektør, red.), som tæller pengene. Resten bliver outsourcet.«\nBiotek-branchen illustrerer, at det langtfra er en selvfølge, at danske virksomheder i fremtiden vil forske og udvikle i Danmark, mens kun den løntunge produktion flyttes til lavtlønslande. Danske virksomheder lægger nemlig oftere og oftere deres forskning og udvikling i udlandet.\n»Traditionelt har man talt om, at vi er for dyre til manuelt, simpelt arbejde i Danmark, fordi det kan gøres billigere i Østeuropa og Asien. Men vi kan se, at det i stigende grad også er videnstunge arbejdspladser, der flytter ud,« siger Kent Damsgaard, erhvervsøkonomisk chef i Dansk Industri, hvor man for tiden er ved at undersøge fænomenets omfang.\n»Når vi kommer ud på den anden side af krisen, er det mit klare indtryk, at tendensen til at lægge vidensarbejdspladser uden for landet bliver intensiveret,« siger han.\nUdviklingen risikerer ifølge professor John Johansen, leder af Center for Industriel Produktion ved Aalborg Universitet, at »udtynde« den viden, vi ellers har tænkt os at leve af i fremtiden.\n»Vi taber viden i Danmark og genererer den andre steder, når vi flytter forsknings- og ingeniørarbejdspladser ud af landet,« siger han.\nIkke bare prisen\nPrisen er langtfra den eneste faktor, som får danske virksomheder til at flytte forskning og udvikling ud, forklarer Kent Damsgaard fra DI. Også ønsket om at være tæt på kunder i f.eks. Kina og frygt for ikke at kunne rekruttere nok dygtige forskere og udviklere i Danmark er afgørende. Og det gælder i høj grad også biotek-branchen, forklarer Stig Jørgensen fra Medicon Valley Alliance. Han mener, at udviklingen bør få os til at indse, at konkurrencen om vidensarbejdspladser bliver lige så hård som den om lavtlønnede produktionsjob:\n»Vi skal til at vågne op i en grad, som virkelig kræver et koldt styrtebad, ellers bliver vi simpelthen løbet over ende, og vi snakker ikke om fem-ti år. Det kommer til at gå rigtig stærkt,« siger han.\nHvad med eksporten\nProfessor Jan Rose Skaksen, der er ekspert i globalisering og arbejdsmarked ved Copenhagen Business School og sidder i regeringens Vækstforum, er dog ikke helt så bekymret.\n»Jeg hører ikke til dem, der tror på dommedagsprofetier om, at vi går under, bare fordi de begynder at lave noget lige som os i Kina,« siger han.\nMen udflytningen af vidensjob og traditionelle lavtlønsområders indtog på forskningsfronten rejser grundlæggende spørgsmål om såvel karakteren af fremtidens globalisering som sammensætningen af Danmarks økonomi, mener han.\n»Selv om beskæftigelsen inden for industrien er skrumpet meget inden for de sidste mange år, så er det altså stadig industrien, der producerer de varer, vi klarer vores betalingsbalance med. Vi kan ikke importere alt det, vi importerer fra Kina og andre steder, hvis ikke vi har noget at sælge til dem til gengæld,« siger han og fortsætter:\n»Det er muligt, at vi skal gentænke ideen om, at udvikling, viden og innovation skal ligge heroppe, mens alt det, som griser, skal sydpå. Det er muligt, at vi skal til at tænke over, om man skal have en pakke med begge dele, før det kan fungere.«\nEn klog grisefabrik\nDér har Jan Rose Skaksen ifølge professor John Johansen fra Aalborg Universitet fat i den lange ende. Han arbejder for tiden på at udvikle virksomhedskonstruktioner, der kan klare den globale konkurrence - og mener, at produktion er nødvendig for at skabe innovation.\nFødevareindustrien kan bruges som eksempel: Hvis man nu betragtede et slagteri som både en kødfabrik og et testcenter for topmoderne slagteriteknologi, der siden kan eksporteres, kunne de to ting tilsammen blive en god forretning. Også selv om det isoleret set koster mere at slagte hver enkelt gris i Danmark end i andre lande.\n»Vi skal ikke kun vurdere vores produktionsaktiviteter på deres omkostninger, men på omkostningerne plus bidraget til vores viden,« siger John Johansen.\nIfølge Stig Jørgensen fra Medicon Valley Alliance handler det også om at huske på det, vi stadig er bedre til end de andre: nemlig at være kreative og opportunistiske, og at koordinere og samarbejde på tværs af landegrænser.\n»Der har vi et forspring, for det har vi gjort siden vikingetiden. Ude i Østen er de meget mere ensrettede. De går meget mere i takt og har ikke den samme kreativitet,« siger han.\nAalborg UniversitetDansk IndustriVækstforum\n15. april, 2010 - 07:19\nMåske kan vi ikke bare opfinde, mens de andre producerer\nHold da op! Magen til verdensklasseselvgladnationalistiskvirkelighedsfjern betragtning skal man da lede længe efter...\npsst... Ting hænger sammen - fra bund til top.\n...man fristes til at sige: Elitært, Dr. Watson\n15. april, 2010 - 15:36\nDet vil sige, at danske politikere faktisk ved, at det er tomme ord de lukker ud når de taler ’videnssamfund’ og ’uddannelse i verdensklasse’, ganske som deres handlinger afspejler?\nDet vil sige, at regeringen ikke er komplet inkompetent, og at det blot har været et røgslør (og heller ej underfundig humor der gjorde), at man valgte at sætte Helge Sander på posten som ’videnskabsminister’?\nDet må jo betyde, at 90’ernes globaliseringsretorik, naive forestillinger om at (forbrugerbaseret) vækstøkonomi ikke har øvre grænser og afskaffelsen af al meningsfyldt produktionsøkonomi her til lands (via kunstigt opskruet lønninger, som skal dække over kunstigt opskruede ejendomspriser og privatforbrug som udelukkende er gældsfinansieret) ikke holder vand?!\nHvem havde troet dette…\n15. april, 2010 - 15:55\nFuld globalisering er en realitet den dag tingene koster nogenlunde det samme overalt i verden, og lønningerne også er ens i alle lande.\nUnder vejs til fuld globalisering, så er der perioder, hvor rige samfund ( f eks Danmark) taber produktion og forskning til de fattige lande ( f eks Indien), og at de rige samfund så derfor kører baglæns økonomisk, medens de fattige lande kører fremad og bliver rigere.\nHvis vi i de rige lande ikke kan lide dette, så er medicinen toldbeskyttelse og importforbud over for de fattige lande.\nFrihandel gavner de fattige, og dem der betaler er de ansatte i de rige landes produktion m v, , som må gå arbejdsløse eller tåle lønnedgang.\n15. april, 2010 - 16:23\nhvis de får det så meget bedre i udviklingslandende, end vi har det hér, så kan vi jo bare flytte dertil :D\n15. april, 2010 - 16:27\nRobert Kroll ,\nDu tilbeder den medicin der har gjort at halvdelen af alle job er forsvundet i f.eks. Ungarn...\nKrise er ikke en naturlov.\nArbejdsløshed er udtryk for en fejlslagen stat, uanset hvad statsfjenderne på den liberalistiske uansvarlighedsfløj siger...\n"Ude i østen går de meget mere i takt" - skrives der i atiklen - men er det ikke netop det der er blevet arbejdet målrettet på at lære vores børn mere og mere i Danmark - for at kunne opfylde PISA og alt muligt andet?\nSagen er at vi skal blive meget bedre til at lære dem projektarbejdsformen helt fra de er små - de skal mål og projektstyre i langt højere grad end bare vænne sig til at opfylde foruddefinerede forventninger.\nVi kommer ikke til at sidde inde med den eneste viden der er værd at have - vores rolle skal i højere grad være at udvikle både ideer og underlevere dele af viden og ideer.\nHvordan uddanner man så til det?\nIkke som det gøres nu.\nVi er igang med at spilde en hel generations tid på færdigshedstræning som under alle omstændigheder ikke er konkurrencedygtigt. Vi vil aldrig kunne følge med viden eller ihærdighed hos en asiatisk befolkning der hele tiden kan trække nye fattige ind og lade dem konkurrere på lønninger og arbejdsvilkår.\nI stedet skal sociale kompetencer, viden om ens egen læringsstil og faglig fordybelse bygget på ægte interesse i højsædet. Dermed ikke sagt at de ikke skal inspireres til at lære om verden og erobre den - de er bare også nødt til at blive læringskloge i højere grad end at besidde en viden der ikke er relevant for dem når de er færdige.\nMen hvem vil arbejde for det?\nEr vi virkelig blevet så meget bedre de sidste 10 år på grund af kontrol, test og skemaer?\nHvilket politisk parti tør stille sig op måd vinden og sige fra overfor dette vanvid? Er der nogen - UHU?\n15. april, 2010 - 16:40\nTak for en udmærket, men ganske meningsløs gengivelse af globale markedsøkonomiske kræfter.\nPræmissen for FIAT-pengesystemet og forbrugsbaseret økonomi, dvs. en vækstafhængig forbrugsspiral uden ende, er, ganske som det er tilfældet ved ulovlige pyramidespil, at der er en naturlig fysisk grænse for hvor mange der kan tage del i gevinsten, og for hvor mange der må bøde for selvsamme gevinst når systemet kollapser.\nSom selve ordet, altså kernebegrebet ’vækst’, antyder, at der er noget som nødvendigvis skal vokse. Og fortsætte med at vokse. Mig bekendt er der intet som kan vokse i det uendelige, muligvis vil nogle hævde universet, men selv dét er forudbestemt til at kollapse i sig selv.\nMed mindre vi hurtigt opdager en fremmed beboet planet, som er underudviklet og har billig arbejdskraft, vil der snart ikke være flere aftagere af vores produkter eller vores åh-så-værdifulde (og imaginære) know-how.\nNogle af arkitekterne bag den nuværende (manipulerede) globale finanskrise har i ramme alvor udtalt, at de forventede at huspriserne ville fortsætte med at stige uendeligt. Dette under en officiel høring. Naturligvis forventede de ikke dette, men de fortæller løgnen i den forventning, at løgnen får lov til at fortsætte lidt endnu. Og så har man journalister, politikere og andre meningsdannere som benytter udtryk som, at ’ingen havde en krystalkugle’ og ’ingen kunne forudsige krisen’ osv. Selvom at der HAR VÆRET whistleblowers som har forsøgt at advare imod det som ventede.\nDen amerikanske dollar er et ganske udmærket eksempel, hvor ulykken endnu ikke er ’indtruffet’. Dollaren lider allerede nu af voldsom hyperinflation og det er nu blot et spørgsmål om HVORNÅR og ikke HVIS vi ser dens endeligt. Dollarens cirkulation er så pumpet, at der ikke længere er nogen som helst dækning er for dens akkumulerede angivelige værdi. Dette er generelt kendt i visse kredse, men ikke i medierne, og derfor heller ikke i den brede befolkning. Når dollaren kollapser vil der også her sidde visse nøglepersoner ved en officiel høring i ramme alvor og påstå, at dette ikke kunne vides på forhånd.\n15. april, 2010 - 16:58\nDer findes ikke simple løsninger på problemet. Men en ting er væsentlig: Faktorinput. Jo flere arbejdstimer man putter ind i en proces jo større er sandsynligheden for at man kan øge output. Denne proces er ikke helt lineær, det er jeg trods alt klar over, men vi må også gøre op med vores holdning til at uddannelse.\nPå papiret er det sandt at en bedre uddannet befolkning står stærkere, men hvis studentereksamen bliver devalueret for at flere kan bestå, snyder man jo folk. Vi må holde fast i nogle standarder og hjælpe vore egne til at komme på så højt niveau som muligt.\nOg så kan man heller ikke få i både pose og sæk: Vores dejlige unge er søde og glade og vokser op for det meste i meget trygge kår, men hvis man vil have det rart, er man måske ikke så flittig eller målrettet. Caroline Wozniacki er et godt eksempel på at det koster at blive nummer et. Mange af vores unge har ikke det der skal til for at blive nummer et (hvilket er forventeligt) men de vil heller ikke være nummer et. Nummer "Langt nede af listen" er fint nok for dem. Det er heller ikke problematisk, så længe man ikke har ambitioner om at være nummer et i verden.\nJeg møder mange unge i gymnasiet og to fag er indikatorer på noget: Tysk og matematik. Min egen subjektive vurdering, som jeg vil overlade til jer andre at disseminere, er at de to fag skræmmer de elever, der ikke er vant til at sætte sig koncentreret ned og lige terpe de få ting der skal terpes. Kort sagt møder eleven modstand i netop de to fag og de dygtige lader sig ikke slå ud af det. Endvidere er det socialt acceptabelt at mene at matematik er dumt og læreren var åndsvag, for det er ikke elevens egen skyld (i elevens eget verdensbillede).\nDygtige bliver de der kan fokusere og læse lektier, koncentrere sig om arbejdet og drive sig selv frem. Tilbage står de der skal hjælpes til de små ting, til at åbne bogen, til at lære det enkelte verbum, til at tage kvadratroden af 9 etc.\nEn anden lidelse er faget spansk, der typisk vælges fordi eleverne tror at det er let. De bliver generelt overraskede og får dårlige karakterer og giver læreren skylden (han var åndsvag, eller ond eller mærkelig etc).\nVi må tilbage til en tilstand hvor daglig viden prises og anerkendes som noget godt. Det skal ikke være akavet at vide hvad 12 i anden er.\nJeg afprøver mange ting, for tiden er jeg glad for noget cooperative learning, der giver supermeget elevaktivitet, men læringsstile og systemer kan ikke gøre alt. Eleven skal hjælpes til at have mere stamina end det i lang tid har været nødvendigt at have.\n15. april, 2010 - 17:04\n"Ude i Østen er de meget mere ensrettede. De går meget mere i takt og har ikke den samme kreativitet"\nNaivt og elitært. At undervurdere asiaterne er en sikker vej til at blive tromlet ned.\nKina er alene over een milliard mennesker - de skal sgu nok kunne finde de kreative mennesker de behøver (i øvrigt noget af en generalisering på næsten 1/5 af jordens befolkning).\n15. april, 2010 - 18:36\n"Frihandel gavner de fattige, og dem der betaler er de ansatte i de rige landes produktion m v, , som må gå arbejdsløse eller tåle lønnedgang"\nSå vidt jeg har observeret gavner det ikke de fattige. Som oftest bliver de udnyttet på det groveste. De eneste der tjener på globalisering er de store multinationale selskaber som tjener fedt på at flytte arbejdspladser.\nVi skal såmænd ikke blive overrasket over at VKO har løjet om dette. Hele deres ideologiske base er baseret på neoliberal frihandel og denne type trends er direkte resultater deraf.\nPersonligt kan jeg ikke se, og har aldrig kunne se, en måde hvorpå velfærdssamfund og gensidig respekt kan eksistere i den frihandelsdrømmeverden V ønsker at bygge, men det er måske mig.\n15. april, 2010 - 20:22\nNej danskerne er hverken klogere eller mere intelligente end andre folk. Når jeg høre at forskning flytter til udlandet, er det oftest ikke egentlig forskning men mere udvikling af lidt mere triviel karakter, som standard kemiske analyser som skal være udført efter en fastsat procedure.\nJeg tror, der er steder hvor vi adskiller os fra de fleste andre folk. Det er har jeg oplevet, når jeg har været i udlandet.\nDanske virksomheder er bedre til at uddeligere og give ansvar til flere i virksomheden. Så det ikke kun er chefer der har et ansvar, men mange flere medarbedere påtager sig et ansvar.\nI landet syd for Danmark er det langt mere topstyret. Jeg tror det hænger sammen med vores skole og uddannelsesystem, og det faktum at langt de fleste virksomheder er små og mellem store virksomheder, hvor det er nødvendigt at alle påtager sig ansvar.\nJeg tror dette er Danmarks største konkurrencemæssige fordel.\nGlobaliseringen er ikke til at komme udenom, den fortsætter og med større styrke. Den er også den eneste egentlige realistiske vej til en omfordeling af velstand i forhold til vesten og den fattige verden.\nDet er globaliseringen der har været hoved drivkraften til at Kina har kunnet få 400 millioner mennesker ud af fattigdom. Det er aldrig før set så hurtigt.\n15. april, 2010 - 21:56\nVi skal ikke lave tung industriarbejde og producerer, det gør de meget bedre og billigere i Polen, Kina og Indien", sagde De radikale og "den kreative klasse.\nog fortsatte" Vi skal være dem der får ideerne opg sætter ting igang som så kan produceres de nævnte steder.\nMed Marianne Jelveds afgang holdt radikale op med at tale om den kreative klasse måske var det allerede dengang klart at også det kreative vil flytte til udlandet.\nDet sker så nu. Hvad mon der vil ske med den danske "selvforståelse" når det er os der bliver de fattige i en ny verdensorden?\nDe velbjærgede danske kapitalister der flytter det hele ud af landet er ligeglade. De er for længst blevet internationale.\n15. april, 2010 - 22:54\nJeg har læst artikler under "Vilde analyser" der var mere jordnære end ovenstående....\nVi har en tradition for at være innovative på baggrund af det gode håndværk, ‘Ole Opfindertypen’, som det har materialiseret sig i Lego, B&O, Danfoss, Grundfoss, Vestas osv.\nUden en itera proces mellem top og bund i udviklingsarbejdet kan der ikke skabe nye salgbare produkter....\nEks. Hvis vi tage Lene Vestergaard Hau's forsøg med nedbremsning af lyset, er det, nu og her, ikke selve nedbremsningen der kan tjenes penge på, men derimod på de tekniske erfaringer og opfindelser, der er gjort i forbindelse med forsøgsopstillingen....\n15. april, 2010 - 23:23\n*) iterativ proces\n15. april, 2010 - 23:56\nDet burde lidt være logik for agerhøns....\nEngang havde Danmark en fordel... Sammenlignet med resten af verden var vi veluddannede og havde høj produktivitet. Det gjorde det muligt for os at tage en høj pris for vores arbejde, pengene flød ind i landet, og vi lagde os godt til rette i sofaen for vi var jo de bedste så der var ingen grund til at stræbe efter at blive bedre.\nDe lande der lå efter os dengang lagde sig ikke på sofaen!\nDe uddannede sig, de forøgede deres produktivitet, de tog vores manuelle arbejdspladser, og brugte pengene derfra til nu at overtage vores vidensarbejdspladser.\nEn Dansk industriarbejder er IKKE 200 kr/time værd!\nEn Dansk vidensarbejder er IKKE 400 kr/time værd!\nEn udenlandsk industriarbejder koster 50 kr/time!\nEn udenlandsk vidensarbejder koster 100 kr/time!\nDa Danskerne var 5 gange så effektive var vi mere værd, men de dage er for længst overstået!\nDet der gradvist kommer til at ske over de næste 30 år er at for lande som Danmark kommer tingene til at gå i stå!\nLønninger vil stagnere (eller falde), arbejdspladser vil forsvinde, skatteindtægter gå ned, velfærden forringes (ingen penge til at betale det). Lavtlønslandene fortsætter opad.\nPå et eller andet tidspunkt bliver vi så mere eller mindre lige, bortset fra at de til den tid har en ung befolkning, og vi har en gammel.\nDerefter rykker de fra os, og vi bliver u-landene!\nHvis DK skulle kunne være med, så var følgende ændringer nødvendige:\nSkatterne skæres med 2/3\nOverførsler skæres med 2/3\nLønninger skæres med 2/3\nOffentligt ansatte skæres med 2/3\nDet er den eneste måde vi kan vedblive med at være konkurrencedygtige, men det kommer selvfølgeligt ikke til at ske frivilligt (selvom det var at foretrække)... Det bliver påtvunget!\nEndelig en der sammen med Den Monetære Fond siger: 2/3-delssamfund....\n...dvs. samfundet hægter den svageste 1/3-del af - på fattighjælp med dem, i megaklasser med deres børn, og selvforsikring ved sygdom ... men der er et alternativ.\nVi kan sørge for hele befolkningen ved at hæve toldsatser og moms. Statsvirksomhederne tages tilbage hvorved arbejdsløsheden sænkes ..slut med luksusimport fra udlandet....\nDet viser sig at de ulande som Brazilien, Vietnam m.m.fl. har klaret sig bedre end andre, fordi de gav IMF fingren og gjorde tingene på deres egen måde...\n"Det viser sig at de ulande som Brazilien, Vietnam m.m.fl. har klaret sig bedre end andre, fordi de gav IMF fingren og gjorde tingene på deres egen måde…"\n...og fordi de har fordelen ved at være et lavtlønsland... Hvilke fordele har Danmark?\nTror du virkelig selv på at DK kan bygge mure mod omverdenen uden at de gør gengæld?\n16. april, 2010 - 00:35\nI forhold til andre "lavtlønslande"...\nDanmarks råstof er vores godt uddannede befolkning og bliver en 'god uddannelse' mindre værd på verdensmarkedet så falder Danmarks eksport med massearbejdsløshed til resultet... Problemet er at vi har indrettet vort samfund efter at vi var stærke på det Globale marked - er vi ikke det længere så må vi standse unødvendig import og klare os med det vi har - alle 5,3 mio danskere...\nVi kan kalde det er prioriteret minimalimportstat.... At andre vil lægge hindringer i vejen for danske produkter vil betyde mindre hvis vi ikke skal bruge fremmed valuta til import...\n16. april, 2010 - 00:38\nps Danmark kan brødføde ca 20 mio mennesker så ingen behøver at lide nød ...og vores CO2 regnskab vil blive eksemplarisk\n16. april, 2010 - 01:06\nFor lige at smide lidt realitet ind i dine fantasier... Danmark kan IKKE brødføde 20mio mennesker uden massiv import...\nHvem laver vores landbrugsmaskiner, forarbejdnings- og forædlingsmaskiner?\nUdlandet! DK har ikke råstoffer til at producere dem!\nOg LANGT mere vigtigt, hvor kommer vores kunstgødning fra?\nKunstgødning laves primært af fosfor og NATURGAS (enorme mængder af det)...\nDK har intet af det første, og løber efter projektionerne tør for #2 i 2018 (og vi brænder det meste i stedet for at bruge det til kunstgødning).\nHvor skal vores biler, hvidevarer, computere, TV, tøj, køkkenredskaber og 95% af alt andet vi bruger komme fra? Vi har ingen råstoffer til at producere dem...\nDet Danmark du fantaserer om er som Danmark før 1800-tallet, med samme levestandard!\n16. april, 2010 - 01:23\nDu ved åbenbart heller ikke så meget om landbrugsproduktion i DK men lad os nu ikke gisne om hvor meget vi kan få for vores produkter...\nProblemet er om vi skal kaste en tredjedel af befolkningen ned i fattigdom for at de resterende kan forsætte deres ekstravagante levevis, eller vi skal bibeholde en solidarisk stat og alle påtage os vores del af nedgangen i levestandarden ... så enkelt er det\n16. april, 2010 - 01:26\nPS vi kan jo påregne at en hel del af vores bedste hoveder vil rejse til udlandet for at arbejde... mon ikke de vil sende penge hjem til gode gamle Danmark...\n16. april, 2010 - 01:36\n"...og alle påtage os vores del af nedgangen i levestandarden"...\nFå mig ikke til at grine... Sådan er mennesker nu engang ikke indrettet :-D\nVi VIL have vores store biler (helst 2), fladskærms-TV, hvidevarer osv. Derfor vil importen udkonkurrer eksporten, og DK vil synke nedad... Elementær menneskelig natur!\n"PS vi kan jo påregne at en hel del af vores bedste hoveder vil rejse til udlandet for at arbejde… mon ikke de vil sende penge hjem til gode gamle Danmark…"\nNej, det gør vi faktisk ikke! Jeg HAR taget min civilingeniøruddannelse med mig til udlandet, og der er en stadig strøm af mine kollegaer der gør mig selskab :-p\nHvorfor pokker skulle vi sende penge til det land der ville udnytte os på det groveste?\nHvorfor skulle vi sende penge til det land der gjorde det så vanskeligt for virksomheder at have ansatte der at vores jobs forsvandt til udlandet?\nJeg ved mere om landbrugsproduktion end du gør... Den eneste grund til at Dansk landbrugsproduktion er stor er en gevaldig mekanisering (med udenlandske maskiner), og et meget stort forbrug af kunstgødning. Med andre ord, olie og gas!\nUden disse ting er vi tilbage til før-industrialiseringen, og den levestandard der var dengang.\nVend du bare tilbage til Morten Korch Danmark, med Adel, Godsejere og Tyende... Tror ikke resten af DK vil være med...\n16. april, 2010 - 01:38\nTo tredjedele af Danmarks landbrugsproduktion eksporteres til en værdi af 61 milliarder\n16. april, 2010 - 01:41\nSå længe mennesket er egoistisk, så kommer dit socialistiske paradis aldrig....\nDet er prøvet før... Sovietunionen, Østeuropa, Nordkorea, Cuba... Alle er de enten brudt sammen, er på vej til det, eller har lavere levestandard end resten af verden.\nFlertallet er egoistiske, så dit paradis skal påtvinges af et diktatur, hvilket så bare skaber en ny overklasse...\n16. april, 2010 - 01:44\n"To tredjedele af Danmarks landbrugsproduktion eksporteres til en værdi af 61 milliarder"\nSå med andre ord...\n"2/3 af DK's landbrugsproduktion eksporteres for håndører"\n61 milliarder er praktisk taget INTET!\nDet er 2/3 af det nuværende UNDERSKUD på statsbudgettet, og under 1/4 af hvad der udbetales i overførsler. Tallet tager heller ikke i betragtning alt hvad der er importeret for at skabe varerne...\nLær lige lidt om proportioner og hvordan tingene hænger sammen....\n16. april, 2010 - 02:38\nLiberalisterne overser jordprisens og byggeprisens betydning.\nJordprisen i byerne er udtryk for konkurrence om bl. a. centrale handelssteder. Jordprisern indgår i byggeprisen og dermed i huslejerne. Fra huslejerne forplanter den sig til lønnen hos de stærkeste faggrupper (multiplikatoreffekt).\nHuspriserne er steget 50-100 gange siden 2. verdenskrig. De højstlønnede håndværkere er fulgt med, de svagere grupper sakket agterud. Boligtilskuddet for bl.a.kvinder i de laveste indkomstgrupper overstiger rådighedsindkomsten.\nBeløbet går - via obligationer og kreditforeninger -overvejende til forsikringsselskaber, fonde og pensionskasser.\nI forhold til Danmark har hele Østeuropa sparet prisstigning på jord frem til 1989, og huslejer og løn er derfor steget meget langsommere.\nEn polsk arbejder har i sit hjemland en lavere husleje at betale.\nDette beviser: 1) den kapitalistiske prisdannelse er alles kamp mod alle og stiger hurtigst.\n2) Jordprisen og boligprisen kan bankes på plads bare hammeren er stor nok.\nDet er før-89-prisniveauet der gør den polske arbejder mere konkurrencedygtig.\n16. april, 2010 - 09:01\nSå længe uddannelse beskattes hårdt gennem en pervers høj marginalskat, vil der ikke være tilstrækkelig incitament for store dele af befolkningen i DK til at tage en uddannelse.\nMed mindre man selvfølgelig tager den med til udlandet.\n16. april, 2010 - 09:03\nDanmark har pt. 70.000 ledige boliger - hvoraf rigtig mange er beliggende i attraktive områder ... med den rigtige poltik - ikke fremmedfjendsk - kunne DK muligvis trække gode hoveder til landet ... men det kræver at vi har nogle gode hoveder til at lede landet over i det videnssamfund vi kun fik snakket om - mens vi kunne købe hele verden...\n...og så skulle vi ikke have ladet Mærsk brænde Norsøolien af i det tempo det faktisk er sket - gassen skulle have været brugt til at brænde kul ved højtemperatur...\nAk ja fremtidsplanlægning er tilsyneladendende ikke en del af den danske nationalkarakter....\n16. april, 2010 - 09:52\nDet er en meget naiv betragtning at påstå, at danskere er selvhjulpne og selvtilfredse anarkister, og at den logiske konsekvens er, at verdensherredømmet er en naturlig konsekvens.\nTil rigtigt man opgaver, hvor det er vigtigt at have højt uddannede, højt begavede og højt motiverede medarbejdere, er det i mange tilfælde muligt at finde langt flere og bedre egnede personer i den store omverden. Dygtigere personer, end man ville kunne rekrutere her til lands, til en lavere pris.\nDer er således ikke blot tale om, at det er en god forretningsbeslutning, at flytte passende opgaver til Indien og andre steder. Der er ofte en nødvendighed, da det ofte ikke vil være muligt at finde tilstrækkeligt med personale bosiddende i Danmark, der kan påtage sig opgaven.\nEn logiske konsekvens af globaliseringem er, at det i høj grad er det meget krævende og avancerede jobs, der flyttes til udlandet.\nDerimod er det ikke i samme grad en logisk konsekvens, at industriproduktion flytter. Ofte udgør lønomkostningerne en meget lille del, og i så fald er det ikke den store fordel i at flytte produktionen alt for langt væk -- navnligt ikke, hvis det betyder, at transportomkostninger og logistiske udfordringer med at få de færdige varer retur, øges markant.\nDanmark og danske virksomheder befinder sig i konkurrence med alle andre lande, om at tilbyde attraktive vilkår for højt kvaliferede personer.\nHvis andre lande tilbyder bedre løn, større social sikkerhed, lavere skat, større livskvalitet, større personlig frihed, mere interessante job, bedre muligheder for social mobilitet, bedre uddannelsesmuligheder for det håbefulde afkom, osv. osv., ville det jo være fjollet ikke at flytte teltpælene hen hvor græsset er grønnere.\nNu er kloge mennesker jo som regel gode til matematik og økonomi... Hvorfor er det lige de vil flytte til DK?\nJeg har tit snakket med venner og kollegaer ude i verden, og så snart de hører om de Danske skatter og afgifter og størrelsen af dem, så er deres svar "F*ck that!"...\nHvis du vil tiltrække højtuddannede til DK, så skal det samlede skattetryk for dem (incl. personskatter, moms og andre afgifter) ned på under 50% (som f.eks. i England).... Ikke de ~75% de let kan komme op på i Danmark i dag...\n16. april, 2010 - 10:15\nProblemet er et omvendt nisseproblem - beskatningen flytter med ...til Indien og Kina. Det er også pokkers i gamle dage destabiliserede vi jo bare forholdene i de lande der truede Vesten dominans.\nVi kan enten håbe på at vilkårene bliver så belastede i andre IMF-dirigerede lande at den danske kultur har noget særligt at byde på - ellers vi må lave differentieret beskatning..\nJeg har hørt både Sejersen fra Saxo bank og en direktør fra DSV - som jeg ikke husker navnet på - anprise forholdene for erhvervslivet og erhvervsfolk i Danmark...\n16. april, 2010 - 10:17\nSejersen *) Sejer Christensen... ok ham kunne jeg heller ikke huske navnet på\n16. april, 2010 - 21:14\n"Flertallet er egoistiske, så dit paradis skal påtvinges af et diktatur, hvilket så bare skaber en ny overklasse…"\nJaja. Proletariats diktatur\nLæs: Det kommunistiske manifest !\n17. april, 2010 - 11:07\nDet er simpelt hen patetisk, at folk, der har fået en gratis uddannelse, der sikrer dem en rigtig god løn, bagefter ikke vil bidrage til det samme fællesskab, hverken gennem skat eller indsats for landet, og relokerer til udlandet. Og så oven i køber tillader sig at rakke ned på det sted, der har behandlet dem så generøst. Føj\n17. april, 2010 - 11:51\nDet kan du selvfølgelig sige, men på den anden side så er det da så inderligt ligegyldigt når det nu engang er sådan.\nDet at brokke sig over at verden ikke er som du mener den 'burde' være ændrer ikke noget som helst når verden nu engang fungerer anderledes!\nDet at hænge fast ved et skatte- og velfærdssystem der jager veluddannede ud af landet, bare fordi man mener at 'det burde de ikke' er direkte tåbeligt.\nHvis Danmark skal overleve på længere sigt, så skal skattetrykket være sådan at selv dem der betaler det meste finder det RIMELIGT.\nDet er nu engang sådan at når folk føler sig urimeligt udnyttet, så gør de hvad de kan for ikke at blive det.\nElementær menneskelig natur, som kan observeres direkte ved alle de højtuddannede der forlader Danmark i disse år.\n!!! Den der afgør om det er urimeligt er den UDNYTTEDE, ikke udnytteren !!!\nHvis de højtuddannede stemmer med fødderne, så ER det urimeligt, uanset hvad du og andre mener!\nI de år jeg var i DK inden jeg flygtede betalte jeg min uddannelse mindst 150% tilbage i skatter og afgifter. Jeg skylder altså ikke noget...\nHvid du nedsætter mit samlede skattetryk til 50% (ALLE afgifter indregnet), så er de fleste skatteflygtninge ikke afvisende for at flytte tilbage til DK, men vi nægter totalt at betale ~3/4 som det er i dag!\nDen anden halvdel af problemet (som du slet ikke nævner) er selvfølgelig at vores jobs bliver flyttet fra landet, PRIMÆRT pga. de høje personskatter (og høje krav til administrativt fnidder) der gør det alt for dyrt at lægge arbejdspladser i Danmark. Jeg arbejder i Telekom branchen, og den er DØD i Danmark!\nGiv mig bare én god grund til at jeg skulle blive i et land der jager mit arbejdsområde til udlandet, og konfiskerer 3/4 af min indkomst...\nJeg 'rakker ikke ned' på Danmark, men påpeget HVORFOR den nuværende Danske model er på vej til at bringe Danmark ad Grækenland til.\nDanmarks høje skatter jager veluddannede ud af landet, jager deres arbejdspladser ud af landet, og bevirker at veluddannede ikke vil flytte til landet. Det er skattetrykket der er PROBLEMET, ikke de effekter det forårsager.\nDK bliver på et eller andet tidspunkt nødt til at skifte spor... Hvis det sker frivilligt kommer det til at gøre mindre ondt end hvis det bliver påtvunget.\nKejseren ER faktisk nøgen i det her tilfælde!\n17. april, 2010 - 12:22\nMorten Lynge, tværtimod! Hvis du læser amerikanske blogs, så er det begyndt at gå op for folk, at de egentlig betaler ligeså meget i skat som europæerne, blot uden de sociale fordele, som europæerne lyder godt af.\nOg i Danmark får man jo langt mere ud af sin høje løn, fordi man f.eks. ikke skal bruge 25% af månedslønnen (netto) på sundhedsforsikringer.\n17. april, 2010 - 12:53\nNu snakker jeg ikke om US, men om f.eks. et land som England (som jeg kender bedst), eller mange andre lande i Europa. Jeg taler heller ikke ud fra hvad jeg har læst på internettet, men ud fra personlig erfaring.\nJeg har ca. samme løn som jeg ville have i DK, men forskellen er at her er der faktisk stadig jobs indenfor mit felt, nogen af dem flyttet fra DK.\nFirmaerne sparer for så vidt ikke penge på højtuddannede ved at lægge arbejdspladser her, men de sparer på dem med lavere uddannelser, og de sparer store beløb i administration.\nJeg har ikke ekstra udgifter til sundhedsforsikring, det offentlige Engelske sundhedsvæsen er mindst på højde med det Danske (omend med mindre luksus), og jeg har under alle omstændigheder en privat forsikring gennem mit arbejde (hvilket er normalt for veluddannede).\nJeg får en god pensionsopsparing fra mit arbejde, alt hvad jeg betaler ind selv (uden begrænsninger) er 100% fradragsberettiget, og jeg kan rent faktisk spare op derudover, noget der var reelt umuligt for mig i DK.\nMit reelle skattetryk her er formentlig omkring 40-45%, og ting er billigere herovre. Der er lavere moms (differentieret så den er mindre asocial end den Danske), og færre regler end i DK. Mindstelønnen er omkring 60 kr., hvilket betyder at jobs der ikke ville være rentable i DK er det her. Folk har ikke væsentligt mindre ud af et lavtlønsjob her end de har i DK, eftersom de bliver beskattet meget let og leveomkostningerne er lavere.\nHvis du ikke KAN arbejde bliver der taget hånd om dig. Hvis du ikke GIDER arbejde (efterløn og den slags)... Tough luck, betal selv!\nOg jo, højtuddannede fra DK flytter faktisk herover (og til andre lande)! Der var et mindre stop i 2008-2009, men ellers ser jeg flere og flere der flytter ud, og ingen der flytter tilbage.\nDet store problem er at vores arbejdspladser udflages! At vi så får bedre indtjening ved at flytte udenlands er bare ekstra bonus!\n17. april, 2010 - 12:55\nDet er altid morsomt at læse nationaløkonomiske debattråde i et medie som Information. Det foregår i et totalt verdensfjernt univers. Danmark kan ikke vælge markant anderledes løsninger end omverdenen, med mindre vi er villige til at betale med en radikal nedgang i levestandarden. Ingen andre lande bruger skattestigninger i nævneværdig grad til at komme ud af krisen. Det ses som er produktivitets- og konkurrencehæmmende parameter. Danmark har høje omkostninger og lav produktivitet . Og det ender altid med at sådanne forhold kommer til at betyde et alvorligt fald i levestandarden. Vore svenske naboer prøvede det for knap 20 år siden. Sank fra at være et af verdens rigeste lande til langt ned på listen. Siden har de genvundet styrke, men absolut ikke ved løsninger som foreslået af Informations læsere. Nu er det Danmarks tur til at køre i samme rutschebane. Ingen ved blot hvornår ombordstigning finder sted - kun at turen må komme. Og dem, der kommer til at betale, er - som i Sverige og alle andre steder - de svageste, med massive nedskæringer og indførsel af brugerbetaling. Især pensionsomlægning gav meget i Sverige. "De rige skal betale" lyder råbet. Det kommer de ikke til! De kan flytte sig, som de gjorde i tusindvis frem til afskaffelsen af formueskatten. Især London var populær. Hvor mange, der er flyttet hjem derefter, ved jeg ikke, men jeg så en artikel om, at mange var returneret til Sverige efter at denne skat var afskaffet det. De eneste man kan ramme er den højere danske middelklasse af lønmodtagere, som i forvejen har den laveste levestandard i noget sammenligneligt land. Men selv det bliver sværere og sværere i en stadig mere globaliseret verden. Deres arbejdskraft kan udnyttes andre steder og søger derhen, hvor den værdsættes. Derfor arbejder 700.000 vidensarbejdere fra højt udviklede lande i USA (for slet ikke at tale om de mange fra lavt udviklede). Der er ingen venstreorienterede løsninger på krisen. Kun de sædvanlige. Omkostningsreduktion og ikke mindst omkostningsreduktion i den offentlige sektor - det bliver medicinen, når rutschebanen kører uanset alle gode forslag.\n17. april, 2010 - 13:22\nFor at et samfund kan have sammenhængskraft, så skal alle se det som rimeligt. At en del af befolkningen føler sig udnyttet af en anden del fører til at de reagerer imod det.\nI DK er situationen at mange af dem der i stor grad betaler for gildet (de veluddannede i det private), føler sig udnyttet af alle dem der er på 'støtten' (overførsler og offentligt ansatte).\nDet medfører selvfølgelig en reaktion, nemlig at man bliver skatteflygtning hvis man kan. Elementær menneskelig natur!\nLæg så oveni at vores arbejdspladser udflages og DK har et problem af format...\nSelvfølgelig foretrækker alle dem på 'støtten' (OG de politiske partier der vil have deres stemmer) at stikke fingrene i ørene og råbe 'la-la-la.. jeg kan ikke høre dig', men det får jo uheldigvis ikke problemet til at forsvinde.\nDet eneste det gør er at udskyde tidspunktet hvor man bliver nødt til at tage dat alvorligt, og gør det meget mere smertefuldt til den tid end hvis man havde gjort noget tidligere.\n...uheldigvis er det meget få mennesker der er i stand til at indrømme at man lever på en løgn...\nJeg tror de færreste højtuddannede ville have noget imod at betale 50% i skatter og afgifter, halvdelen er en ganske naturlig psykologisk grænse. Når det kommer op på 3/4, så er det folk stejler!\nHvis den samlede beskatning havde været ~50% havde jeg formentlig betalt omkring 2.5 mio kr. i skatter og afgifter de sidste 10 år. Med ~75% blev det til 0 kr....\nHvad er bedst for DK når du ganger op med alle der flygter?\n17. april, 2010 - 15:39\nGanske enig med Olav Nielsen og Morten Lynge.\nHvis så Danmark i det mindste kunne tilbyde sublim offentlig service og rammerne for høj livskvaliatet, var der måske lidt ræson i tingene.\n17. april, 2010 - 16:14\nFlokdyrsgenet træder i karakter... katastrofen rammer nok naboen.\n17. april, 2010 - 16:53\n"Der er ingen venstreorienterede løsninger på krisen."\nNej ikke andre end dem man kan læse i historiebøgerne, keynesiansk macroøkonomi. Det var det der reddede os efter depressionen.\nDet forslag jeg ser her blandt kommentatorene er det som kaldes "trickledown economics". Giv skattelettelser til de rige og så siver velstanden langsomt ned til mindrebemidlede. Problemet er bare at det har været prøvet under Reagan, Thatcher og Bush og vist sig ubrugeligt.\nLad de mennesker der kun går op i hvor mange penge de tjener forlade landet. Meget muligt at skattefar tager 3/4. Men min medlidenhed får man ikke ved at tude over, at man ikke kan få Mercedes nummer 2.\nI min verden kan i få dobbelt så meget som pædagogen eller folkeskolelæren til privatforbrug. Lige meget hvilket arbejde i har bliver i aldrig mere end dobbelt så meget værd end dem der udføre de mest grundlæggende opgaver i dette samfund. Så kan det godt være markedskræfterne er uenige med mig. Men markedskræfterne skal tjene mennesket og ikke omvendt.\nAt sætte markedskræfter lig retfærdighed... pfff\nDanmark har haft et højt skattetryk i et godt stykke tid efterhånden. Det har ikke forhindret os i at ligge højt på alverdens ranglister.\n17. april, 2010 - 20:27\nJam men Martin Pedersens holdning er jo den sejrende. Sådan er det, og sådan blir' det - indtil det går galt.\nIdeen i et konkurrecedygtigt skattesystem er ikke "trivckle down", men at kunne tiltrække og FASTHOLDE højskatteydere. Det er en langt bedre forretning end at lade dem rejse. Men de får lov at rejse som Martin Pedersen ønsker, og først senere ser man konsekvenserne.\nI øvrigt overtog Margaret Thatcher "Europas syge mand" som var helt til rotterne og havde måttet søge IMF om assistance i 70-erne, på vej mod direkte ruin. I dag er levstandarden i UK den samme som i Danmark - den var betydeligt mindre før Thatcher.\nMercedes nummer 2??? Ingen danskere spekulerer i Mercedes nummer to. Det er så få, at de kan være i en telefonboks (hvis den stadig fandtes). Mercedes nummer 2 er noget USAs højere middelklasse kan tænke på.\nDanmark er godt på vej ned ad de ranglister, vi har toppet i en periode. Væksten har været ringe og prognoserne er endnu ringere. Uden nordsøolien kommer det til at gå stærkt.\n17. april, 2010 - 21:27\n"Så kan det godt være markedskræfterne er uenige med mig. Men markedskræfterne skal tjene mennesket og ikke omvendt."\nLad mig lige oversætte det....\n"Jeg vil have at verden ikke er som den er! Ellers bliver jeg sur!" (med et par små stamp i gulvet)\nDet er FULDSTÆNDIG ligegyldigt hvordan du synes verden 'burde' være når den ikke er sådan! Markedskræfterne ER hvad der bestemmer hvad folks arbejdskraft er værd!\nDu kan ligeså godt stille dig op udenfor og råbe: "Jeg vil have at asken forsvinder og vulkanen stopper!"... Det vil have ligeså stor effekt.\nBasalt set, så er forskellen mellem os vores syn på hvad der er rimeligt...\n- Jeg mener at det er rimeligt at jeg får 50% af hvad jeg tjener!\n- Du mener det er rimeligt at DU får 75% af hvad jeg tjener!\nNu er stavnsbåndet heldigvis opløst. Hvis ens lensgreve behandler en uretfærdigt, så kan man nu flytte til en der behandler en retfærdigt. Det er såmænd bare det vi gør!\nVI bestemmer om det er rimeligt, ikke dig!\nUden os.... Well, de fleste Danskere det bliver tilbage kan vel finde et tomt, koldt hus at sove i... Megen velfærd bliver der ikke tilbage...\n"Danmark har haft et højt skattetryk i et godt stykke tid efterhånden. Det har ikke forhindret os i at ligge højt på alverdens ranglister."\nDanmark havde visse fordele dengang som nu er forsvundet. Verden har altså forandret sig! Det skal også lige påpeges at ifølge de sidste målinger, så er DK hastigt på vej NED i dem alle!\nDe lande vi konkurrerer med om det bedst uddannede har sat deres skatter for dem ned.\nVores olie er ved at slippe op (de penge vi før holdt i landet sendes nu ud).\nVores befolkning er hastigt ved at blive gammel (og krævende).\nVi har IKKE mere en fordel af at være bedre uddannede!\nMed andre ord, FORUDSÆTNINGERNE for at vi lå højt er forsvundet!\nLev du bare i din fantasi verden... Det kan du gøre lige indtil den virkelige verden giver dig et vink med en vognstang der rammer dig i hovedet!\nDet vil være langt bedre for DK at de nødvendige justeringer gøres nu og frivilligt, i stedet for om 5-10 år når IMF giver os besked på at skære 25% i pensioner, 50% af de offentligt ansatte, plus indførsel af brugerbetaling for de fleste offentlige tjenester (incl. sundhed).\nJeg så følgende i et indlæg i et andet medie i dag:\n"Når vi bliver præsenteret med information, der går imod vores eksisterende verdensbillede sker der altså følgende i vores hjerner:\n1: Vi føler negative følelser, så som vrede, væmmelse, frygt og lignende.\n2: Vi afviser informationen.\n3: Vi oplever et fix ligesom en narkoman."\nUbehagelige realiteter? Dem vil vi ikke høre!\nDerfor vil folk som dig afvise at se verden som den er, og foretrække at leve i fantasiverdenen. Det fortsætter så lige til den virkelige verden styrter sammen og tager fantasiverdenen med!\n17. april, 2010 - 22:24\nFORUDSÆTNINGERNE for at vi lå højt er forsvundet\nDet Danmark skal fokusere på er de ressourcer, der ikke kan udflages. Det er indtægten herfra, der skal fordeles, og det bliver ikke VKO, som brændte alt af på 8 år - uden at skabe noget af fremtidsværdi - der skal afgøre hvem der skal tilgodeses... Et af de danske værdisæt er samarbejde mellem top til bund i erhvervslivet, og det skal vi hæve os på igen. Hver eneste arbejdsplads, der flyttes til udlandet, vil blive betragtet som tyveri fra samfundet...\nDe lande, der gør hurtigst økonomisk fremskridt, er dem der sætter deres egen dagsorden og ikke følger anbefalingerne fra IMF og OECD.\nDerfor vil folk som dig afvise at se verden som den er, og foretrække at leve i fantasiverdenen\nDen fantasiverden tør hverken du eller de andre borgerdyr at sætte navn på ...\n17. april, 2010 - 22:58\n"Et af de danske værdisæt er samarbejde mellem top til bund i erhvervslivet, og det skal vi hæve os på igen."\nEnig... MEN... det kræver at ALLE, top som bund, føler et det sker retfærdigt!\nEllers vil den part der føler det er uretfærdigt sige nej, og vil ikke være med.\n"Hver eneste arbejdsplads, der flyttes til udlandet, vil blive betragtet som tyveri fra samfundet…"\nOg hvad hjælper det hvis de flyttes alligevel? Det der afgør om arbejdspladser flyttes er ikke hvad folk SYNES om det, men om det er forretningsmæssigt fornuftigt!\nEr DK for dyr, så flyttes de... Så simpelt er det!\n"De lande, der gør hurtigst økonomisk fremskridt, er dem der sætter deres egen dagsorden og ikke følger anbefalingerne fra IMF og OECD."\nDe lande du snakker om er dem på den ANDEN side af hegnet, nemlig dem der TAGER vores arbejdspladser. Når jeg snakker om hvad IMF vil kræve, så vil det ske på et tidspunkt hvor DK ikke har noget valg, nemlig når den offentlige gæld og underskud nærmer sig Grækenlands niveau...\n"Den fantasiverden tør hverken du eller de andre borgerdyr at sætte navn på …"\nHvordan kan jeg? Den lever jo kun i dit hoved...\nJeg vil ikke betegne mig som borgerlig... Jeg er mere PRAKTIKER!\nSom civilingeniør er jeg vandt til at leve med verden som den er, og skabe løsninger ud fra hvordan tingene er, ikke hvordan jeg ønsker de skal være... Det betyder ofte at der ikke kan laves en løsning der gør alle tilfreds, men sådan er det nu engang.\nJeg overfører det på hvordan DK's problemer kan løses...\nJeg ser en række problemer der KUNNE løses, men ikke bliver det fordi folk ikke vil forlade deres ide om hvordan verden 'burde' være...\nDet er selvfølgeligt komplet tåbeligt...\nDet at have en borgerlig overbevisning og blindt følge deres måde verden 'burde' være på er ligeså tåbeligt som gøre det med en socialistisk overbevisning...\nDet løser langt flere problemer hvis man lægger sine politiske briller til side og fokuserer på løse problemerne i den verden der nu engang er!\n18. april, 2010 - 00:43\nHvad er det egentlig at frygten går ud på? At de andre (Kina, Indien, m.fl.) indhenter vores standard, eller at vores egen standard falder?\nPersonligt tror jeg mest på, at den globale konkurrence vil resultere i, at de andre indhenter os, men ikke nødvendigvis at de overhaler os. Et minieksempel på denne mekanisme kunne ses, da Irland gik i offensiven, og bevægede sig med lynhast op fra en bundposition i EU: da deres levestandard nærmede sig nordeuropæisk middel, gik gassen af ballonen.\nDet vi ser ske i den mindre velstillede del af verden idag, er efter samme princip. Der er ikke tale om nogle nyskabelser, men blot tilpassede kopier af den vestlige velstandsmodel, og der er ingen grund til at tro, at det skulle gå ud over os, at de andre får det bedre.\nDet er måske rigtigt at vores vækstrate vil falde, men spørgsmålet er så, om det egentligt er så slemt? På mange områder går tingene idag så stærkt, at vestlige samfund har svært ved at håndtere og tilpasse sig i forhold til udviklingen indenfor f.eks. teknologi og sundhed, og ofte kan det være svært at skelne imellem egentlig innovation og ting der bare bliver relanceret i ny indpakning.\nDerimod er der stor sandsynlighed for, at den sande vækst vil øges, når en større del af verden deltager i udviklingen. En stor del af den veslige verdens teknologiske udvikling idag, er jo blot forbrugsdrevet pseudoudvikling, - folk vil have hurtigere og større versioner af de kendte produkter i ny indpakning.\nMen det vi har brug for, er ikke bedre audiovisuelle gadgets, for dem kan vi leve uden. Derimod har vi brug for effektivisering og billiggørelse af alle elementer indenfor sundhedssystemet, - lige fra medicin til patienthåndtering. Og det største potentiale på dette område idag er Kina, hvor den statslige centralisme har forudsætningen for at fokusere på denne opgave, med begrænset skelen til kommercialisering.\n18. april, 2010 - 00:50\nnår det drejer sig om DKs eksport, så er den i langt højere grad betinget af image, end af kvalitet og dygtighed.\nVores største eksportmarked, Tyskland, køber i allerhøjeste grad dansk, fordi det er dansk, så hvis vi gerne vil fortsætte med at have dem som tilfredse kunder, ville det nok være en idé at fokusere lidt mere på national originalitet, fremfor at stræbe efter at blive den 51'sindstyvende stjerne i Stars&Stripes ;-)


Flere unge skal vælge erhvervsuddannelser | TV2 Nord\nNordjyske folkeskoler får i disse dage besøg af rollemodeller, der skal få flere på erhvervsuddannelse\n31. okt 2016, kl. 17:55\nDa folkeskole elever i foråret skulle vælge ungdomsuddannelse, valgte 18,4 procent en erhvervsuddannelse, mens 74,3 procent valgte en gymnasial uddannelse.\nDe tal skal der laves om på, hvis det står det Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling. Derfor er såkaldte rollemodeller, unge der selv går på en erhvervsuddannelse, i disse dage på besøg hos en lang række nordjyske folkeskoler. Rollemodellerne vil øge folkeskoleelevernes kendskab og motivation til at søge en erhvervsuddannelse.\n- Det er unge, der kender hverdagen på erhvervsuddannelserne og selv har stået over for valget af en ungdomsuddannelse, som er de bedste til at fortælle andre unge om de muligheder, der følger med en erhvervsuddannelse, som for eksempel at blive selvstændig, iværksætter eller læse videre. Ung-til-ung-relationen kan noget, som hverken forældre eller lærere kan, og med rollemodelkampagnen får de ældste folkeskoleelever både nogen at spejle sig i og et klarere billede af erhvervsuddannelserne, siger minister for Børn, Undervisning og Ligestilling Ellen Trane Nørby (Venstre).\nI dag var rollemodellerne forbi på Sindal Skole, hvor skolens 8. klasses elever blev klogere på erhvervsuddannelserne.\n- Jeg havde ingen anelse om alle de uddannelser, der er, men nu har jeg en ide om det, siger Rosa Hammer Selsing.\nOgså klassekammeraten Viktor Frederik Vorsaa Hansen er blevet klogere efter dagens besøg af rollemodellerne.\n- Før vidste jeg godt lidt om nogle håndværkeruddannelser som elektriker og murer, men der er faktisk flere uddannelser, som er spændende, siger han.\nEn af de lokale rollemodeller er Niklas Bille, der er kontorelev i Frederikshavn Kommune.\n- Når vi kommer ud, så starter vi med at spørge om, hvor mange der vil søge en erhvervsuddannelse, og det er ikke mange, men når vi spørger til sidst i vores foredrag, så har vi rykket nogle. Om det så ender med en erhvervsuddannelse, ved jeg ikke, men vi har informeret og har helt sikkert rykket nogen, siger Niklas Bille.\nRollemodellerne vil fortælle om deres personlige oplevelse som erhvervsuddannelseselev, og på den måde være med til at nedbryde eventuelle fordomme om erhvervsuddannelserne som mindre attraktive end f.eks. de gymnasiale uddannelser. De vil i efteråret besøge 300 af landets folkeskoler i 7. og 8. klasse og holde 30 infoaftener på erhvervsskolerne.


Snaptun Kajakklub blev stiftet i 2003 af en gruppe lokale havkajakroere, der så de gode muligheder for at sejle havkajak i et beskyttet farvand med en meget varieret natur. Det beskyttede område giver gode uddannelsesmuligheder for nye roere.\nKlargøring foran klubhuset\nKlubben har alle årene tilbudt uddannelse, oplevelser og fællesskab for medlemmerne. Havkajaksporten har de senere år for alvor taget fart og er i stadig fremdrift. Snaptun Kajakklub har løbende oplevet en god tilstrømning af nye medlemmer, og i dag har klubben ca. 70 aktive medlemmer.\nBlandt klubbens medlemmer er der en række uddannede og dygtige instruktører, der vejleder og uddanner medlemmerne og nye interesserede.\nKlubben har fra start holdt til ved Snaptun havn, først på industrihavnen i et skur, men siden 2018 i et stort nybygget klubhus med gode omklædnings- og badefaciliteter. Klubhuset er det naturlige samlingspunkt for klubbens aktiviteter både i sommerhalvåret i forbindelse med sejlads, uddannelse og arrangementer og i vinterhalvåret for træning, sociale arrangementer, kursus- og foredragsvirksomhed.


Hvide Sande Campings byder på optimale betingelser til surfing\nHvide Sande Campings skønne omgivelser byder også på nogle af Europas bedste surfsteder.\nRingkøbing Fjord, som er 40 km lang og 10 km bred er helt særegen i sin klasser og byder på suverænt gode forhold for både windsurfere, kitesurfere og SUP-surfere, med nogle af Europas bedste vind og vejrforhold.\nVandet er perfekt for alle windsurfere uanset om du er helt nybegynder, eller meget rutineret, da der er lavt vand op til 600-700 meter fra kysten.\nEr man ude efter lidt mere udfordring, ligger Vesterhavet 200 meter fra campingpladsen. Der er ligeledes gode forhold for den rutinerede paddelsurfer, windsurfer, kitesurfer og SUP-surfer – de mange bølger giver gode udfordringer og surfer man på Hvide Sande Sydstrand er der livreddere tilstede i sommersæsonen.\nI området er der mange surfere af mange forskellige nationaliteter, surferne er typisk meget imødekommende mennesker, som ikke er bange for at dele deres viden og evner med andre, så der er rige muligheder for enten at få pudset teknikken af, eller blot lære nogle grundlæggende ting af mere øvede surfere. Også mange lokale dyrker surfing, så her er der også mange tips og tricks at hente.\nSurfskole WestWind syd\nSom nærmeste nabo har Hvide Sande Camping, Westwind Syd. Her er der mulighed for surfskole, butik, rigbokse og bade- og toiletforhold. Et moderne, nyrenoveret surfcenter med kompetente og dygtige medarbejdere, som kan rådgive og vejlede alle, nybegyndere som øvede får her muligheden for den ultimative oplevelse.\nPå surfskolen tilbydes undervisning til alle, uanset niveau og skolens erfarne instruktører giver garanti for at begyndere kan lære at surfe. Der undervises i windsurfing, kitesurfing, paddelsurfing og SUP-surfing og surfskolen stiller dragt og udstyr til rådighed.


Eternacept gives som en indsprøjtning under huden 1 gang om ugen. Du eller dine forældre lærer sædvanligvis hurtigt selv at klare dette.\nEternacept skal opbevares i køleskab (2-8 grader) og bør ikke udsættes for sollys og fugt.\nVed gigt og bindevævssygdomme er dele af immunsystemet overaktiveret. Abatacept dæmper immunsystemet ved at hæmme nogle af de immunaktive celler, så de ikke overaktiverer immunsystemet. Effekt af behandlingen indtræder hurtigt, men fuld effekt ses først efter 3 til 6 måneder.\nDe hyppigste bivirkninger er smerter, kløe og rødme omkring indstiksstedet.\nInden start af et biologisk lægemiddel undersøges man for TB med en blodprøve, fordi der er risiko for opblussen af tidligere TB. Har du eller dit barn været i et land med meget TB, som f.eks. Afrika, i mere end 3 måneder, skal der gives en forebyggende behandling mod TB i de først måneder grundet risikoen for aktivering af en tidligere TB infektion.