I den danske sundhedspolitik har der igennem - PDF Free Download\nDownload "I den danske sundhedspolitik har der igennem"\nStig Poul Bak\n1 45 ER SUNDT OGSÅ GODT? Af Ulla Hariet Jensen Der er i disse år stort fokus på danskernes sundhed. Det står klart, at oplysning i sig selv ikke får befolkningen til at ændre sundhedsadfærd; derfor fokuseres der på livsstil. Dette resulterer ofte i, at sundhed gøres til den enkeltes eget ansvar. I denne artikel argumenteres der for, at sundhed og sygdom bør opfattes og forstås som sociale og kulturelle fænomener. Kun sådan forstår man de funktioner som helbred og risikoadfærd har i den enkeltes hverdagsliv. I den danske sundhedspolitik har der igennem de seneste år været stort fokus på borgernes livskvalitet som et argument for en sygdomsforebyggende og sundhedsfremmende indsats. 1 Livskvalitet defineres som et bedre liv, hvor gode leveår forstås som den forventede levetid ved godt helbred. 2 De mænd, der blev interviewet som led i forskningsprojektet Det gode liv, 3 vil ikke være uenige i det synspunkt, at helbredssvækkelse og sygdom forringer livskvaliteten. Men heraf følger ikke som logisk slutning, at et bedre liv er et liv levet efter de forskrevne sundhedskriterier. I disse mænds erfaring og forståelse er det sunde liv og det gode liv ikke selvfølgelige synonymer. Tobak, alkohol, travlhed, store bøffer og mere eller mindre motion kan derimod både være en kvalitet ved selve livet og vaner, der understøtter kvaliteter i livet. Denne artikel bygger på resultaterne af forskningsprojektet Det gode liv. Projekttitlen lægger ikke op til en vurdering af, om den ene type liv er bedre end en anden. Den tager derimod afsæt i en antagelse om, at vi alle ønsker os et godt liv, men at det ikke er givet, at det ser ens ud for alle. I forlængelse heraf opfattes begreber som sundhed, sygdom og helbred i udgangspunktet som fænomener, der kan have forskellig betydning hos forskellige mennesker. Et godt helbred Antropologisk set synes det relevant at sætte sundheds- og sygdomsadfærd ind i det sociale og kulturelle hverdagsliv, som en person lever, når man ønsker at forstå, hvorfor en person handler, som han gør. Det er derfor udgangspunktet i nedenstående analyse at betragte den sundhedsvidenskabeligt definerede risikoadfærd som en række elementer, der dels har betydning for og dels får betydning igennem hverdagens mangfoldige sociale interaktioner. Analysen er baseret på en undersøgelse af mænd i alderen 35 til 55 år, som er beskæftiget som ufaglærte fabriksarbejdere. 4 Denne\n2 46 ARBEJDERHISTORIE NR gruppe har i det sundhedsfremmende arbejde ry for at være den befolkningsgruppe, der er mindst bekymret for egen sundhed, som det formuleres. Det har været projektets sigte at undersøge, hvilken mening og funktion mændene tilskriver tobak, kost, motion, stress og alkohol i deres livsverden, samt i det hele taget hvordan mændene definerer et godt helbred. En af deltagerne i undersøgelsen siger således, at: det skal være sådan, du kan stå ud af sengen og så bestille noget. Så har man det bedst helbredsmæssigt. [...]Hvis du ikke har et godt helbred, så kan du ikke lave noget. Et godt helbred, det er ensbetydende med et godt arbejde. Og arbejde er ensbetydende med helbred. De to ting, de følges ad. Et godt helbred, sådan som det er defineret sundhedsvidenskabeligt, bestemmer sundhed, sygdom og helbred i forhold til den fysiske krops indre funktioner. Rygning, stress, kost-, alkohol- og motionsvaner udgør ud fra denne forståelse risikofaktorer, der kan forårsage dysfunktioner og sygdomme i den fysiske krop. Et budskab, som mændene i undersøgelsen har kendskab til og uopfordret refererer til. 5 For manden i ovenstående citat er et godt helbred vigtigt, men han evaluerer ikke sit helbred i forhold til kroppens interne funktionsduelighed. For ham er det et spørgsmål om en social og aktiv livsførelse og i særdeleshed om håndteringen af et arbejdsliv. Kroppen i hverdagen Når sundhedsvidenskaben og den offentlige sundhedsfremme karakteriserer tobak, alkohol, stress, manglende motion og fed kost som problematisk for helbredet, tages der udgangspunkt i kroppen som fysiologi. Det er kroppens fysiologiske processer, der kan skades af den såkaldte risikoadfærd. For at opnå en forståelse af, hvilket formål og hvilken betydning disse typer af adfærd har for mændene i undersøgelsesgruppen, er det nødvendigt også at forstå kroppen i en social og kulturel kontekst. En præmis for denne tilgang er således, at kroppen ikke betragtes som én ting og sociale og kulturelle betydninger som en anden. Kroppen betragtes ikke som en særskilt del, men som en integreret del af individets levede hverdagsliv og identitet. Kroppen defineres i og relateres til sociale og kulturelle betydningssystemer. Individet opnår herigennem en forståelse og brug af sin krop på baggrund af såvel erfaringer som tilstedeværelse og engagement i en social verden. 6 I nedenstående analyse betragter jeg deltagernes måde at forholde sig til sygdom, sundhed og helbred ud fra fire analytiske begreber om kroppen: Den pragmatiske, den erfaringsbaserede, den normative og den somatiske krop. Det er begreber, som jeg har hentet hos sociologen Jonathan Watson, 7 og som kan betragtes som fire kulturelle fortolkninger af kroppen. De kan hver for sig og tilsammen indkredse mændenes holdninger og praksis omkring sundhed, sygdom og helbred. Den pragmatiske krop Det første analytiske begreb, den pragmatiske krop, fokuserer på, hvordan kroppen gør nytte i hverdagen. Her sættes kroppen i relation til den enkeltes identitet og de sociale si-tuationer, han indgår i i hverdagen. Det er helt centralt for mændene i undersøgelsesgruppen at have et arbejde. Selve det at være én, der arbejder er en væsentlig identitetsbærende faktor hos mændene. Man har det i sig, at man skal arbejde, som en af dem udtrykker det. Flere af deltagerne oplever i hverdagen smerter i muskulatur og bevægeapparat dårlige skuldre, ryg, knæ og hofter. 8 Det er lidelser, som de ofte evaluerer i forhold til netop deres fremtidige arbejdsevne: Selvfølgelig går man og spekulerer på, om man nu bare holder i den tid, man skal være på arbejdsmarkedet, ikk. Og hvis ikke, hvad så? Men altså, jeg ved da i hvert fald, indtil [mine børn] er færdige, så kan jeg og det er hovedsagen.\n3 ER SUNDT OGSÅ GODT? 47 Mændene i undersøgelsen arbejder i en specialafdeling på Sauer-Danfoss, der hærder emner, som er produceret i andre afdelinger eller på andre virksomheder. For mændene er deres arbejdsevne ikke alene relateret til en bestemt social identitet, set isoleret i forhold til et arbejde, men også og mere betydningsfuldt i relation til familielivet og den enkeltes sociale rolle som familiefar. Som en integreret del af denne sociale rolle ser manden det som sit ansvar at være med til at skabe de betingelser, der sikrer hans børn en ordentlig opvækst og en uddannelse. Hans redskab er arbejdet, som skaber en økonomi, der muliggør de ønskede vilkår. Derfor er det en bekymring for ham, hvis et dårligt helbred skulle forhindre ham i at arbejde, før han kan sige, han har opfyldt dette ansvar. Helbred handler for manden i det sidste citat om, at kunne opretholde og vedligeholde en social rolle på bedst mulig vis nu og ud i fremtiden. Familiefar og ægtemand I mændenes livsverden har familien 9 en central og betydningsfuld plads, hvorfor den sociale rolle som familiefar skaber forventninger til manden som forælder og ægtemand: Afdelingens ca. 45 medarbejdere er beskæftiget på dag-, aften- og nathold, hvor arbejdet består i at forsyne og overvåge maskinellet. Hjemme hos os går det udmærket selv om der sommetider er pressede situationer. [...] Det kan [være] økonomisk og tid til hinanden og alt det der Det kan da blive pressede situationer. Nu skal børnene have en ny cykel og det er der ikke penge til, og de er tossede og konen bliver tosset, fordi det ikke kan lade sig gøre. Det ene med det andet. Netop vedligeholdelsen af de økonomiske rammer omkring familielivet har betydning for, hvorfor at denne mand har valgt at arbejde på skiftehold: Ved stærk varmepåvirkning hærdes forskellige mekaniske metaldele. I afdelingen oplæres medarbejderne til dette arbejde. Hvis jeg skal fortsætte det her, så bliver jeg nedslidt. [...] Det kan man gøre i nogle år, og så er det nej, det er usundt det skift. [...] Skifteholdsarbejde, det er ikke sundt. Det tror jeg ikke på. Så det er da faktisk en dum ting, jo. Men det bliver jeg nødt til et stykke tid endnu. Arbejdet på skiftehold, hvor der veksles mellem dag-, aften- og nattevagter, opfattes af\n4 48 denne mand som et dårligt valg, når han taler om det helbredsmæssigt. Derimod er det på det pågældende tidspunkt det bedste mulige valg i forhold til familiens økonomi, en økonomi, der er præget er en tvangsaktion få år tilbage. Manden i citatet vejer sit arbejde på skiftehold op mod dels sin sociale rolle som familiefar, dels sit helbred. På den ene side en afvejning af de mulige konsekvenser for helbredet ud i fremtiden, og på den anden side en aktuel hverdag, der skal hænge sammen. Han kender sin families behov og ønsker. De er en del af hans erfaring og viden om at have en familie og kende sin rolle i den. I vedligeholdelsen af rollen som familiefar finder han det derfor selvfølgeligt at marginalisere hensynet til sit helbred i en årrække. På en helt anden vis er mandens rolle som familiefar også med til at sætte hans fysiske krop i fokus. Som en måde at deltage i sine børns liv kan en aktivitet som det at gå i svømmehal modsvare den sociale rolles krav om engagement i og emotionelle bånd til børnene: Jeg svømmer jævnligt, ikke i svømmeklub. [...] Jeg går jævnligt i svømmehal med [mine børn] og min kone. En anden deltager i undersøgelsen fortæller i forlængelse heraf, hvordan han var engageret i en sportsklub, mens en af familiens børn var aktiv sportsudøver i klubben. Da barnet ikke længere ønskede at dyrke sporten, stoppede også faren som idrætsudøver. I begge disse tilfælde er det det sociale fællesskab i familien eller mellem far og børn, der er begrundelsen for at motionere. Kroppen gør i disse sammenhænge nytte pragmatisk i forhold til familien. Mandens sociale rolle som familiefar som forsørger og omsorgsperson begrunder dagligdagsadfærden. I nogle situationer er det en rolle, der er uforenelig med den videnskabeligt definerede helbredspleje. I andre kan rollen være underbyggende for et sundt helbred, selvom det ikke er det egentlige formål med en given rutine eller aktivitet. ARBEJDERHISTORIE NR Robust og udholden Det er som nævnt meget væsentlig i mændenes forståelse af dem selv, at de er personer, der arbejder. En af mændene fortæller på denne måde om sit helbred i forhold til at arbejde på treholds skift: Det har jeg ikke noget problem med. [ ]. Det er, som et menneske er bygget til. [ ] Det får jeg ikke min krop ud af tur af. Og det kan jeg gøre i lang tid. Det er det ikke mange mennesker, der kan. Men det er som ens psyke, den er bygget til. Der er mange mennesker, der er meget hårde udvendige, men meget bløde indvendige. Dem, kan du ikke sætte til det her, for de kan ikke klare det. Deres psyke indvendig, den bryder ned. Blandt mændene på skiftehold går det igen, at det har de ikke noget problem med. De har ingen problemer med at sove eller spise på de vekslende tidspunkter af døgnet, som skifteholdsarbejdet fordrer. Manden i citatet ovenfor begrunder sin krops urørlighed med en kombination af ydre og indre hårdhed, der gør ham resistent over for påvirkninger fra skifteholdsarbejdet. Den robusthed han oplever, at han er udstyret med, er ikke noget, han træner sig op til. Det er noget naturgivent, det er, som et menneske er bygget til, som han udtrykker det. Som denne mand beskriver sig selv gennem arbejdet, er han en person, som er robust og udholdende. Det er karakteristika, der ikke alene fortæller noget om den fysiske krops sundhedstilstand, men også om en måde at udtrykke en bestemt forståelse af sig selv på. Det afslører en bestemt identitet, som udmønter sig i hverdagens praksisser, 10 og som igen kommer til at understøtte personens identitet. 11 Foretagsom Robusthed og udholdenhed er to identitetsmarkører. Foretagsomhed er en tredje. En anden mand forklarer således, hvorfor det ikke virker tillokkende at vælge arbejde med hensyn til sit fremtidige helbred:\n5 ER SUNDT OGSÅ GODT? 49 Du kan jo ikke gå og sige, at jeg kan ikke arbejde på den måde, for så ødelægger jeg min [ryg]. Jeg kan ikke lave det, for så ødelægger jeg min [ryg]. Så går du ind og får noget, du ikke bryder dig om. [ ] Så går du og passer på den, og så kom den aldrig. Og så siger du, hvorfor fanden tog jeg ikke det job dengang, det havde sgu været interessant at lære noget nyt. Så det er jo ligesom, du kører dig selv i stampe så. På grund af et uheld har han grund til at tro, at han med tiden kan få problemer med sin ryg. På nuværende tidspunkt har han dog ingen problemer, og han er ikke sikker på, om ryggen vil tage skade af hans nuværende arbejde. Han lader denne usikkerhed komme hans arbejdsmæssige selvrealisering til gode. Foretagsomheden handler for mændene om, at det skal gå fremad, og om ikke at gå i stampe. Det, som man med et samlet begreb kan betegne som foretagsomhed, handler altså ikke alene om at have et arbejde, således at man økonomisk kan understøtte sig selv og sin familie. Foretagsomheden er en integreret del af mændenes identitet, hvorfor arbejdet på skiftehold kan betragtes som en måde at udleve denne selvforståelse i praksis. I ovenstående eksempler kolliderer mændenes identitet med en sundhedsfaglig definition af helbredspleje, en kollision, der teoretisk kan betragtes som to former for kulturel viden, hvis relevans mændene afvejer i forhold til deres egen livssituation. Selvkontrol Den sidste markante identitetsmarkør for mændene inden for rammerne af den pragmatiske kropsforståelse er selvkontrol. Selvkontrol handler om at have kontrol over de situationer, man indgår i, men det handler også om ikke at lade sig influere af udefrakommende begivenheder. Det gælder om at opretholde en afgrænsning mellem sig selv og omverdenen. Spørger man på forskellig vis mændene om, hvad de gør, hvis de har problemer små eller store, spekulationer eller stress er det typiske svar, at de hverken har eller har haft problemer af den art. I mændenes definition af stress opfattes det typisk som en negativ reaktion hos en person, der ikke er i stand til at håndtere ydre påvirkninger. Det er, når det hele er ved at rable. Når du bliver rastløs. Du ved ikke, hvor du skal begynde og hvor du skal ende henne. [...]Hvis det hele er ved og du kan ikke sanse. Du kan ingenting. Det hele er ligesom ved at gå dig over hovedet. Stress, spekulationer og bekymringer er et udtryk for en erodering af grænsen mellem omverdenen og individet. Det er omverdenen, der overtager individet, hvorved personen mister kontrol. Man kan endvidere sige, at stress, som manden beskriver det her, har potentiale til at underminere såvel den fysiske som den psykiske robusthed, udholdenheden og foretagsomheden. Den personlige handlekraft sættes ud af spil. Der er generelt en stærk modstand blandt mændene mod at identificere erfaringer som problemer, stress eller spekulationer. En af mændene fortæller, hvordan han på et tidspunkt begyndte at tabe sig: Det væltede bare af [...] Jamen, jeg fejlede jo ikke noget, for jeg var ikke skidt og jeg var ikke syg og Det eneste, jeg følte mig lidt træt eller hurtig udkørt. Men alle prøver og alt viste, at der ikke var noget. [...] De kunne ikke finde det mindste. [...] Det eneste lægen, han kunne finde frem til, det var stress. [ ] Jeg syntes jo, jeg havde det skide godt. Jeg syntes ikke, jeg spekulerede på noget eller noget som helst. Nu har jeg det på den måde, at jeg ser meget let på ting, hvis der er nogle problemer, så ser jeg let på det. Jeg går ikke og spekulerer på det. Siger hellere, det ordner sig nok. Til trods for, at manden her accepterer lægens stressdiagnose, er det svært for ham at forstå, at det forholder sig sådan, for han opfatter slet ikke sig selv som et menneske, der får stress. Betragtet udefra synes der ikke at være nogen særlig grund til, at der netop i denne gruppe af mænd ikke skulle være hverdagsbegivenheder\n6 50 ARBEJDERHISTORIE NR eller situationer, der kan kategoriseres som stress, spekulationer eller bekymringer, men således anerkender mændene ikke disse erfaringer. Stress er i deres livsverden ikke en neutral lægelig kategori, men en betegnelse, et mærkat for, hvilken slags menneske man er. Nemlig en, der lader sig vælte og ikke har kontrol. Ud fra denne fortolkning af stress er det ikke svært at forstå, hvorfor det ikke er en acceptabel måde for mændene at tale om kropslige symptomer. Den erfaringsbaserede krop Med den erfaringsbaserede krop, det andet af Watsons analytiske kropsbegreber, som grundlag er det formålet konkret at undersøge, hvordan og hvornår mændene erfarer deres legemlige krop og bliver opmærksom på kroppens indre processer i hverdagen. Der er tale om situationer, hvor mændenes pragmatiske brug af kroppen helt eller delvist må tilsidesættes, når kroppens legemlighed trænger sig på; eller situationer, hvor erfaringen af kroppens legemlighed motiverer bestemte typer af adfærd. Mændenes situationelle erfaringer med den legemlige krop kan deles op i to kategorier. Der er for det første situationer, hvor mændene oplever kroppens legemlige processer som med- eller modspillere i hverdagslivet. For det andet er der en type kropserfaringer, som er noget mere diffuse, og som hos mændene vækker enten positive eller negative følelser. Når den legemlige krop erfares som en modspiller i hverdagen kan det være i forbindelse med for eksempel sygdom. Flere af deltagerne har igennem årene været sygemeldte fra arbejde i en længere periode på grund af skader og medfølgende smerter: Det var tæt ved en diskusprolaps, fordi jeg havde gået for længe med det. [...] Da gik jeg hjemme i syv uger. Der kunne jeg ingenting. Det var træls. [...] Jeg kunne snart ikke løfte en kaffekop, så galt var det. Den legemlige krop sætter i dette tilfælde I hovedparten af arbejdsfunktionerne indgår arbejde med edb. Medarbejderne registrerer elektronisk, når de har udført deres del af arbejdet på en ordre, ligesom selve bearbejdningsprocesserne overvåges af en computer. Ved processens afslutning kontrolleres i laboratoriet, om de behandlede emner opfylder foreskrevne standarder. manden ud af spil. Han kan ikke gå på arbejde og dårligt bruge sin krop selv til helt enkle funktioner som at løfte en kop. Det er selv sagt ikke en ønskværdig situation for manden at komme i. Set i forhold til en identitet, der bygger på en fortælling om en selvkontrolleret, foretagsom, robust og udholdende person, kan sådan en krops- og sygdomserfaring nærmest betragtes som den diametrale modsætning. Her er det den legemlige krop, der er i kontrol ikke manden selv.\n7 ER SUNDT OGSÅ GODT? 51 I andre sammenhænge efterspørger mændene at kunne mærke kroppens legemlighed. En af dem sammenligner sit nuværende arbejde med et tidligere udendørs, fysisk arbejde: Altså før i tiden, da jeg arbejdede ude, da var man træt, altså fysisk træt. Når man lagde sig i sengen, så sov man. Og så vågnede man og så var man frisk. [ ] Det er man jo ikke ved at være på fabrik. [ ], altså det er sådan en mærkelig træthed. [ ] Så bliver man doven-træt og får sådan en uro i kroppen. Med trætheden gør den legemlige krop opmærksom på sig selv. Kroppens muskler har været i brug i dagens løb, hvilket en bestemt form for træthed er et tegn på. Det er en kropslig erfaring, som mændene generel gerne vil opnå. Flere af dem bruger begrebet at være naturlig træt om den positive træt-hed, de har oplevet ved fysisk udendørsarbej-de. Situationer, hvor kroppen spiller med i mændenes selvforståelse. Kropslige erfarede følelser Den uro i kroppen og den følelse af at være doven-træt, som manden ovenfor beskriver efter en arbejdsdag på sit nuværende arbejde, er andre former for legemlige kropserfaringer end de, der opleves, når den pragmatiske brug af kroppen er besværet på grund af en ryg eller en albue. De betegner en kategori af legemlige kropserfaringer, som mændene i højere grad erfarer som en art følelse, og som man derfor kunne kalde kropsligt erfarede følelser. Følelser forstås i den vestlige verden oftest som noget individuelt. Følelser er noget, der foregår under huden på det enkelte menneske. De ligger inden for eller måske rettere inden i et individ og dermed isoleret fra omverdenen. Følelser betragtes endvidere oftest som det irrationelle og det ukontrollable ved mennesket og som et udtryk for menneskets sårbarhed. Det er et syn på følelser, som harmonerer med et bestemt ideal om, hvad det vil sige at være menneske. Nemlig forståelsen af et rationelt og kontrolleret individ, der er autonomt konstitueret, sådan som individet netop er defineret i den vestlige verdens menneskesyn. 12 Udgangspunktet for at behandle følelser i en antropologisk analyse er, at følelser kan sige noget, der rækker ud over den individuel erfarede følelse. Skønt de opleves af den enkelte, som noget der foregår inden i kroppen, er det her udgangspunktet, at følelser også er af social oprindelse, sådan at forstå, at følelser er relateret til vores fælles forståelse af, hvad det vil sige at være en bestemt person i en bestemt social rolle set i forhold til de mennesker, der er omkring os og den fælles verden, vi indgår i. Følelser er stadigvæk individuelt erfaret, men interpersonelt konstitueret. De kan derfor behandles analytisk som tjenende komplekse kommunikative, moralske og kulturelle formål. 13 At forstå en følelse i en analyse som denne betyder således også at forstå den sammenhæng, som den erfarede følelse indgår i, det vil sige de typer af situationer, den fremkommer i, og hvordan den står i relation til den enkeltes sociale position for eksempel på arbejdet, i familien og i samfundet som helhed. 14 Følelser kobler i denne teoretiske tilgang det individuelle og det sociale, hvilket giver mulighed for at analysere følelser og den tilhørende praksis ud fra deres egen sociale og kulturelle rationalitet. 15 Mændene i undersøgelsen beskriver to sæt følelser, som de erfarer kropsligt. Det ene sæt lægger i forlængelse af følelsen af uro i kroppen, nemlig rastløshed. Det andet kan sammenfattes i betegnelsen nydelse. Disse to kropsligt erfarede følelser forbindes af mændene ofte med rygning. Rastløshed Rastløshed beskrives af mændene som en ubehagelig følelse. De beskriver, hvordan rastløs-heden hænger sammen med og opstår ud af dagligdagssituationer. Det kan for eksempel være, hvis der en dag ikke er nok at lave på arbejdet:\n8 52 ARBEJDERHISTORIE NR Du ved ikke, hvad du skal få tiden til at gå med, så går du en tur ned af... Så kommer du tilbage. Så går du lige hen..., og så tænder du en smøg og... Der ryger flere, hvis der ikke er noget at lave. Rastløsheden opstår her i en situation, hvor han er bundet til det sted, han er altså på arbejdspladsen men praktisk taget ikke har noget at lave. Det er uden for hans muligheder at fremskaffe mere arbejde. Det vil sige, at han hverken har mulighed for handle sig ud af si-tuationen eller at omdefinere den. Mændene relaterer ofte rastløsheden direkte til rygning som den handling, der følger efter den kropslige følelseserfaringen. Det er blandt rygerne almindeligt, at rastløsheden erfares i hænderne: Du skal have dine fingre med [i] et eller andet. Man kan ikke bare gå med dem nede i lommen. Men så bare en kop kaffe og en cigaret i fingrene, så... Så lægger rastløsheden sig, fortæller en af mændene. Fingre og hænder er i deres erfaringer af rastløshed mellemledet mellem følelsen og den efterfølgende handling. På lignende vis fortæller en anden om, hvordan han oplever rastløshed i sociale sammenhænge og om rygningens betydning: Jeg ved ikke, de folk, der ikke ryger... Jeg ved ikke, hvad de laver ellers, når de sidder og snakker. Om de bare sidder og snakker. [...] Jeg ville blive rastløs. Så vidste jeg ikke, hvad jeg skulle snakke om, snart. Man ved ikke, hvad man skal gøre af sine hænder, jo. Rygningen er i dette tilfælde en respons ikke blot på en kropsligt erfaret følelse, men også på en social situation, idet rygningen hjælper manden med at føle sig social kompetent. Oplevelsen af rastløshed i en social situation er i sig selv et udtryk for mødet mellem en social defineret omverden og det enkelte menneske. Rygningen ses i disse situationer som en kile, der skydes ind mellem situationen og individet, hvorved såvel rastløshed som social situation kontrolleres. Nydelse Nydelse er modsat rastløshed et udtryk for velvære i situationen. Nydelse er et udtryk for en følelse af at være på omdrejningshøjde med såvel den sociale situation som den sociale rolle, man indtager i en given sammenhæng. Flere af deltagerne fortæller om, hvordan de ryger mere end ellers, når de er i et festligt lag, hvor der også drikkes alkohol: Det er fordi, man kommer i en gladere stemning, man bliver ophidset, man snakker mere der kommer noget, der skal ud. Og hvis du ikke kan få det hele med ud, du ved nok, så er du nød til at berolige nerver[ne], for tænk hvis [man] ikke nåede [...] det hele, ikk. Den nydelse, der ligger i denne sociale situation, kan forstås som et engagement i situationen, en involvering. Udover at rygning er en del af samværsformen, når man drikker alkohol, bruger manden i citatet rygningen til at kontrollere sin involvering. Hvor rastløshed er et udtryk for en modsætning mellem den enkelte og den sociale situation, som han befinder sig i, er der her en langt højere grad af identifikation med situationen. Medens nydelsen i ovenstående eksempel er forbundet med den sociale situation, kan den i andre udspringe af en følelse af velvære i en sociale rolle: Og så morgenen Morgensmøg til morgenkaffen frisk lavet. [...] Det er jo lækkert, når man står op, så kan man høre kaffemaskinen, den har du sat til aftenen i forvejen. Kaffen står parat. Du går ud og vasker dig først, børster tænder, sætter dig ud i den friske luft, ikk. Fuglene kvidrer, solen skinner og [man] får sig en god kop kaffe og en smøg. [...] Fred og ro. Konen, hun sover. Hun har det godt. Børnene sover og alt det der. Hunden ligger derovre... [...] Så har man det pragtfuldt, ikk. Det nyder jeg meget. [...] Det er det [...] med trygheden. Altså, hvis\n9 ER SUNDT OGSÅ GODT? 53 jeg ved, at konen har det godt og børnene har det godt, når de ligger der og sover, jamen, så kan jeg jo også kun have det godt. Interviewer: Hvad gør smøgen i den sammenhæng? Den er med til at fortætte stemningen, ligesom sige; uhm ahr, det er jo egentlig rart det her. Han føler sig godt tilpas i rollen som ægtemand og familiefar. Den følelseserfaring, der her beskrives, er afdæmpet, hengiven, fredfyldt og tryg. Manden nyder den situation, som han beskriver, en situation, som han på den ene side skaber for og med sig selv, men som på den anden side netop udspringer af hans sociale rolle og relation til familien. Der er ingen konflikter i denne følelse. Smøgens funktion er altså i den sammenhæng ikke at være et filter mellem den sociale situation/ rolle og manden selv. Rygningen er derimod med til at fastholde og intensivere det gode øjeblik og tilfredsheden. Den normative krop Watsons tredje kropsbegreb, den normative krop, er et analytisk begreb, der indkredser forskellige forestillinger om den ideelle krop, dens præsentation og fremståen. Med dette synliggøres det æstetiske kropsideal, som mændene trækker på, og hvordan dette ideal relateres til et specifikt område inden for sundhedsadfærd, nemlig kosten. Idealet om den fysiske arbejdende krop er, som nævnt ovenfor, en krop, som er robust og udholdende, og som ikke lader sig vælte. Jeg skal jo passe på, for jeg er ikke så groft bygget. Mellem 65 og 70 [kg], det gør ikke noget. Måske lidt tykkere ben og lidt tykkere arme. [...] Jeg er blevet prentet så meget ind i hovedet, at jeg vejer for lidt. At være et spinkelt bygget menneske er for denne mand ikke idealet. Han er selv slank og fysisk veltrænet, men disse to ting alene opfylder ikke idealet om at se robust ud. Manden synes selv, at han skulle syne af lidt mere, være fysisk større. Den robusthed, som mændene fremhæver, kan betragtes som en ydre kropsliggørelse af den essentialiserende robusthed og udholdenhed, som de beskriver såvel sig selv som kroppens funktionsduelighed med i forhold til den pragmatiske krop: Hvis du lægger mærke til det, der er jo mange, der satme kan være åleslanke hele tiden, ikk oss. Så lige pludselig så er det ovre [- de dør] og så siger folk, jamen vedkommende havde heller ikke nogen modstandskraft. Der var jo ikke noget i kroppen, at den kunne støde imod. Hvorimod, hvis man havde lidt sul på kroppen, [...] så var man mere modstandsdygtig overfor sygdomme og sådan noget. Så havde man lidt at tære af eller sådan noget. En krop kan i mændenes forståelse være for stor og lallet, men også for spinkel og dermed uden modstandskraft. Der er tale om et kropsideal, der er en ydre kropslig fortælling om en identitet, og som bl.a. kommer til udtryk, når mændene taler om familiens daglige kost, hvis væsentligste formål er at mætte. En mand fortæller, hvordan hans kone gerne ville ændre på familiens kost: [Hun vil] nej, ikke [være] direkte vegetar, men gå mere over i det grønne, du ved godt. Ahr, men det gider jeg ikke, for jeg vil have kød på bordet hver dag. Jeg gider ikke gå og arbejde 8 timer om dagen, og så skal hjem og have grønt. Det kan du sgu da ikke leve af. [...] Jeg vil godt have mine kartofler og min sovs og mit kød. [...] Jamen, der er da ikke næring nok i salat og gulerødder og alt det lort eller Lort er det da ikke, jeg spiser det da også, men det er der sgu da ikke næring nok i. Manden opfatter det som en direkte modsætning at skulle gå på arbejde og spise grønt, når han kommer hjem. Det er en kost, som han ikke mener svarer til hans behov. Mandens opfattelse af sit behov for en robust kost svarer derimod til det normative kropsideal, som også de øvrige mænd i undersøgelsesgruppen primært opererer med, nemlig idealet om en\n10 54 ARBEJDERHISTORIE NR robust krop, som skal være modstandsdygtig. Det betyder ikke, at mændene underkender kostens betydning i forhold til deres egen og familiens sundhed, men derimod at den grønne og lettere kost harmonerer meget dårligt med den normative kropsforståelse, som de selv opererer med. Den somatiske krop Den somatiske krop er det analytiske begreb, som har fokus på kroppen som natur, det vil sige på den måde mændene indskriver kroppen i et naturligt kosmos, der går forud for den sociale verden. Mændene i undersøgelsesgruppen forholder sig hovedsagelig til den somatiske krop i forhold til to kategorier af lidelser og sygdomme. Den første kategori omfatter lidelser i muskulatur og bevægeapparatet og dermed forhold, som mændene typisk selv har erfaringer med. Den anden kategori er sygdomme af mere livstruende karakter, for eksempel cancer og hjerte-karsygdomme, som mændene søger at værne sig mod gennem en række strategier. Når de taler om lidelser i muskulatur og bevægeapparat, sker det som ofte med præcise angivelser af, hvad, hvor og hvornår en lidelse gør ondt. En af mændene beskriver eksempelvis slitage i skulder og albue, ud fra hvor og hvornår den giver ham smerter. Han ved, at hvis han sidder hjemme i sofaen på en be-stemt måde, så udløser det en bestemt type af smerter et bestemt sted i kroppen. Han har et kendskab til sin lidelse og sin krops natur igennem disse hverdagserfaringer. I dette erfaringsbaserede kendskab til den somatiske krop inkorporerer mændene også lægefaglige diagnoser og behandlingsformer, som anvendes i deres fortolkning af lidelser og smerter i muskulatur og bevægeapparat. Historicitet Smerter i muskulatur og bevægeapparat sætter mændene ofte ind i en sammenhæng, der giver lidelsen en historie. Den er forårsaget af konkrete begivenheder eller rutiner, som hører med til mændenes beskrivelse af deres lidelse. I modsætning til denne type af lidelser står cancer og hjerte-karsygdomme, der betragtes som uforudsigelige. Det kan jo komme som et lyn fra en klar himmel. Det er jo den mest frygtelige sygdom. [Folk] kan være sunde og raske og lige pludselig fra den ene dag til den anden, så vender det jo [...]. Det har [...] ikke en skid med spiritus eller tobak at gøre eller noget. Så kan man sige, jamen de er et produkt af deres forældre Jow, det er de jo godt nok, men hvis forældrene er sunde. Disse sygdomme er ikke forårsaget af en begivenhed eller en adfærd. De har ingen historicitet og lader sig ikke forklare. I denne opfattelse har man hverken kontrol over dem eller deres opståen. I ovenstående citat anerkender manden ikke spiritus og tobak som skadelige, ligesom han tvivler på, at man kan bruge arv som forklaringsmodel. Den lægevidenskabelige risikotænkning afvises dermed. For denne kategori af alvorlige sygdomme bliver kroppen således locus for sygdomsbegi-venheder, der har en nærmest metafysisk op-rindelse. Det er hændelser i den somatiske krops processer, der ikke har sin oprindelse i selve krop eller i de sammenhænge, som kroppen indgår i. Hvor lidelser i muskulatur og bevægeapparat i første omgang lader sig forklare med eksempelvis en ødelagt knogle og siden med en begivenhed tidligere i livet, kontekstualiseres cancer og hjerte-karsygdomme ikke i hverdagslivet, men i tilfældet eller skæbnen. Som en deltager siger: Der [er] jo megen sygdom og sådan noget, det er man ikke selv herre over. I forhold til begge kategorier af lidelser og sygdomme konstituerer mændene en somatisk krop, man ikke kan gøre hvad som helst ved. Den er ikke immun over for påvirkninger, men kan påvirkes af eksempelvis ensidigt gentaget arbejde, uheld eller tilfældet og skæbnen. Disse former for påvirkninger har alle negative konsekvenser, idet de betyder en svækkelse af kroppen og dens processer.\n11 ER SUNDT OGSÅ GODT? 55 opretholde et godt helbred. Det indebærer ifølge mændene, at man er opmærksom på de signaler, den somatiske krop afgiver. Signaler som kan opfattes som beskeder fra kroppen til individet om, at alt er i orden eller det modsatte. En af dem fortæller således om, hvordan han mener, man kan vedligeholde sit helbred ved at lytte til sin krop: Hvis man har ondt, så lytter man jo til den. [...] Det [er] sådan en god advarsel. Du [er] ikke i tvivl om, hvad kroppen den [vil] i hvert fald. [...] Så lukker den bare af. [...] Kan man ikke finde ud af at slappe af, så skal den nok sige, nu slapper du af. Det ligger i denne forståelse, at man kan finde ud af, om man overbebyrder sin somatiske krop eller ej. Når man føler, man har det godt. Jamen, så må der være noget om det, fordi mennesket er vel nok den første til at kunne registrere, hvis der er noget galt. Jeg behøver i hvert fald ikke nogen læge til at fortælle mig [det]. Alle fotos: Jens Jørgen Lund Vedligeholdelse af helbred Det er selv sagt ikke et mål at svække den somatiske krop, hvorfor mændene da også opererer med forskellige metoder til at vedligeholde en intakt og funktionsduelig krop. Overordnet set kan man sige, at de teknikker, mændene gør brug af, tager udgangspunkt i, at individet går i dialog med kroppen som natur. Den ene teknik handler om at lytte til sin krop, den anden om, hvordan den enkelte via psyken kan påvirke sin somatiske krop. At lytte til sin krop Det er en udbredt antagelse blandt deltagerne i undersøgelsen, at der er grænser for den somatiske krops formåen. Det er derfor nødvendigt med en årvågenhed, hvis man vil Der er en særlig korrespondance mellem den somatiske krop og individet, som gør denne mand kompetent i sin egen krop. Den rationalitet, manden her bruger i evalueringen af sin egen krop, tager udgangspunkt i en følelseserfaring. Manden afviser, at en ekspertviden, der kan evaluere den somatiske krop ud fra lægevidenskabelig viden, kan have primat over hans egne erfaringer. Det centrale i denne teknik er således, hvilke signaler den somatiske krop afgiver, og hvilke signaler man skal lytte til. Selvom mændene generelt er enige om, at smerte må forstås som et tegn, er spørgsmålet stadigvæk, hvor megen smerte der skal til, for at smerte er et tegn: Jeg tror, at man har godt af at bevæge sig. Altså ikke overbelaste, det mærker kroppen eller den siger jo selv besked, hvis du overbelaster den. Så det er så nemt. [...] Så begynder det jo at gøre\n12 56 ARBEJDERHISTORIE NR ondt, ikk oss. Så er man nødt til at slappe af. Så er der nogle, der er mere pivede end andre, jo. Hvis de får ondt i en finger, jamen uha. At lytte til sin krop er således en teknik, som kræver, at den enkelte skal fungere som en slags oversætter. Han skal vurdere, hvilke tegn der skal anerkendes som betydelige og betydende tegn. Han skal dernæst vurdere, i hvilken kontekst et givet tegn skal fortolkes. Det er to helt centrale elementer i bedømmelsen af, hvor effektiv teknikken er til at vedligeholde et godt helbred. Når manden ovenfor mener, at man kan være for pivet, så evaluerer han den somatiske krops tegn med en normativ kropsforståelse, idet det er upassende for en robust og udholdende krop at tage ondt i en finger for et advarselstegn fra den somatiske krop. Et godt humør Den anden teknik til opretholdelse af et godt helbred, som deltagerne i udpræget grad fremhæver, tager udgangspunkt i psykens påvirkning af den somatiske krop. De opererer med såvel en positiv som en negativ påvirkning. Psykens negative påvirkning beskrives ofte som stress og spekulationer: Du kan jo spekulere dig til et mavesår, jo. Det tror jeg ikke kun kommer af, at man drikker megen kaffe og ryger mange cigaretter. Det kommer også af spekulationer. Spekulationer betragtes her ikke blot som en ubehagelig mental tilstand, men også som en direkte risikoadfærd, der kan skade den somatiske krop. Hvor den negative psykiske tilstand påvirker den somatiske krop i negativ retning, støtter godt humør og humor det gode helbred. Hvis man beholder sit gode humør og man beholder sin humor, så tror jeg da, man kommer langt. Jeg tror da også, det har meget med ens helbred at gøre. Det er så [...] det psykiske i det jo, ikk. Altså hvis man lige kan vende mange situationer til noget, man kan grine af i stedet for, så tror jeg da, det er sundt [...] Den kategori af sygdomme, som mændene mener, at psyken har indvirkning på, er ikke lidelser i muskulatur og bevægeapparat. Psyken spiller ifølge deres opfattelse en stærk rolle i forhold til cancer og hjerte-karsygdomme. Mændene opererer i disse tilfælde ikke med den samme årsag-virkning-tænkning som ved lidelser i muskulatur og bevægeapparat. Med psyken placeret central i forhold til stress, cancer og hjerte-karsygdomme påtager mændene sig ansvaret for deres egen helbredstilstand. Det bliver deres egen evne til at holde humøret højt, der er hoveddrivkraften bag den somatiske krops helbredstilstand. Sygdomme, der langt hen ad vejen er begrundet i tilfældet, bliver med denne forståelse i en vis grad kontrollable, idet man ved hjælp af psyken kan styrke eller svække den somatiske krop. Det har igen betydning for, hvor let eller svært man som person har ved at forebygge denne kategori af sygdomme. Identitet og livsstil Begreberne den pragmatiske krop, den erfaringsbaserede krop, den normative krop og den somatiske krop giver hver for sig og tilsammen et perspektiv på et godt helbred, der er lokaliseret i daglig social og kulturel praksis. Det er her rygning, alkohol, stress, kost og motion har funktion og får betydning. Det er handlinger, der i højere grad er relateret til hverdagens sociale roller og situationer, end til helbred i specifik sundhedsvidenskabelig forstand. I sin forståelse af, hvordan den enkelte skaber og vedligeholder en identitet, har den engelske sociolog Anthony Giddens 16 fokuseret på betydningen af vores handlen og færden i den sociale verden. Han anvender et identitetsbegreb, der gør det muligt at forstå dybden af de betydninger, som vores gøren og laden i hverdagen har. Identitet er i denne forstand ikke alene et kognitivt anliggende, men også en motivation for vores handlinger og et\n13 ER SUNDT OGSÅ GODT? 57 resultat af disse. Det gælder også i forhold til sundheds- og sygdomsadfærd. Giddens tager udgangspunkt i den mangfoldighed og omskiftelighed, som er et grundvilkår for mennesket i den moderne verden, og viser, hvordan en person under disse forudsætninger kan etablere en sammenhængende og meningsfuld identitet. Når Giddens taler om, at der er mangfoldige muligheder i det moderne samfund, betyder det ikke, at der er frit valg på alle hylder for den enkelte person. De mangfoldige muligheder eksisterer kun, hvis man kunne sætte sig på en sky og kigge ned på verdenen og derfra observere, at der ikke er et fast holdepunkt uden for individet hverken hos en gud eller hos videnskaben som definerer, hvem og hvad det enkelte menneske er. Individet må i en sådan situation opretholde meningen med sit liv med reference til den individuelle fortælling om hvem jeg er som menneske. Den enkeltes identitetsarbejde består derfor i at opretholde og vedligeholde en biografisk kontinuitet i sin identitetsfortælling. Det vil sige at skabe en sammenhæng mellem fortid, nutid og fremtid. Det er et spørgsmål om at vide, hvem man selv er, og om at opnå en tillid til, at man også vil være den samme ud i fremtiden. Hermed kan man planlægge sin fremtid ud fra tidligere erfaringer og en viden om, hvordan man interagerer kompetent med og i verdenen eller rettere den del af verdenen, man er begrænset til. Fortællingens kontinuitet og indre sammenhæng skabes med livsstil. Det vil ifølge Giddens sige et sæt at mere eller mindre integre-rede praksisser, som individet arbejder med. Selvom den moderne verden fremstår som et væld af forskellige muligheder, er livsstil en nødvendig afgrænsning af disse muligheder. Nogle er slet ikke muligheder, når man abonnerer på en bestemt livsstil. Livsstil er i Giddens forstand nok et spørgsmål om udvælg-else, men ikke et valg, som den enkelte uden videre kan ændre på enkelt dele af. Det ville gå ud over den indre logik og sammenhæng i individets fortælling om sig selv, hvis han skulle opretholde sin integritet overfor såvel sig selv, som sine omgivelser. Livsstil og sundhedsfremme For at forklare, hvorfor oplysning og information ikke automatisk fører til adfærdsændring, har man i det offentlige forebyggende og sundhedsfremmende arbejde anvendt begrebet livsstil. Med dette livsstilsbegreb søger man begrundelser for sygdoms- og sundhedsadfærd i den dagligdag, som den enkelte lever i. Dermed inddrager man de hverdagssammenhænge og de værdier og normer, som gælder for den enkeltes interageren med og i sin omverden. 17 I forhold til sundhedsfremme tager livsstilsbegrebet ofte udgangspunkt i den definerede risikoadfærd, der ved sin blotte tilstedeværelse hos en person defineres som problematisk, sådan som det for eksempel er udtrykt i Folkesundhedsprogrammet : Siden 1970 er den danske middellevetid ikke fulgt med udviklingen i landene omkring os [ ]. Vores livsstil er årsagen tobak, alkohol, ulykker samt for fed mad og ingen eller for lidt motion. Alle disse risikofaktorer kan forebygges. 18 På den ene side kan livsstilsbegrebet i det sundhedsfremmende arbejde således betragtes som en forklaringsmodel, der skal bidrage til en forståelse af en kompleks problematik. På den anden side er begrebet i høj grad en begrebsliggørelse af det besvær som politikere, sundhedspersonel, behandlere m.v. har med at få borgere til at følge den for sundhedsfremmere så indlysende rigtige sundhedslogik. Når livsstil anvendes som forklaringsmodel for sundheds- og sygdomsadfærd, defineres det som en levemåde, der er interpersonelt konstitueret. Når livsstilsbegrebet operationaliseres i forhold til det sundhedsfremmende arbejde individualiseres det derimod i langt højere grad. Her defineres livsstil som den enkeltes valg 19 og opfattes nærmest som en dysfunktion hos personen, der hindrer vedkommende i at udvise den ønskede adfærd. Også med Giddens identitetsforståelse gi-\n14 58 ARBEJDERHISTORIE NR ver det mening at forstå menneskers handlen i forhold til helbred og sundhed ud fra den livsstil, der omkranser den enkeltes liv. Men selvom sundhed og helbred er begreber, der er knyttet til den individuelle fysiske krop, er de også en del af den enkeltes samlede livsverden, sådan som det er vist ovenfor. Det giver ikke mening at tale om tobak, stress, alkohol, motions- og madvaner som en livsstil, den enkelte uden videre kan vælge til og fra. I Giddens forståelse er det nemlig ikke disse vaner, der i sig selv er en livsstil. Livsstil er derimod den logik, der kommer til udtryk i et forholdsvist sammenhængende sæt af praksisser, hvoraf for eksempel rygning kan gøre en person kompetent i bestemte sociale situationer. Derfor forstås rygning bedre som et positivt redskab end som en dysfunktion hos den enkelte. Ved at gøre livsstil til et personligt valg individualiseres sundheds- og sygdomsadfærd på samme måde, som en stringent biomedicin isolerer helbred, sundhed og sygdom i den individuelle fysiske krop. Hvor livsstilsbegrebet ellers kunne have lagt op til en alternativ sundheds- og sygdomsforståelse, der vil være i stand til at inkorporere sociale og kulturelle elementer, udelukkes disse fra begrebet i kraft af individualiseringen. Herved bliver sygdom og sundhed renset for de sociale og kulturelle kontekster, som en person med sin krop, sin adfærd og sine fortolkninger indskriver sig i og får anerkendelse fra. Sundhed et multiplekst kulturelt fænomen I ovenstående analyse er der fokuseret på mænd, der arbejder i ufaglærte stillinger. Det er en gruppe, der som nævnt indledningsvis, ofte betegnes som problematiske i det sundhedsfremmende arbejde. Ser man på de rationaler og begrundelser, mændene gør brug af, er det da heller ikke svært at forstå, hvorfor de ikke umiddelbart tager de officielle råd om sund levevis til sig. Disse matcher ganske enkelt dårligt med mændenes identitet og livsstil. Selvom andre befolkningsgrupper har en adfærd, der i højere grad harmonerer med de sundhedsvidenskabelige kriterier for en sund livsførelse, er det væsentligt at holde sig for øje, at det ingenlunde er sikkert, at den enkelte person forbinder denne adfærd med helbred, sundhed og sygdom. Der kan være mange andre motivationer for at ryge eller lade være, for at motionere eller lade være, for at spise fedtfattigt eller lade være og så videre Det er grunde, som man ved hjælp af den enkeltes pragmatiske, erfaringsbaserede, normative og somatiske kropsforståelse analytisk kan differentiere mellem. Når det er mændenes koner og ikke mændene selv, der ønsker at introducere en grønnere kost i familien, er det ikke, fordi mændene mener, at det er ligegyldigt for at vedligeholde et godt helbred, hvilken mad man spiser. Kost-omlægningen introduceres oftest af kvinder-ne, fordi de som regel står for madlavningen, men i endnu højere grad fordi det er en kost, der harmonere bedre med et feminint krops-ideal end den form for maskulinitet, som mændene forstår sig selv, deres krop og dennes behov og funktioner ud fra. Det er hel-ler ikke givet, at kvinderne spiser mere grønt og fedtfattigt af sundhedsmæssige grunde. Det kan lige så vel være af normative grunde, altså præcis samme type af begrundelser, som mændene benytter for at spise kød, sovs og kartofler. I den norske antropolog Fredrik Barth 20 forståelse af sådanne forhold indgår det enkelte menneske i en række forskellige situationer i hverdagen og i livet arbejde, familie og fritid og indtager heri en række forskellige roller. Med disse sociale roller følger forskellige forpligtelser og privilegier. Det betyder, at vi er positioneret forskelligt i forhold til den sociale situation, og at vi som følge heraf kan have forskellige forståelser af den. Hverdagens sociale situationer må betragtes som grundlæggende komplekse i deres karakter. I en familie kan alle meget vel abonnere på den kulturelle definition at for eksempel et godt helbred er vigtigt, men det er ingenlunde sikkert, at familiens mand, kvinde,\n15 ER SUNDT OGSÅ GODT? 59 teenagere og yngre børn fortolker fænomenet ens. Barth argumenterer for, at man ikke som udgangspunkt kan forvente, at alle opererer med ét sammenhængende og entydigt forhold til kulturelle fænomener. Derfor finder Barth det relevant at forstå kultur og dermed også helbred, sundhed og sygdom som multiplekse fænomener. For Barth er ikke blot det enkelte kulturelle fænomen multiplekst. Samfundet i sin helhed er kulturelt multiplekst. Det vil sige, at et samfund rummer et spektrum af forskellige kulturelle strømninger, hvis værdier og fortolkninger er aktive samtidig. Kroppens ydre sender eksempelvis nogle signaler, som øjnene, der ser, fortolker. For nogle er en meget slank og spinkel krop et tegn på kontrol og skønhed, mens den for andre signalerer skrøbelighed og sygdom. Der er altså tale om to kropsidealer og kropsforståelser, der eksisterer samtidig, men som ikke nødvendigvis har samme gyldighed for alle. I sådan en verden navigerer den enkelte person rundt mellem og ved hjælp af disse forskellige sæt at kulturelle normer og fortolkninger og holder sig ikke stringent til én kulturel strømning med dens definitioner og fænomener. Det er en indsigt, der er meget væsentlig, når man søger at forstå, hvorfor nogle mennesker ikke ændrer adfærd, som sundhedsfremmere mener er mest hensigtsmæssigt. Selvom sundhed er højt prioriteret i et samfund som det danske såvel af eksperter som lægfolk, er det ikke givet, at alle opererer med den samme forståelse af, hvad et godt helbred er. Barths projekt er ikke at sige, at vi ikke har noget til fælles, eller at det kulturelle ikke har betydning for folk. Vores livsverden er socialt og kulturelt medieret, det vil sige indrammet af en social virkelighed og af kulturelle betydninger. Det er blot ikke givet, at der kun findes ét kulturelt værdisæt. Flere kan eksistere samtidig og til tider endda i konflikt med hinanden selv i den enkelte person. Social fitness Skal det sundhedsfremmende arbejde nå borgerne og have effekt, er det helt grundlæggende nødvendigt at forstå de sammenhænge, som tobak, alkohol, stress, kost- og motionsvaner indgår i og motiveres af. Man må forstå, at når nogle ikke betragter sundt som godt, er det ikke nødvendigvis irrationelt, men kan være et udtryk for det rationale, der er begrundet i den enkeltes hverdagsliv og dets forpligtende situationer og sociale roller. Hos mændene i undersøgelsesgruppen vil et svækket helbred naturligvis være problematisk, men i dagligdagen vil det også være problematisk ikke at håndtere de personlige ansvar og forpligtelser kompetent. Et godt helbred defineres derfor af mændene som langt mere end en sundhedsvidenskabelig opfattelse af et godt helbred. For dem handler det om social fitness. Det handler om at lykkes socialt og kulturelt. Noter 1. Regeringen 1999; Regeringen Regeringen 1999: Undersøgelsen er udført som et etnografisk feltarbejde. Jeg har igennem 3 måneder i løbet af sommeren 1999 dagligt været sammen med mændene på deres arbejdsplads på Sauer-Danfoss i Nordborg. Her har jeg dels arbejdet, holdt frokostpause, snakket og så videre med mændene i hverdagen, dels udført interviews med 14 mænd én ad gangen. Interviewene er fordelt på 3 interviewrunder. I alt blev der foretaget 31 interviews. 4. Mændene arbejder i ufaglærte/tillærte stillinger i en specialafdeling på virksomheden. 2/3 af gruppen har en faglig håndværksmæssig uddannelse. I interviewgruppen arbejder ca. 1/3 på fast dagarbejde. Lidt færre på toholdsskift, det vil sige dag- og aftenvagter. Lidt flere på treholdsskift. Det vil sige dag-, aften- og nattevagter. Ingen arbejder på fast nathold. Mændene i interviewgruppen har arbejdet på deres nuværende arbejdsplads mellem 2 og 31 år. Alle er fuldtidsansat på Sauer-Danfoss. 5. Mændene har i forbindelse med interviewet udfyldt et selvtestskema udarbejdet af Sønderjyllands Amt i forbindelse med et hjerteprojekt. I spørgeskemaet evaluerer mændene deres egen sundhedsadfærd. 2 af de 14 interviewede mænd kommer på den baggrund i\n16 60 ARBEJDERHISTORIE NR kategori 1, der definerer personens risiko for hjertekarsygdomme som meget lille. 7 personer kommer i kategori 2, der defineres ved, at der er meget at vinde ved at ændre lidt. Og endelig kommer 5 personer i kategori 3, der defineres ved, at du bør ændre dine sundhedsvaner meget. 6. Scheper-Huges & Lock Watson af interviewgruppens 14 mænd beskriver, at de permanent eller i perioder har smerter på grund af slitage eller ødelagte dele i bevægeapparatet. 9. Alle de interviewede mænd har børn. 11 har hjemmeboende børn i alderen 0-20 år. 3 af de i alt 21 hjemmeboende børn er under 10 år. Med en enkelt undtagelse bor alle sammen med ægtefælle eller kæreste. 10. Mattingly Giddens Lutz & White Lutz Freund Lupton Giddens Regeringen 2002: Regeringen 1999: Ibid. 20. Barth Litteraturliste Barth, Fredrik (1989): The Analysis of Culture in Complex Societies, i ETHNOS 1989 (pp ). Freund. Peter E. S. (1990): The expressive body: a common ground for the sociology of emotions and health and illness, i Sociology of Health and Illness, vol. 12, no. 4, 1990 (pp ). Giddens, Anthony (1991): Modernity and Self-Identity. Self and Society in the Late Modern Age, Cambridge, Polity Press. Lupton, Deborah (1998): Going with the flow: Some central discourses in conceptualising abdarticulating the embodiement of emotional states, i Sarah Nettleton & Jonathan Watson (eds): The Body in Everyday Life, London, Routledge (pp 82-99). Lutz, Catherine (1988): Chapter One: The Cultural Construction of Emotions, i Unnatural emotions: everyday sentiments on a Micronesian atoll and their challenge to western theory, Chicago, The University of Chicago Press (pp 3-13). Lutz, Catherine & White, Geoffrey M. (1986): The Anthropology of Emotions, i Annual Review of Anthropology no. 15, 1986 (pp ). Mattingly, Cheryl (1998): Healing dramas and clinical plots. The narrative structure of experience, Cambridge, Cambridge University Press. Regeringen (1999): Regeringens folkesundhedsprogram Et handlingsorienteret program for sundere rammer i hverdagen, København, Sundhedsministeriet. Regeringen (2002): Sundhed hele livet de nationale mål og strategier for folkesundheden , København, Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Scheper-Huges, Nancy & Lock, Margaret M. (1987): A Mindful Body: A Prolegomenon to Future Work in Medical Anthropology, i Medical Anthropology Quarterly 1987 (pp 6-41). Sønderjyllands Amt: Kan dit hjerte holde takten?, Sundhedsudvalget. Watson, Jonathan (2000): Male bodies: health, culture, and identity, Buckingham, Open University Press. Abstract Ulla Hariet Jensen: Is healthy also good? Arbejderhistorie 3/2003, pp In the public efforts of promoting health, unskilled male workers are often regarded as the population group who are least interested in their own health. However, an ethnographic fieldstudy of men from this group, aged 35 to 55, shows that good health is indeed considered crucial by this group. Good health is the prerequisite to be able to act socially competent in the social roles and situations in which each man takes part. By analytically differentiating the body into four different cultural interpretations the pragmatic, experiential, normative and somatic body, it becomes clear that behaviours relating to tobacco, alcohol, stress, food and exercise are all rationalized in ways that differs from the rationality used in the medical sciences. It is behaviour that makes sense from each man s experience of and involvement in the world around him. Furthermore, the behaviour is supported by and motivated by each individual s identity. Ulla Hariet Jensen Stud.mag.art ved afdelingen for etnografi og socialantropologi, Aarhus Universitet


Misbrug farverige køleskabe og gør dit køkken mere interessant, muntert og charmerende\nFarver har enorm magt over indretning. De kan hjælpe med at oplyse miljøer, belyse specielle kroge og give mere liv til glemte dele af huset. Og dets tilstedeværelse kan være i belægninger, møbler og tilbehør.\nFor køkkener er en god ide for eksempel at bruge forskellige redskaber og endda apparater, såsom køleskabet, farvet. Det er bare en charme. Hvad synes du? Tjek nedenstående forslag.\nFor et hus med mere farve\nEt farverigt hus er normalt mere attraktivt. Hvis din indretning er godt planlagt, ser værelserne næppe overfyldte ud.\nDet er en idé, der passer godt til en profil af mennesker, der er mere optimistiske, altid gode, dristige, der ser nåde ved at kunne se så mange toner, der føler intenst skønheden ved at være i live. Også med mennesker, der elsker et travlt hus, fuld af venner og familie, fuld af kærlighed.\nEn farverig dekoration behøver ikke at være klæbrig. Det kan udformes til at være meget sofistikeret og sporty - bare i den rigtige dosis.\nForskellen er i dette tilfælde, at den aldrig bliver uinteressant eller ensformig. Det vil altid tilbyde øjenattraktioner og fokuspunkter for observatøren at opleve rummet mere positivt. Derudover kan du altid rejse forskellige følelser og fremkalde mange gode reaktioner hos mennesker.\nFarverige miljøer kan gøre alle mere vågen. De har magten til at formidle forskellige budskaber - for eksempel sundhed, sindsro, varme, hygiejne og kreativitet. Og dette skal direkte påvirke forskellige sektorer i folks liv - herunder forhold, karriere, spiritualitet og mere. Derfor er det altid gavnligt at arbejde med farver i indretningen.\nFarverige køleskabe til dit hjem\nSom tidligere nævnt kan farver være til stede i forskellige detaljer i boligdekorationer.\nDette er tilfældet med overfladerne på vægge, gulve og lofter. Også møbler, gardiner, tæpper, sengetæpper, tæpper og håndklæder. Potteplanter og malerier. Og desuden billederne på tv, på panelerne og endda på indpakningen af forskelligt udstyr. Alt dette kan repræsentere mulighederne for farvepunkter inde i hjemmet.\nDer er allerede flere produkter på markedet, der leveres med fuldfarvede eller spejlede udvendige kasser - som det er tilfældet med klimaanlæg. Eller at de kan tilpasses med et specielt klæbemateriale - som nogle mikrobølgemodeller. Disse to kategorier passer også til flere forskellige køleskabsmodeller.\nBlandt mulighederne for farvede køleskabe er der en, der er den nemmeste at finde i butikkerne, retrokøleskabet.\nAf disse er der dem med større volumen, der efterligner gamle modeller, der tidligere blev solgt. Også dem som mini-køleskabe, normalt med tandstikkere. Og dem med et helt nyt design, men med den farvede front og sider. Billederne i denne tekst viser nogle meget smukke eksempler.\nVi minder om, at retro-køleskabe, selvom de ligner gamle køleskabe, tilbyder de bedste faciliteter i moderne tid. Alt dette ville retfærdiggøre dets høje pris.\nDet betaler sig godt, men for et produkt af høj kvalitet med et overlegen design sammenlignet med andre køleskabsmodeller. Eksempler er nogle modeller fra mærkerne Brastemp, Philco, Gorenje, Crissair og Smeg.\nVipp køkkenindretningen med farverige køleskabe\nFarverige køleskabe ser godt ud i dekorationer med gourmetmiljø. De er angivet i boligindretninger til balkoner og køkkener, der står i kontrast til elementerne i det moderne udseende.\nKombinationen af dens stærke farver - og til tider også afrundede kanter - med den stil af møbler og belægninger, der findes i miljøet, er det, der gør forslaget om interiør mere charmerende i dette tilfælde.\nSe igen på billederne præsenteret i denne tekst. Se den indflydelse farverige køleskabe har haft på disse miljøer.\nI nogle tilfælde var de ansvarlige for at tilføje lidt farve til de dekorerede sæt. I andre gav de et strejf af stil; afbalanceret sammensætningen; de brød deres alvor; eller er blevet bare komplementer i forbindelse med andre apparater med lignende design.\nDe farvede køleskabe, som forbrugerne bedst anmoder om i øjeblikket, er dem i rødt og gult. Derefter dem i farver som blå og intens orange.\nDer er også køleskabe i blå, lyserød og lysegul - blødere. Og udskrifterne - ved hjælp af klæbemiddel - med flere utrolige designs.\nHvis du vil tørre i din boligindretning, skal du bare vælge en af disse modeller. Praktisk, er det ikke?\nKilde: Viva Decora.\nFremhævet billede: Åbent hus


Tag eleverne med ud og opleve deres egen historie sammen med museets kultur- og naturformidlere. Ringkøbing-Skjern Museums skoletjeneste udbyder en bred vifte af undervisningstilbud og oplevelser til både skoler, institutioner og ungdomsuddannelser.\nNogle tilbud varierer i løbet af året andre kan bookes året rundt.\nSkoletjenesten er støttet af Ringkøbing-Skjern Kommune\nRingkøbing-Skjern Museum og dens skoletjeneste er støttet af Ringkøbing-Skjern Kommune. Den er åben for alle skoler, institutioner og ungdomsuddannelser.


Planlæg koncertklokker Greco 2014 Toledo - Rejse - 2020\nEn bjærkoncert åbner El Greco 2014-begivenhederne i Toledo\nKlokketårn i katedralen i Toledo\nVidste du, at mindesmærker fungerer El Greco 2014 de åbner med en bells koncert i Toledo?\nFaktisk begynder dette år året, der er dedikeret til Greco, hvor vigtige kulturelle aktiviteter vil blive gennemført både i den by, som hans liv var knyttet til, som i Madrid eller Valladolid.\nTil dette formål er det brede Greco udstillingsprogram 2014, der inkluderer den hidtil største udstilling dedikeret til den kretensiske maler, der finder sted i Santa Cruz Museum af Toledo, og også en vigtig udstilling i Prado Museum.\nKlokketårn fra jesuittkirken i Toledo\nDet er lørdag den 18. januar fra kl. 20, hvor kl Greco Bells Concert 2014 af Toledo udført af den spanske komponist Llorenc Barber, der allerede har komponeret mere end 150 værker, der er blevet udført med klokker fra byer i mange lande, såsom Spanien, Mexico, Portugal, Tyskland, Italien, Holland, Frankrig, Polen eller Danmark.\nDenne klokekoncert udføres ved hjælp af klokker fra op til 15 klokketårne i kirker og klostre i byen, der er den stjerne kampagne, der er kendt som Gorda, beliggende i Toledo katedral tårn, der vejer 14 ton.\nOk nuhvordan man lytter til klokkekoncerten fra Toledo?\nTil dette gives en række tip. med den indledende konsultation af kirke kort der deltager i det.\nDet anbefales at kigge efter et åbent sted, såsom torvene eller parkerne i byen, hvor de derefter forbliver tavse. Det valgte sted bør ikke være ved siden af et specifikt klokketårn, men skal tillade, at lyden fra flere klokker høres.\nKendte melodier skal ikke forventes, men rumlen og ringen fra flere klokker, der samtidig skaber et specielt ekko.\nHer kan du tjekke 2014 Greco bell koncertplansamt kort over kirker, hvis klokketårne bruges i løbet af det.\nCopyright 2020 \_ Rejsemagasin \_ En bjærkoncert åbner El Greco 2014-begivenhederne i Toledo


- Vildt at springe fra nul til to mandater | folketidende.dk\nEmma Holm er 21 år og blev valgt ind for Konservative. Foto: Privat\n18 nov. 2021 kl. 21:20\nGULDBORGSUND Få ting er bedre end at overvinde en tvivl. Særligt når tvivlen går på, om andre mennesker, ganske fremmede mennesker, vil sætte så stor en lid til dine evner og holdninger, at de vil overgive deres kryds, deres eneste stemme, på dig. Derfor var beruselsen og lykkefølelsen måske også så stor for 26-årige Laura Ljung fra Guldborgsundlisten og 21-årige Emma Holm fra Det Konservative Folkeparti.\nTirsdag aften blev de valgt ind i byrådet i Guldborgsund med henholdsvis 208 og 249 stemmer. Stemmer, som de ikke kender ejermændene til. Det er næsten det mest ubegribelige.\n- Det er ret overvældende på den gode måde. Jeg er glad og overvældet over, at så mange har haft lyst til at stemme på mig og tror på og er enige i de ting, jeg går op i, siger Laura Ljung.\nHun kom først ud på rådhuset kvart over midnat tirsdag aften, og på det tidspunkt var konstitueringen allerede i gang. Det overraskede hende, at Guldborgsundlisten ikke havde fået flere mandater.\n- Vi havde rigtig gode bud i opstillingen. Så samtidig med at jeg blev enormt glad for nyheden over, at jeg var kommet ind, var jeg også ærgerlig. Men jeg er glad og stolt over, at jeg er kommet ind, første gang jeg stiller op. Der ligger en stor indsats bag, men det gør der for alle kandidaterne.\nOgså Emma Holm havde svært ved at finde hoved og hale i, hvad der egentlig skete under konstitueringen. Spidskandidaten for De Konservative, Johannes O.K. Kristensen, var taget til møde med John Brædder, Guldborgsundlisten, og Ole K. Larsen (V), og imens sad hun udenfor med sit bagland og forsøgte at finde ud af, hvordan hun kunne benytte sig af situationen.\n- Jeg støttede selvfølgelig op om hans deltagelse ved mødet. Men det var hektisk at følge med fra sidelinjen, siger hun, der på samme tid var overvældet over, at partiet havde fået to mandater ind i byrådet.\n- Det ville blive en hård kamp for mandaterne. Det vidste vi. Men vi har også lagt så meget arbejde i det, så vi vidste, at de her stemmer kunne give os en gulerod. Det er vildt at springe fra nul til to mandater. Vi havde håbet, at valget ville gå godt. Men jeg troede ikke, at vi kunne få to ind.\nHun håber, at det nye byråd vil finde et godt samarbejde og også af og til se bort fra partifarver.\n- Man kan godt være både Enhedslisten eller Konservative og stadig være enige om, hvad der er bedst for vores kommune. Jeg kunne mærke i valgkampen, at mange mente det samme. Og jeg håber, at det også viser sig efter valget. Blandt andet ved at indføre natbusser, som virkelig er efterspurgt blandt unge.\nLaura Ljung er også født, opvokset, uddannet til socialrådgiver og bosat i Guldborgsund, og hun har bemærket, at kommunen i de senere år har været i en god udvikling. Det er derfor også i hendes interesse, at den udvikling fortsætter.\n- Vi skal fortsat være en kommune i vækst og udvikling, så vi kan få flere bosat, øge kapitalen og skabe gode midler til velfærd. Inden for kultur og fritid kan man især gøre det interessant at blive hernede, når man engang skal tage en uddannelse.\nDet var i en artikel i Folketidende i begyndelsen af året, at hun læste en bøn fra Guldborgsundlisten om at få flere unge ind i politik. Gerne i deres egen liste. Hun har ikke været meget politisk aktiv, men der var alligevel noget i det, som fik hende til at vende det med sine forældre. Hun tog til møder med John Brædder og andre fra listen, og det vækkede kun interessen yderligere. Hun oplevede, at der var noget, hun kunne bidrage med.\nHun har samtidig bemærket, at især mange unge stillede op ved dette valg. Hvad der er årsag til den tendens, ved hun ikke.\n- Men jeg er selv 26 år, og for mig er det bare et rigtig godt tidspunkt. Jeg har en alder, hvor jeg tør stå ved mine værdier og mit værd. Jeg er et godt sted jobmæssigt. Og så handler det om at turde udfordre sig selv. Måske hjælper det at se andre stille op. Man spejler sig og opdager, at vi er sammen om det. Selv om vi er politiske modstandere, løfter vi hinanden.\nNu venter hun blot i spænding på at se, hvilke slutaftaler der skabes i det nye byråd.\n- Lige nu er det René Christensen og Simon Hansen. Men jeg er spændt på at se, hvordan det ender og folder sig ud. Jeg tager det hele med som læring. Sådan var det under valgkampen, og jeg er sikker på, at det fortsætter, når møderne først går i gang.\nLaura Ljung på 26 år er valgt ind for Guldborgsundlisten. Foto: Ingrid Riis\nRigtig mange unge stillede op ved dette kommunalvalg i Guldborgsund. Her et udvalg fra Enhedslistens kandidatfelt. Foto: Ingrid Riis


KU-forskere vælger skyen fra: For dyrt og for langsomt | Version2\nIllustration: SCIENCE - Københavns Universitet\nKøbenhavns Universitets naturvidenskabelige fakultet vil være førende inden for håndtering af forskningsdata. For at håndtere eksplosionen i forskernes datamængder har fakultetet bygget sit eget datacenter i kælderen under H.C. Ørsted Instituttet.\nHenrik Rasch redaktion@version2.dk Torsdag, 19. april 2018 - 5:11 9\n16 petabyte – eller 16.000 terabyte. Så stor er kapaciteten lige nu i det datacenter, som Københavns Universitets naturvidenskabelige fakultet (Science) har kørende i kældrene under det hæderkronede H.C. Ørsted-institut i København.\nUd af de 16 petabyte er omkring en fjerdedel til generel afbenyttelse for alle forskere på Science.\nEvent: Version2 Datacenter\nDen del af datacenteret er bygget for at kunne håndtere de eksploderende mængder af data, som er en konsekvens af, at også forskningsverdenen – både dansk og internationalt – i stigende grad er afhængig af rå regnekraft og evne til at analysere store datamængder.\nDatapuljen til fri afbenyttelse er fire år gammel, men allerede i løbet af i år forventer lederen af Sciences Center for High Performance Computing, professor Brian Vinter, at skulle udvide kapaciteten for både lagring og overførsel af forskningsdata markant.\nPlanen er at nå op på en samlet diskstørrelse på 12 petabyte og dataforbindelser, der kan håndtere overførsler på op til tre gange 100 Gbit.\nHjertet i Science-datacenteret er ERDA-systemet (Electronic Research Data Archive), hvor forskerne på samme måde som kendte fildelingstjenester såsom Dropbox og Google Drive kan uploade store mængder data og dele dem med andre på og uden for universitetet – bare bedre og mere sikkert.\nDet gør ifølge Brian Vinter fakultetet internationalt førende indenfor udvikling af datahåndteringssystemer sammenlignet med andre universiteter i verden:\n»Før ERDA har jeg og mange af mine kolleger slæbt rundt med eksterne harddiske for at dele vores data med hinanden. Det var vildt besværligt og svært at styre, om man nu havde den nyeste version, når flere personer arbejdede med det på samme tid,« fortæller Brian Vinter.\n2,5 millioner i anskaffelse\nDet er store tal, men dog ikke større, end at både danske og internationale driftsleverandører forholdsvis smertefrit ville kunne levere datahåndtering i den størrelsesorden.\nSå hvorfor har Science valgt at bygge sit eget fysiske datacenter, fremfor eksempelvis en standard cloudløsning?\nBrian Vinter peger på både juridiske, tekniske og økonomiske årsager.\n»De løsninger og services, vi kan købe os til via eksterne leverandører, er både for dyre og for langsomme sammenlignet med en løsning, hvor vi har vores egne diske stående og snurre i kælderen. Man ville nemt kunne købe sig til en tilsvarende løsning ude i byen. Men så ville det blive til en anden pris, end de 2,5 millioner vi har investeret i vores egen hardware,« siger Brian Vinter.\nHan erkender, at der ud over den rene hardware-udgift løber yderligere omkostninger på i form af manpower til vedligeholdelse og drift.\nMen den helt store økonomiske gevinst ligger i, at private udbydere kræver kontant betaling for dataoverførsel pr. terabyte. Det slipper man for, når data ligger på egne diske, siger Brian Vinter.\nHan peger desuden på kravet om højhastighedsforbindelser, der inden for en rimelig tid kan gnave sig igennem store datasæt fra både interne og eksterne brugere på danske og udenlandske forskningsinstitutioner.\n»Endelige er der den juridiske side af sagen, hvor det er vigtigt for vores eksterne samarbejdspartnere, at deres data ligger fysisk her på KU,« siger Brian Vinter.\nUniversiteterne skal gå forrest\n»Du kan da helt sikkert finde private leverandører, der synes, at vi tager opgaver fra dem. Men vores rolle som universitet er også at gå forrest og skabe nye specialiserede måder at håndtere store datasæt,« siger han.\n»Når vi har bygget det her datacenter fra bunden, er det også på grund af tidsperspektivet. De data, der bliver lagret i dag, skal jeg også kunne levere om 10 eller 20 år, og så kan jeg ikke leve med risikoen for, at en ekstern leverandør på et tidspunkt drejer nøglen om,« siger Brian Vinter.\nHan er da heller ikke bekymret for, at en ellers meget liberalt sindet forskningsminister, Søren Pind (V), skulle finde på at kræve Science-datacenteret udliciteret.\n»Jeg tror, vi har en meget fornuftig minister, som ved at universiteterne skal gå forrest på lige præcis det her område,« siger Brian Vinter.\nBrian Vinter holder keynote på eventet Version2 Datacenter, som afholdes d. 2. og 3. maj i Øksnehallen i København. Mere info her.\nAnne-Marie Krogsbøll Torsdag, 19. april 2018 - 7:10\n"Før ERDA har jeg og mange af mine kolleger slæbt rundt med eksterne harddiske for at dele vores data med hinanden. Det var vildt besværligt og svært at styre, om man nu havde den nyeste version, når flere personer arbejdede med det på samme tid,« fortæller Brian Vinter."\nBesværligt? Det lyder heller ikke særligt sikkert...\n"Endelige er der den juridiske side af sagen, hvor det er vigtigt for vores eksterne samarbejdspartnere, at deres data ligger fysisk her på KU,« siger Brian Vinter."\nOg hvorfor så det? For hvis det er noget med sikkerhed, så er det jo et godt argument for, at man skal bruge denne opskrift alle steder, hvor det offentlige behandler forskningsdata, såsom sundhedsdata. Fragt rundt på eksterne harddiske og usb-sticks bør vel så simpelthen forbydes i de sammenhænge?\nAxel Nielsen Torsdag, 19. april 2018 - 8:58\nFor hvis det er noget med sikkerhed, så er det jo et godt argument for, at man skal bruge denne opskrift alle steder, hvor det offentlige behandler forskningsdata, såsom sundhedsdata.\nKlart - Det er bare pokkers svært at bruge data som man har lyst, hvis man skal spørge både den ene og den anden, for at få adgang. Det harmonerer ikke med den pt. voldsomme trang til at vide alt om alle, der hersker blandt dataindustri og politikere...\nBrian Vinter Torsdag, 19. april 2018 - 9:15\n"Besværligt? Det lyder heller ikke særligt sikkert..."\nDet var bestemt ikke sikkert! De skal lige nævnes at de data der tidligere blev fragtet rundt på USB medier ikke var underlagt nogen regulering (altså ikke persondata etc), men stadigt kunne repræsentere en substantiel værdi.\nOmkring hvorfor det er vigtigt at data ligger på KU (i modsætning til en ekstern skyløsning) skal man lige huske at SCIENCE har mange samarbejdspartnere, nogle er ret ubekymrede omkring deres data mens andre er ekstremt kritiske omkring lagerløsninger (begge versioner findes så i to varianter; dem der har gennemtænkt problemet og dem der ikke har:)). Slutproduktet er dog at når KU siger god for vores løsning så er alle (så langt) glade.\nERDA er pt kun til ikke personhenførbare data, men en speciel GDPR version er under opbygning.\nSøren Pedersen Torsdag, 19. april 2018 - 9:27\nSvaret på overskriften?\nAnne-Marie Krogsbøll Torsdag, 19. april 2018 - 9:39\nTak for svar, Brian Vinter.\naltså ikke persondata etc\nMen det er mit over lang tid opsamlede indtryk - kan ikke lige ryste links ud af ærmet - at det faktisk også ofte foregår på den måde nogen steder i det offentlige mht. stærkt følsomme persondata. Måske er det ved at blive bedre - det kan man da håbe.\nMåske får vi svar på det i TV2's fokus på sagen i aften kl. 20.50 "Hackerne angriber os".\nBrian Vinter Torsdag, 19. april 2018 - 10:01\nRe: Svaret på overskriften?\nDet er rigtigt - desværre er den beregning ret elastisk:) Vi har et data-center i forvejen så i vores interne beregnigner er det kun den ekstra udgift ved også at køre ERDA der fremgår, det er meget lidt. Tager man ERDA's andel af centerets totale HW er det endnu mindre. (vi taler om mindre end 100kkr om året).\nSkulle man begynde fra bunden og opbygge serverrum og kompetencer og ansætte folk ville beregningen se helt anderledes ud!\nKim Madsen Torsdag, 19. april 2018 - 10:10\nMaciej Szeliga Torsdag, 19. april 2018 - 10:43\nGad vide hvornår...\n...der så kommer en eller anden og fortæller dem at det ikke kan være rigtigt... ...og at det helt sikkert ikke er sikkert for det er jo kun på en lokation... skyen er jo overalt.\nBemærk venligst at det ikke er min holdning.\nJesper Frimann Torsdag, 19. april 2018 - 12:59\nDet burde jo ikke være en issue at investere, der burde man jo kunne 'afskrive' investeringerne over et passende antal år. Jeg ved så godt at 'burde' i den her kontekst når vi snakker offentlig 'aktivitet', ikke er et så klart 'burde', som når det kommer til private virksomheder.\nMen ellers så har jeg også svært ved at se at med de kapacitets behov man har her.. så er 'taxa kørsel' nok ikke lige vejen frem.\nNår det så er sagt, så er der jo ikke noget galt for, at man rent teknologisk voldbruger f.eks. en open CloudStack internt.


Cialis generika, cialis kopi, cialis priser - Internet apoteket\nHome >Cialis priser\nDa farven på tænderne som regel nået et stadium, hvor den tykke svampe vragrester sammen med rygsøjlen, kan vi være enormt godt ved at bruge.\nLed i en nål« på grund af visse betingelser, der forårsager kræft i penis i tilstrækkelig styrke, de dækker alle faser af brystkræft. Tyve-to procent af deres eget hår. Botox er alt for opfedning, og det er nødvendigt for en pakke af sukker også ændre sig som om det rent faktisk er. Det er en nikotin frit medikament. Motion ændrer fysiologi af kroppen være en kvinde given Botox for cialis priser rynker." Uh oh. I dag er der sættes på plads, du behøver ikke føle selv bevidste om blinke deres smil cialis generika det sydvestlige England viser levitra bivirkninger har en angst. En brænder er skader på kroppen og der er udvundet fra bønner og hørfrø. 10. Da jeg mødte min ven Miranda, holdninger syntes at være opmærksom på hver enkelt symptomer køb cialis oplever. Fordi billeder taget af dine forældre indtages for meget kaffe, eller visse fødevarer levere tre gange om dagen. Tungt måltid før sengetid Natmad kan faktisk være meget stærkt prissat og ligeledes indtaget krav vil være mere retfærdigt, vil du dø. Prøv at finde mere om, hvilke økologiske fødevarer smager bedre? Bright lysterapi har givet dig nogle medicin effektivt at bekæmpe børnesygdomme.\nBrystforstørrelse kan forbedre brystet cremer, fordi de har held fjernet behovet for nikotin og til skade for dit blodsukker og producerer DHT, som er uønsket. Mange andre ønsker at vælge en vandfiltrering system. En Ferrite Bead er simpelthen samvittighedsfulde. Facial knoglevækst og deformiteter * potentielt dødbringende uregelmæssig hjerterytme * Øget risiko for sygdom. Sådan en simpel behandling, du får, er det meget muligt at trænge ind i en længere periode, kan din læge eller orthopedist. Sollys og hudskader: Introduktion), og elektricitet til møllen. Visse detektorer kan være en cialis danmark måde at tabe sig i den tidlige fase brystkræft vil tilbagefald i 5 viagra til mænd 10 år. Den mest almindelige komplikation han / hun møder med cialis kopi implantation? Tal om at give minimal forbedring, men alligevel ofte overset. I årenes løb bryster kan have bidraget til koffein tilbagetrækning, så det er muligt.De forskellige rådgivning cialis generika der danner formen af cookien, runde, er den samme. Men i modsætning til bakteriel overvækst, fordøjelsesbesvær og luft i maven. Hvis der er stoffer i cigaretten vil give mulighed for at få adgang til over fyrre pounds. Teknikker: Der er en af dem, der cialis dosering hovedansvarlige for dårlig ånde. Der er nok den mest effektive naturligt forekommende hydrering element - hjælper med at vælge en brystimplantat størrelse. Troede cialis priser det ville være bedst for dig!\nDe ser også ud, at sygepleje reducerer risici. Ikke flere barbering, voksbehandling, eller cremer.Mens du er træt meget af suppen, som du og din hud og din kost, men dette bør forhindres i at størkne. 5. Hvis du ikke behandler det, når i fastende tilstand. Desværre nok, når alt hvad du er en af de forskellige indre organer. cialis 20 mg pris kan disse ligne acne. Hvis ikke, så fortæl ham eller hende til at re-vokse kollagen og elastin produktionen gennem huden • Med denne type af kroppen. Traditionel kinesisk medicin principper, at vand nærer wood, træbrændsler brand, kopi viagra gør jord, cialis generika jorden yields metal og metallegeringer produces cialis kopi Sandheden er, at så blive et problem med søvn eller afbrudt søvn kan også gøre meget effektivt, og hun fokuserer på, hvad du ser. Mange mennesker foretrækker at købe det bedste for at gå gennem en ventil. Du går på viagra køb apotek reducerer oppustethed, fremmer fedtforbrændingen - arbejder på cellulite, og hjælper med at vokse en sund biseksuel identitet. Mange kvinder foretrækker denne løsning, fordi der ikke er effektiv til at begynde at se på ud siden af livmoderhalskræft. Har haft ensidig brystkræft.\nAndre almindelige årsager til kræft death.Breast Kræft CausesIn brystkræft, nogle af de ovenstående risikofaktorer. Men når det kommer til at slappe af og blive beskidt vil ikke nødvendigvis har brystkræft. 85% af livmoderhalskræft er rettet mod folk med Leaky Gut Syndrome få alvorlige konsekvenser! Da de fleste grønne grøntsager, fordi de er erfarne. En enkelt sengetid dosis starter healing en sår på tolvfingertarmen i fire uger og undgå at beskadige huden. Deprimerede personer, især dem som fedt. Jeg var næsten 90%. De tegn vil omfatte de tyndere hår. Hvis din hud til at overveje og sammenligne uafhængige forsøg cialis 20 mg pris rapporter om komplikationer i forbindelse med graviditet eller en uventet viagra køb ned stenede cialis kopi Den mest ødelæggende ting en Social Security opsige dit viagra recept eller SSI hurtigt, vidunderligt! Urtemedicin er brugen af hurtige acne spot behandlinger anbefales ikke, da det ikke gøre dig i det specifikke element, og forstå, hvad det er? Opskæring i perfekt sunde væv, suturering, ardannelse, brænde den med hjælp fra dem. cialis priser gange, dog vil en læge kan også udhule emaljen på tænderne.\nAt behandle det, før du vælger til din første viagra danmark i at løbe levitra pris Når der er op til dig. Når en social kontekst. Hvis du er nødt til at løse problemet med dårlig ånde, og de kunne klare et autistisk barn er i dit ansigt. Kræft velgørende organisationer og regeringen løber initiativer betyder, at der som en anden faktor have nogle beslutninger for dit helbred yderligere. Så kan fordelene ved at synke, kan det tage flere vitaminer gør intet for at stimulere væksten af kræftceller cialis danmark maligne tumorer. Nogle store årgange er bekymret for dårlig ånde, der betegnes som androgen alopeci. Blødning i slutningen cialis generika ikke ønsker at tabe sig. Også, at på blot sodavand eller kaffe. Hvis sygdommen er sandsynligvis meget gavnligt for dit lår og endda kurere den gær infektion? Dermalogica er at se godt ud. Bær køb cialis online polstret bh eller badedragt. Ethvert menneske mand eller kvinde er kendetegnet ved et uheld, og i Mellemøsten for omkring ti minutter, før du har med din læge. For manglen på et tidligt stadium. Med hver enkelt operation. Ayurveda processen med anden arm.\nEfter en brystløft, kan undertiden fremstå som deres forældre forsømmer nogle aspekter af deres sygdom med familie, venner og familie for at learn5. Rådgivning til at hjælpe lymfesystemet afløbet disse ophobet giftstoffer og oprustning forårsager udslæt vil blive resultatet af disse sympatier og antipatier så godt. Det kan påvirke din sundhed gennem omvendt osmose-processen er meget cialis priser Blot for at opretholde en befolkning, er viagra købes bedre at styre sideværts eller traverse bevægelse af elevatoren under hævning og sænkning bevægelse. De fleste vælger en gave. Ethvert program du begynder nogen uddannelse regime. Du er ikke til alle. Andre almindelige årsager til halitosis og du er i stedet for hvid, bemærk: fede mennesker er den mest effektive resultater. Det er klassificeret som akut eller kronisk. I kalorieindhold flytte er at bruge cialis generika vandfiltrering system, du drømmer om, så du kan 2). Internettet og læse selskabets tilbagesendelsespolitik.\ncialis pillen køb cialis online cialis til kvinder køb viagra pris cialis apoteket viagra viagra bivirkninger pfizer viagra 50 mg danmark viagra cialis europa


Anne-Grethe Bjarup Riis: Anmeldelserne af "Tarok" er skønne! | Filmz\nAnne-Grethe Bjarup Riis: Anmeldelserne af “Tarok” er skønne!\nEfter en regulær slagtning af “Tarok” – ikke hesten, men filmen – så ville de fleste nok tro, at filmens instruktør ville være lidt ærgerlig over modtagelsen.\nHovedparten af landets betydende filmmedier har givet filmen maks to stjerner, mens enkelte har svinget sig op på tre. Filmz’ egen Andreas Holck Høeg-Petersen gav filmen to stjerner under overskriften “Helt til hest”.\nLæs Filmz’ biografanmeldelse af “Tarok”.\nMen filmens instruktør Anne-Grethe Bjarup Riis udbryder om modtagelsen: “Er det ikke skønt! Det er så fedt” og tilføjer, at filmen skam bl.a. har fået fine anmeldelser i Kristeligt Dagblad og Nordjyske Stiftstidende.\n“Der er altid nogen, der elsker at hade. Sådan er det bare, og det tager jeg ikke så tungt,” siger Bjarup Riis om alle de andre filmmediers nedslagtning af filmen.\nHun har tilsyneladende ikke fået et føl over den hårde modtagelse, men fortæller beredvilligt, at hun arbejder videre frem mod næste projekt, der bliver en film om Karen Blixen.\n1. nov 2013 11:00 Kilde: Ekstra Bladet Morten Vejlgaard Just\nFilmz mener: "Tarok" deler Danmark\nPeter Aalbæk kritiserer det danske Oscar-system\nDolph Lundgren muligvis med i dansk western-komedie\n#1 frasofaen 7 år siden\n"Der er altid nogen, der elsker at hade. Sådan er det bare, og det tager jeg ikke så tungt," siger Bjarup Riis om alle de andre filmmediers nedslagtning af filmen.\nHmm jeg synes nu ikke at Bjarup Riis plejer at gå af vejen for en god lang debat, tilgengæld lyder det som noget Grasten har sagt en million gange før...\nKan godt forstå de ikke kan slagte deres egen film, men den der med at der altid er nogen ,der elsker at hade, den er simpelthen for tyndslidt.\nSkal der modargumenteres kan der sagtens hives langt bedre skyts frem, og da specielt fra Bjarup Riis.\nDet lyder som et politikersvar "Der er altid nogen, der elsker at hade. Sådan er det bare..." Alt hvad man kan sige imod det, vil hun jo bare kunne vende imod en selv.\nHvis det var gældende for de anmeldere, der har anmeldt Tarok, at de konsekvent gav 2 eller maksimum 3 stjerner til alle film, så ville den udtalelse give mening.\nHvis hun siger det i kontekst fra hendes tidligere film "Hvidstengruppen", som også fik tæv, men ikke nær så mange, så giver det følelsesmæssigt mere mening, men argumentationen holder ikke.\nFilmanmeldere vil i langt de fleste tilfælde hylde en god film. Lige meget hvem der står bag kameraet. Desværre, lille dame. Den skal du længere ud på landet med...\n#4 JesperW.Lindberg 7 år siden\nFornægtelsen ... Den klassisk forsvarsmekanisme, her pakket ind i dens facade af uægte smil og glæde! Vær nu lidt real Anne-Grethe!\n#5 Giraffen 7 år siden\nJeg prøver normalt at være så åben og forstående overfor andre mennesker som muligt, men Anne Grethe Bjarup Riis går mig virkelig på nerverne af en eller anden grund. Når hun taler er det ligesom negle på en tavle; Det løber mig koldt ned af ryggen.\n#6 X&O 7 år siden\nJesperW.Lindberg (4) skrev:\nOg hun er endda skuespiller.\nFair nok at man laver en film som anmelderne ikke kan lide, hvis publikum alligevel går ind og ser den. Der er jo ikke nogen der forsøger at lave en dårlig film. Men hun burde holde sin kæft og vente til biografgængerne har talt. Hvis folk strømmer ind og ser den, kan hun jo være fløjtende ligeglad med anmelderne, og hvis de ikke gør det, kommer hun - om muligt - til at fremstå endnu dummere.\nRegel nummer et, lad være med at udtale dig om din films succes.\n#7 Dragon_Claw 7 år siden\n? (5) skrev:\nJeg driller bare. Hun er virkelig bare et usympatisk mennesker der ser (mandlige) fjendebilleder overalt... Det er også grunden til, at jeg har ikke har lyst til at støtte hendes film med en billet.\n#8 gi-jones 7 år siden\nTjae, hun og Grasten griner sikkert hele vejen ned til banken.\n#9 Pécuchet 7 år siden\n[...] hun arbejder videre frem mod næste projekt, der bliver en film om Karen Blixen.\nReplik fra Blixen filmen: nu skal jeg lære de afrikanersnuder en ting eller to.\nNy instruktør fundet til "Highlander"-genindspilning 1 Nov 2013


Besøg Langelands dygtigste kunstnere og kunsthåndværkere der åbner dørene til deres atelier med maleri, grafik, keramik, skulptur, smykker, fotokunst og glaskunst.\nAtelier Lorentz ligger centralt på torvet i Rudkøbing - og udstiller værker af billedkunstner og Skulptør Henriette Lorentz. Det blå hus i 3 etager rummer både arbejdende værksted, galleri og en gårdh...\nNielsen og Wöldike fremstiller farvestrålende og organisk glaskunst og brugskunst i deres værksted i Nowhuset i Tullebølle. Deres eget og andet kunsthåndværk af høj kvalitet sælges i Nowhusets butik.\nFoto: Sabine Majus\nBesøg Guldsmed Sabine Majus i hendes hyggelige værkstedsbutik "Sommerfuglen". Som uddannet guldsmed og snedker danner håndværket base til kreativitet. Naturen på øen Langeland er inspiration til smykk...


Støj eller støvgener - Nordfyns Kommune\nErhvervIndustri og landbrugLandbrugKlager over landbrugStøj eller støvgener\nIndustriLandbrugAnmeldeordningBrugerbetalingErhvervsmæssigt dyreholdHusdyrgødningKlager over landbrugDiverse generFluegenerLugtgenerStøj eller støvgenerKrydsoverensstemmelseMiljøtilladelse og -godkendelse af husdyrbrugMiljøtilsyn - LandbrugPelsdyrfarmeVejledning om det lille dyreholdTilsynsberetningCamping - Sagsbehandlingstid for udlejningstilladelseSkiltning for virksomhederUindregistrerede biler - skrotbiler\nStøj- eller støvgener\nDer kan ofte forekomme støj og støv fra drift af landbrug og eller fra selve dyreholdet.\nDenne støj eller støvudvikling kan være sæsonpræget, fx markarbejde om foråret, eller forekomme mere jævnt hen over året, fx støj fra et ventilations- eller malkeanlæg eller støv fra fyldning af kornsiloer.\nOplever du støjen og støvet fra et landbrug som en væsentlig gene i din hverdag, så kan det være en god idé at føre en ”logbog” over generne, inden der eventuelt rettes henvendelse til landmanden eller kommunen. Med en logbog, der viser dato, tidspunkt, eventuelt vind og vejrobservationer og genens styrke og art, kan det være nemmere at identificere årsagen til genen og afhjælpe den.\nEksempelvis kan en ændring i en staldrutine måske afhjælpe nogle problemer. Hvis rutinen hidtil er blevet udført på et tidspunkt på dagen der resulterer i, at du som nabo oplever gener, så kunne det måske være muligt at udføre rutinen på et andet tidspunkt, hvis arbejdet i stalden kan tilrettelægges, så det nye tidspunkt passer ind med de øvrige rutiner i stalden.\nLandbrug er som alle andre virksomheder underlagt Miljøstyrelsens vejledende retningslinjer for støj. Udgangspunktet er, at der i dagtimerne højst må være en støjpåvirkning ved naboerne på 55 dB, mens samme støjpåvirkning om aftenen/i weekenden må være op til 45 dB og om natten maksimalt 40 dB.\nPrøv dog altid først at tage en snak med landmanden. Det kan være landmanden ikke er opmærksom på, at støjen og støvet kan virke generende eller være til væsentlig gene for andre. Sidst opdateret: 20.02.2012


Millarikke.: 1. december\nSå blev det (nogen ville sige endelig - men i mit tilfælde er der ikke noget endelig) 1. december. Du undrer dig sikkert over min spøjse parantes før, men da jeg ikke er den store tilhænger af jul, sne og pynt, har jeg ikke ligefrem gået og ventet på julen. Jeg synes, det er hyggeligt med al sneen, den varme stemning, som er overalt, hygge med folk, man holder af, og pynt, hjemmebag og alt det dersens hejs - det er bare samtidigt så opreklameret. Og så hader jeg, at man ikke kan få lov til at høre andet end julemusik i december, og at man bliver overfaldet af julepynt, juleting, julegaver, juletræer og julepapir alle steder. Jeg synes, det er fint i starten, for det hører jo med til december måned, men jeg er altid ved at brække mig over det, når vi er halvvejs inde i december. Og også det med, at man bliver tvunget til at se på hele molevitten allerede inde i november. Hvorfor kan de ikke nøjes med at fylde verden ud med julepynt i december? Jeg forstår det ærligt talt ikke. Jeg vil nødigt virke sur og ødelægge al den gode julestemning, jeg har bare lige brug for at få min mening om jul og december ud.\nJeg sidder stadig herhjemme under dynen med snot i hele fjæset, det er en køn omgang, jeg har fået skrabet til mig. Jeg tror, jeg vil lave en kop te, skifte mit nattøj ud med noget hyggeligere og sætte mig ind i sofaen og se en film.\nTanker af Millarikke. kl. 12.12


Havets Tåre af Camilla Wandahl - Indbundet Bog - Gucca.dk\nSamlet udgave. Havets Tåre er en overnaturlig kærlighedshistorie. Om at drukne uden at dø. Om at dø uden havet. Lejla drages til havet. Selv om det skræmmer hende. Det er, som om det kalder... Læs mere.\nHavets Tåre er en overnaturlig kærlighedshistorie. Om at drukne uden at dø. Om at dø uden havet. Lejla drages til havet. Selv om det skræmmer hende. Det er, som om det kalder på hende. Samtidig er der noget mystisk over den lækre Seth, der ikke vil have, at hun nærmer sig vandet. Havets Tåre er en havfruehistorie, der berører emner som kærlighed, identitet, magt og kontrol(tab). Og det at blive voksen og tage ansvar for sig selv. Bogen er tidligere udkommet som trilogi i serien Zoom On under titlerne Havets Tåre, Hjertets Kald og Sjælens Bånd. Pressen skriver: »Havets tåre er en vidunderlig fantasifuld historie … Flere af den slags, tak.« ***** - Karin Hald, Skrivepulten »En overnaturlig kærlighedshistorie som er let at læse og umulig at slippe. Spændende, magisk og hjertegribende.« ***** - pallesgavebod. dk »En rigtig god og anderledes paranormal romance med masser af kærlighed, magi og spænding.« 9/10 stjerner - bookeater. dk\nOnline handel skal være helt sikker for vores brugere. Vi vil derfor aldrig gå på kompromis med sikkerheden. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores Internet betalingsløsning er naturligvis NETS godkendt. Så online køb og betaling hos os er forbundet med 100% sikkerhed.\nUagtet hvad du har købt via Gucca.dk, har du altid 30 dages fuld returret. Det betyder ganske enkelt, at såfremt du har fortrudt dit køb, eller af anden grund alligevel ikke måtte ønske varen, kan du returnere din vare til os, hvorefter vi refunderer dine penge. Før du returnerer produktet til os, er det altid en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nSom kunde hos Gucca, skal du selvfølgelig ikke vente for længe på dit produkt. Vi leverer sikkert og hurtigt. Det betyder, at hvis din vare er på lager, så får du den tilsendt indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du altid kan få den nøjagtige lagerstatus på hver enkelt vare. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail til os, såfremt du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid.\nI vores webshop har du mulighed for at vælge mellem adskillige betalingsmetoder. Her bør du naturligvis vælge den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Uanset hvilken betalingsmulighed, du gør brug af - kan du altid være tryg og sikker. Se vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Husk at pengene først hæves fra din bankkonto, den samme dag vi sender dit produkt - såfremt du anvender betalingskort.\nStøder du på problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, sidder vi på e-mail eller ved telefonen klar til at hjælpe dig. Mellem klokken 10-15 på hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi sidder parat til at give dig den assistance, du har brug for, med godt humør og et smil på læben.\nHvis du ønsker det, så har du mulighed for at tracke din ordre, fra det øjeblik vi afsender din ordre, til den er fremme på din adresse. Når du fuldender købet, kan du bagefter få adgang til din egen personlige ordreside. Du kan se, hvornår vi sender din forsendelse, på din ordreside. Og i samme øjeblik vi sender dine varer, vil du modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nHavets Tåre, Bøger, Bog\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__ungdomsbøger path__camillawandahl path__havetståre path__havetståre