3M™ Strip Calk Butylbånd, Sort, 12 stk/krt, 08578 | 3M Danmark\n3M™ Strip Calk Butylbånd, Sort, 12 stk/krt, 08578\n3M™ Strip Calk Butylbånd, Sort, 12 stk/krt, PN08578\nPart Number 08578, 3M-id 7000028370\nPermanent elastisk materiale, der er klar til brug, til sømme, samlinger og huller\nMaterialet krymper ikke eller bliver skørt, men bevarer tætningen, så behovet for omarbejde reduceres markant\nHurtig og rengøringsfri påføring – påsættes med tommelfingeren og glattes med en finger\nKan overmales med det samme, så arbejdstiden optimeres\nVores 3M™ Tætningsstrips er et blødt, butylgummibaseret tætningsmateriale, der hurtigt og permanent udfylder alle typer sømme, samlinger og åbninger – til holdbar vedligeholdelse og reparation af karrosserier på meget kortere tid.\nDen stærke butylgummistruktur og permanent elastiske formel gør vores 3M™ Tætningsstrips ideelle til udfyldning af ikke-synlige samlinger, sømme, hulrum og huller i karrosserier. Disse tætningsstrips er klar til brug og påsættes nemt med fingrene uden at skulle blande, spraye eller bruge værktøj. De påsættes nemt med tommelfingeren og glattes med en fingerspids. Deres fremragende varmeresistens ved selv høje temperaturer gør dem desuden velegnede til forskellige tætningsopgaver i motorrum og ved brandvægge. 3M™ Tætningsstrips bliver ikke hårde eller skøre, så sømme og samlinger forbliver bløde, og huller forbliver udfyldt. De krymper heller ikke, hvilket gør dem til en fremragende til at tilstoppe huller og forhindre støj og fugtindtrængning. Produktet fås i en æske med praktiske strips a 300 mm, som er klar til brug. Det monteres på få minutter uden brug af værktøj. Det er velegnet til udfyldning af samlinger og huller samt som tætning mod støj og fugt, selv på steder med høje temperaturer. Og det bevarer sine egenskaber, så behovet for omarbejde reduceres, og du kan spare tid og penge.\nDen fremragende bestandighed over for høje temperaturer giver mange anvendelsesmuligheder


FNs Sikkerhedsråd godkender indsættelsen af hybridstyrker i Darfur - Forenede Nationers\nSikkerhedsrådet blev igår enig om indsættelsen af en fælles fredsbevarende Afrikansk Union og FN-styrke i den uroplagede Sudan-provins, Darfur. Indtil videre er to hundrede tusind mennesker meldt dræbte og mere end to millioner har været tvunget til at flygte fra deres hjem.\nGeneralsekretær Ban Ki-moon kaldte resolutionen ”historisk” og ”enestående” og den blev støttet af alle Sikkerhedsrådets medlemmer. En styrke på 20 000 militærpersoner og 6000 politifolk vil blive indsat.\nOperationen vil blive kendt som UNAMID og har et 12 måneders langt mandat til at begynde med. Senere vil man indlemme den eksisterende AU-styrke (AMIS), der har været til stede i Darfur siden 2004. Dermed bliver det den største fredsbevarende styrke i verden.\nPlanen er, at UNAMID skal have administrations-, kommando-, og kontrolstrukturer på plads inden oktober måned og at de vil overtage AMIS-operationen inden udgangen af året.\nSiden væbnede kampe brød ud mellem rebelgrupper og regeringsstyrkerne i 2003 har FN gentagne gange beskrevet Darfur som en af de værste humanitære kriser i verden. Yderligere har konflikten spredt sig til nabolandene Tchad og den Centralafrikanske Republik.\nBan Ki-moon understregede behovet for hurtig handling så UNAMID-missionen kan følge tidsplanen og han opfordrede alle medlemslande til at bidrage med militærstyrker og politifolk. Samtidig bad han Khartoum om at støtte UNAMID-styrken og indstille kampene med rebelgrupperne.\n”Det er vigtigt at vi opnår positive resultater, kun på den måde kan vi stoppe volden og ødelæggelserne i Darfur” sagde Ban.


Lystfiskeri ved Henne Strand - sommerhusferie med fiskeri\nBlåvand Bork Havn Henne Strand Hvide Sande Rømø Vedersø Klit Vejlby Klit\nLystfiskeri Cykelferie Aktiv ferie Attraktioner Natur\nLystfiskeri i Henne Strand\nHenne Strand er et eldorado for lystfiskere. Fisk i åer, søer og havet og fang laks, ørreder, gedder, torsk og makreller, mens du nyder den betagende natur i omegnen\nFå fisk på krogen i Henne Strand\nHvad enten du hungrer efter at fange store, blanke laks i åen, kaste tunge forfang fra stranden eller nyde en eftermiddag ved en Put and Take-sø, så kan du være ganske rolig.\nHenne Strand har vand på alle sider og opfylder alle de ønsker, et lystfiskerhjerte måtte begære.\nPut and Take med god komfort\nOmrådet omkring Henne Strand bugner af Put and Take-søer, der frister lystfiskersen til selv at fange maden til middagsbordet i sommerhuset.\nOg vi vil ikke love for meget, men Put and Take-søerne har noget, der ligner fangstgaranti. Du kan blandt andet se frem til at fange gedder, aborrer, ørreder og ål, alt afhængigt af hvilken fiskesø, du tager til.\nPut and Take-søerne er særligt velegnede til børnefamilien, der er på udkig efter en hyggelig familieaktivitet, uanset om I er uerfarne eller har styr på alt inden for lystfiskeri.\nVed de fleste søer er komforten nemlig helt i top, så mange steder er der borde og bænke til picnicen og legeplads til de små, der måske ikke har samme tålmodighed som forældrene.\nHar du efterladt familien i sommerhuset kan du lade freden sænke sig over dig i en af de mange afkroge af søen, hvor ro og stilhed hersker.\nPrøv for eksempel Vrøgum fiskesø ved Oksbøl, Nymindegab ørredsø ved Nørre Nebel eller Damsmark lystfiskersø ved Varde.\nEller kør på opdagelse i det vestjyske – du finder helt sikkert en Put and Take-sø inden for relativt kort tid.\nPak grejet og tag til Skjern Å\nSkjern Å er Danmark vandrigeste å, og foruden denne fornemme titel er der også et andet trækplaster. I Skjern Å lever nemlig Danmarks eneste oprindelige, vildtlevende laksestamme.\nSkjern Å-laksen er også kaldet kæmpelaksen, fordi den kan veje over 20 kilo. Den er et must at få på krogen for enhver lystfisker, så kryds fingre og hav tålmodighed – det kræver hårdt arbejde og mange timer at få en Skjern Å-laks på krogen, og netop derfor er det meget prestigefyldt at fange en sådan.\nEr ambitionerne ikke til laksefiskeri i åen, kan du gå efter de mange havørreder og gedder, der også er af en vis størrelse.\nForuden fornemt fiskeri ved Skjern Å byder området på smuk natur. Ved Skjern Ås udmunding i Ringkøbing Fjord finder du nemlig landets eneste floddelta, hvor der også er et rigt fugleliv.\nFang fisk på åbent hav\nMan må ikke glemme det store hav, der trods alt dominerer størstedelen af Henne Strand-området. Her gemmer sig uanede mængder af fisk, men de er ikke så lettilgængelige som for eksempel i en Put and Take-sø.\nKast tunge forfang direkte fra stranden, hvor du kan være heldig at få torsk, sild eller makreller på krogen.\nEr du bidt af en gal fisk og skal du bare have hele fiskeoplevelsen, så tag på heldags fisketur med en af de kuttere, der stævner ud fra Hvide Sande. Mærk Vesterhavets salte, fugtige havluft mod dine kinder, mens du ihærdigt leder efter de bedste fiskerender, hvor de helt store fangster gemmer sig.\nInteresseret i flere oplevelser i Henne Strand?\nFind flere gode idéer til din sommerhusferie i Henne Strand.\nHenne Strand går hånd i hånd med exceptionelt varieret og unik natur\nOm du er til en af Europas smukkeste strande, høje klitter, brølende krondyr eller en genoprettet sø, så finder du, hvad du ønsker ved Henne Strand.\nFind en attraktion til dit temperament\nHenne Strand ligger i et smørhul, hvad angår spændende oplevelser og attraktioner. Tag et kig på nogle af vores favoritter her.\nGolf, ridning eller drageflyvning?\nPak golfkøllerne, spænd ridehjelmen eller rig dragen til - Henne Strand har et væld af aktiviteter til dig, der gerne vil have, at der sker noget.\nStrandvejen 418 - DK-6854 - Henne\nhennestrand@feriepartner.dk Tel: +45 75256060


Erfaren VVS montør eller Energi montør med lyst til at gøre en forskel søges til Trekantsområdet, ISS Facility Services A/S | Ofir.dk\nErfaren VVS montør eller Energi montør med lyst til at gøre en forskel søges til Trekantsområdet\nISS Technical Services er en del af ISS koncernen, og har siden opstart i 2007 været et forretningsområde i stor udvikling. Du bliver en del af et team på mere end 230 kompetente medarbejdere i Technical Services som står for at understøtte drift og vedligeholdelse af bygninger og teknisk udstyr på flere end 1200 kundefaciliteter i Danmark. Du kommer til at servicere nogle af de største danske virksomheder der fungerer som vores tætte samarbejdspartnere.\nSom tekniker i ISS, har du en faglig relevant grunduddannelse som VVS montør eller Energi montør, eventuelt med A-B Certifikat i gas.\nDu kan fejlsøge på bygningsinstallationer f.eks. afløb, varme og brugsvandsinstallationer\nDu er kvalitetsbevidst og vant til SKS.\nService og kvalitet hører sammen i dit arbejde og du vil levere den bedst mulige serviceoplevelse både til vores kunder og dine kolleger.\nSom person er du mødestabil, ansvarsbevist og struktureret, har gode samarbejdsevner og kan tale med kunder på alle niveauer. Du er positiv af natur og fokuserer på at finde løsninger i forhold til kundens krav.\nDu har kørekort til personbil og kan fremvise en straffeattest.\nHvorfor er ISS Technical Services den rigtige virksomhed for dig?\nVi tilbyder en attraktiv lønpakke inklusive pension og sundhedsforsikring med forskellige behandlingsmuligheder, samt kørsel i specialindrettet gulpladebil. Derudover får du en række personalegoder i form af ISS Fritid med fx attraktive rabatordninger, forskellige firma arrangementer, mulighed for at leje ferieboliger i ind- og udland, kunstforening m.m.\nVi glæder os til at høre fra dig og beder dig sende din ansøgning vedlagt CV via nedenstående link senest d. 12.februar 2018. Vi behandler ansøgningerne løbende, så send gerne din ansøgning allerede i dag.\nFor yderligere information om stillingen, kontakt venligst Property Manager Martin Medom Olsen på tlf: 20 60 40 21. Vi glæder os til at høre fra dig.


Santorini Madture (med priserne)\n1.255,20 $ USD\nEksklusiv vin og madtur i Santorini\nTilbring en uforglemmelig dag i selskab med en lokal Santorini guide, mens du tour en vingård med indfødte årganger og fest på en frokost med ø-specialiteter lavet med sæsonbetonede produkter. Din tur vil omfatte et besøg på Akrotiri fyrtårn med dens imponerende havudsigt, landsbyen Megalochori og en fotoudstilling på Emporios gamle fæstning, inden du afslutter dagen med traditionelle græske slik og en smagfuld kop kaffe. Højdepunkter • Nyd din tur på øen i et minivan med aircondition • Din lokale engelsktalende guide vil give et væld af oplysninger. • Du besøger Megalochori og Emborio, to charmerende landsbyer. • Bliv kendskab til Santorini-vine, når du prøver en vifte af lokale årganger • En dejlig frokost på en familiedrevet kroen vil introducere dig til Santorini-specialiteter\nStierne i Oinos (Premium Santorinian Wine Degustation)\nVed første øjekast ARGYROS ESTATE WINE MUSEUM - VOLCAN WINES VENETSANOS WINERY Detaljer: Effektiv: Mandag - Søndag Varighed: 4,5 timer Tid: Morgen (10: 30-15: 00) / Solnedgang (16: 00-20: 30) Minimum antal deltagere: 2 Maksimum antal deltagere: 10 Sprog: Engelsk Ikke foreslået til børn / spædbørn indeholder: Hotel pick up / drop off. Alle adgangsgebyrer. Den mest Premium vinsmagning & sideplade i hver vingård. Overraskelse "The Paths of Oinos" gave kurv. Gavekurv: (pr reservation eller par) Lokale flasker vin (hvid og rød) Begrænset produktion Vinsanto chokolade Vinåbner, dråber & stop\nOplev den naturskønne Santorini landsby Firostefani på denne guidede mad og vandretur. Efter mødet på St. Gerasimos-pladsen, gå i gang med et mad og drikkefyldt eventyr. Lær lokalbefolkningen at kende og lære om landsbyens kultur, mens du beundrer panoramaudsigt og nyder godbidder som gratis græsk kaffe, lækker tærte, olivenolie, soulvlaki, loukoumader og kold øl.\nOLIVOLIE OG HONEY TASTING\nSmag Bio og ekstra jomfru olier, honeys (blomst, fyr) fra flere dele af Grækenland i en 45 minutters klasse! Olivenolie og honningsmagning afholdes i tre canavas (nedsænket konstruktioner i vulkanasken - aspa), som er underjordiske hovedtorvet i Fira !! - 4 bio og ekstra olivenolie - 2 honeys (blomster, fyrretræer) - små kirsebærtomater og kiks - traditionel græsk drink "raki" - Lille gruppe begrænset til 10 personer sikrer en mere personlig oplevelse\nTraditionelle Smag af Santorini\nGrundlaget for Santorinis rige traditionelle køkken er øens produkter - Fáva ærter, hvide auberginer, Hvidvindruer og mere, alle dyrket i vulkansk jord. Denne tur tager gættet ud af at vælge et sted at opleve disse smag. Din chauffør fører dig til en gård, en kaffebar, en kro og en vingård, så du kan prøve hvad denne ø har at byde på.\nBryllupper og bryllupsrejserBørnevenligFlerdagsture og længere tureHeldagsture og udflugterKrydstogter, sejlture og ture til havsKulturture og tematureKurbade-tureKystudflugterLuft-, helikopter- og ballontureLuksus og særlige begivenhederMad, vin og nattelivBar-, klub- og pubtureDestilleritureKaffe og te-tureMadlavningskurserMadoplevelserMadtureMarkedstureNattelivVinsmagning og vingårdstureØl- og bryggeriturePrivate og individuelle tureShopping og modeShows, koncerter og sportSightseeingbilletter og adgangskortTransfers og landtransportTure og sightseeingUdendørsaktiviteterVandre- og cykeltureVandsportViator VIP- og eksklusive ture


LA vil bevare lystbådehavn som en frivilligforening | Kent Hedemann\nUdgivet den 11. august 2013 11. august 2013 af kenthede\nLiberal Alliance vil kæmpe for Fredericia lysbådehavn, som en frivillig forening!\nLiberal Alliances spidskandidat Kent Hedemann Kristensen til byrådet i Fredericia er oprørt over Fredericia byråds overgreb mod en frivillig forening (Fredericia lystbådehavn).\nDerfor indrykkes en helsides annonce i Fredericia Dagblad, lørdag d. 10. august, hvor spidskandidaten giver udtryk for partiets holdning. Bilagt.\nAnnoncen indrykkes få dage før samtlige 21 byrådsmedlemmer er inviteret til et møde med Fredericia lystbådehavn for at finde en løsning således foreningen (Foreningen Fredericia Lystbådehavn) kan fortsætte som en frivillig forening. Nu er usikkerheden omkring foreningens fremtid så stor, at medlemmerne enten flytter til Middelfart marina, Skærbæk marina eller helt lægger op, ingen tør tegne sig for et indskud i Fredericia lystbådehavn, fordi foreningen måske går konkurs og bliver overtaget af ADP.\nSelv om foreningen blev presset til at acceptere Fredericia byråds krav om en massiv udvidelse og modernisering af lystbådehavnen, nægter formand for teknisk udvalg, viceborgmester Mads Lund at mødes med foreningen, og henviser til ADP (Associated Danish Ports med Fredericia kommune som massiv majoritets ejer).\nLiberal Alliance mener, at dette er et urimeligt overgreb på en frivillig forening der har fungeret godt uden kommunal indblanding i mange år.\nDet er uretfærdigt, at dette måske ender med at ADP overtager den store investering og det enorme arbejde Foreningen Fredericia lystbåde havn har gennemført til nu. Foreningens opsparing på op mod 10 millioner og alle tidligere indskud, glider således ned i lommerne på ADP og dermed Fredericia kommune.\nIkke mindst, er det uretfærdigt, fordi at læsset måske vælter fordi ADP og dermed Fredericia kommune forlanger anlægsinvesteringen forrentet med 5 %, en halvering af denne rente ville kunne sikre foreningens overlevelse og forhindre en tvangsovertagelse. Det er mig, dog udokumenteret, forelagt at Middelfart kommune forlanger en forrentning på 1,8 % på en lignende investering.\nDenne skandale ligger desværre i lige linje efter en række lignede sager i Fredericia kommune.\nPS: Der oplyses at Kent Hedemann Kristensen selv har lejet en bådplads i Fredericia lystbådehavn.\nKategorierPolitik Tagsbyråd, ffl, fredericia, Fredericia lystbådehavn, kent hedemann kristensen, kv13, lokalpolitik\nForrige indlægForrige Naturligvis skal kommunen koordinere indsatsen mod mågeplagen i Fredericia midtby\nNæste indlægNæste Fjern dækningsafgiften med statstøtte


Ved hovedforeningens generalforsamling i Bov If 2018\nVelkommen til generalforsamling 2018.\nGeneralforsamlingerne for alle afdelinger er overstået, hvor den sidste blev afholdt 26/2/18.\nDet har været med sommerfugle i maven, at formandskabet har været med ved alle 11 generalforsamlinger.\nFordi vi allerede på forhånd var vidende om at 6 ud af 11 formænd ønskede at udtræde.\nDet er derfor med stor glæde at kunne konstatere, at samtlige formandsposter er blevet besat.\nAlle kassererposter er på plads, og min fornemmelse er, at alle afdelinger er landet i kompetente og arbejdsvillige bestyrelser.\nVi er stolte og taknemmelige i formandsgruppen, over det kæmpe engement der eksisterer i alle afdelinger.\nUden jer, var det ikke muligt at stå her i dag.\nJeg vil gerne sige velkommen til de nye formænd.\nBo Thomsen – Løb og motion\nKim Kjær – Badminton\nHeidi S Pedersen – Bowling\nShafi Naibkhail – Cricket\nJohn Kulby – Tennis\nSelvfølgelig også tillykke med genvalg til:\nDorthe Soll – Håndbold, Frank Thietje – fodbold/kunstgræs\nJan Christensen – Svømning, Herbert Johansen – Petanque, og Bitten Haase – Gymnastik.\nDet sidste år har budt på adskillige forandringer, udfordringer samt nye tiltag.\nDer er blevet sagt farvel, der er blevet sagt goddag, og der er blevet sagt velkommen.\nI det forgange år har vi måtte tage afsked med flere inkarnerede Bov IF ´er, som alle har gjort en kæmpe forskel for klubben.\nDe er hver og en blevet til en lyskegle på stjernehimlen.\nSiden sidste generalforsamling, er der som bekendt kommet ny formand for Bov IF.\nJeg må sige det har været et udfordrende år, med benhårdt arbejde, men mest af alt har det for mig været et af de mest givende år.\nBov IF har i tæt sammenarbejde, med den nye formand for Grænsehallen Allan Niebuhr, og den nye centerleder Dan Andresen, taget et vovet skridt, og tilmeldt sig DM i foreningsudvikling i DGI-regi, hvor 20 andre foreninger i Danmark deltager.\nAfgørelsens time kommer i september måned.\nVores fokus punkter har været at øge medlemstallet, redigere vedtægter, at finde en holdbar langsigtet løsning med Bowling hallen, samt opstart af en e-Sports afdeling.\nVi er næsten landet med 2 ud 4 punkter, og vi arbejder fortsat hårdt på at være med blandt de 5 bedste i landet.\nJeg har i det forgangne år siddet med ved bordet i Grænsehallens bestyrelse, det har givet rigtig god mening, hvorfor jeg i morgen indtræder i bestyrelsen for grænsehallen officielt.\nLigeledes har Dan siddet med ved vores hovedbestyrelsesmøder, og det vil han også fremadrettet.\nVi har i det forgange år, haft et super positivt, og effektivt sammenarbejde, jeg har oplevet en helt anderledes imødekommenhed, end tidligere. Altid kaffe på kanden og ”plads til alle”. Det vil jeg gerne sige jer en stor til tak for.\nDan klarer sammen med afdelingerne fordeling af hallerne, det er et svært puslespil, som kun med princippet ”giv og tag” kan lykkedes. Alle afdelinger har været fleksible, sådan at fordelingen er gået op.\nGrænsehallen er i en rivende udvikling, hvor DGI er betalt af kommunen til at undersøge forbedringspunkter, værdier, visioner samt inddrage alle brugere af hallen, til at give Grænsehallen nyt liv, forbedringer og forandringer.\nMan er nået langt med handlingsplanerne, og der arbejdes fortsat hårdt på at få Grænsehallen til at blive det foretrukne center for kultur, idræt og fritid i området.\nLur mig om flere af jer ikke allerede har bemærket positive tiltag og forandringer.\nAlle tiltag fra kommunens side, om at udligne hallejen så alle foreninger i Aabenraa Kommune skal betale det samme beløb for at leje en hal/svømmehal, er ført ud i livet.\nDet har økonomisk ramt svømning hårdt, som i det forgangne år har måtte tære på egenkapitalen.\nSvømmeafdelingen lader sig dog ikke slå ud af den grund. Nej i stedet tænker man kreativt, og implementere en ny form for undervisning der hedder ”esay swim”. Et internationalt koncept med Hollandske rødder. Bov IF svømning bliver experience center i Danmark, idet afdelingen er første klub der opstarter i Danmark. Svømmeafdelingen forventer over tid, at det udover at give et positivt afkast økonomisk, der på sigt vil udligne de huller, halleje forhøjelsen har lavet. Vil tilføre flere medlemmer, samt tilføre afdelingen et frisk pust. Det bliver spændende at følge med i.\nKommunen har udpeget Grænsehallen, som et af to kraftcentre i Aabenraa kommune. Det var i starten svært at få øje på prioriteten fra kommunens side, men det har heldigvis ændret sig.\nKommunens er således medårsag til at fodboldafdelingen snart kan tage første spadestik til kunstgræsbanen, som der er arbejdet utrolig hårdt for at komme i mål med. I alle projekter kommer der udfordringer, dette projekt er ingen undtagelse. Der arbejdes i øjeblikket på, hvorvidt der skal graves ud til nedsivningsbrønd, og i hvor stort omfang.\nTillykke til fodbold /kunstgræsudvalget for at komme i mål med så stort et projekt. I kan være vældig stolte af jer selv. Vi er stolte af det kæmpe engagement i lagt i arbejdet. En kunstgræsbane som er til glæde for alle i Bov IF. Og forhåbentlig er den medårsag til at, flere medlemmer kommer til ??.\nFlere tilskuer er der helt sikkert kommet i forbindelse med Futsals hjemmekampe, hvor der hver gang har været mellem 300-400 tilskuer. Det lugter næsten af opbakningen fra det gamle Padborg Stadion. Det har været en sand fornøjelse at se Futsal drengene give den gas på banen. De har kæmpet utrolig godt.\nPublikum blev overraskende honorereret for den store opbakning, med fadøl. Futsal drengene havde af egen lomme betalt for et anker fadøl.\nJeg har medtaget historien i min beretning, netop fordi jeg syntes det er så god en pointe… Alle er en vigtig brik i foreningens puslespil.\nDer skal en Hal til rådighed, der skal en klub til, der skal spillere til, og med opbakning kan sløjfen bindes (uddybes mundtligt under aflæggelse af beretningen)\nFritid og kulturudvalget har afsat 50.000 kr. til hjælp til planering af vores Cricket bane. Desværre er der langt til målet, som ligger på den anden side af 300.000 kr. Der er med fondsmidler, tilskud fra kommune og Bov IF mm., indsamlet 165.000 kr.\nCricket er i det forgangne år rykket fra 3. division til 2. division. – Kæmpe tillykke til Cricket, sejt gået drenge – Det betyder at den bane Bov IF kan tilbyde at spille på pt. Ikke lever op til de krav, der stillet af Dansk Cricket Forbund. Det siger sig selv, at det er en udfordring i sig selv, og slet ikke godt nok. Jeg ved der fra afdelings side arbejdes hårdt for at komme i mål. Men det tager lang tid og er alt for tungt, bureaukratisk. Cricket afdelingens økonomi er meget stram, og man har måtte melde afbud til flere turneringer. Hvis ikke baneforholdene bliver løst, må man ty til andre klubber hvor hjemmebanekampene spilles, enten i Husum, eller i Kolding. Eller der kan søges dispensation, hvilket er utopi. Vi snakker pest eller kolera, med udsigt til flere økonomiske udgifter.\nVi kan dog glæde os over at Thomas Andresen og Tv-syd tog sig tid til at se på forholdene på Cricket banen i Maj måned. Alle var enige om et det bare ikke er godt nok. Det gav noget Pr. til klubben og Cricket fik deres velfortjente anerkendelse.\nAnerkendelse fik formanden for Cricket Shekieb til DGI´s årsmøde i april måned.\nHan var indstillet for sit kæmpe engement, for at være træner, formand, samt for at samle afdelingen med små midler. Udover han jo ved siden af har 2 forskellige jobs, samt 4 børn.\nHan blev udnævnt til årets idrætsleder, i hele Sønderjylland. Med æren, fulgte 6000 kr. Endnu engang tillykke til Shekieb.\nHvert afholdes der Grænse Cup i Håndbold, Fodbold og Badminton afdelingerne. Det kræver meget arbejde, det kræver mod, samt planlægning forud for afholdelse af disse store stævner. Det er de stævner, der holder jer økonomisk oven vande, - jeg er imponeret over jeres udholdenhed og arbejdsindsats.\nJeg har flere gange, når jeg er ude til møder, kun hørt positiv omtale af samtlige Grænse Cup afholdt i Bov IF.\nI Lørdags kunne Gymnastik afdelingen sætte punktum for sæsonen, med afholdelse af den årlige gymnastikopvisning. Jeg var desværre forhindret i selv at være tilstede, - jeg var selv på gulvet til opvisning i Gråsten ??. Men jeg har hørt at det var en veloverstået dag, med masser af god gymnastik og et veloplagt publikum.\nGymnastikafdelingen ønsker sig brændende et springcenter i Grænsehallen, og der arbejdes fra hallens side målrettet på i fremtiden at kunne indfri dette ønske.\nLøb og Motion har lavet et sammenarbejde med løbeklubben KLOMK (Kliplev). Det glæder mig, at der samarbejdes på tværs af kommunen.\nHver for sig er vi gode, sammen er vi stærke.\nGrænseløbet havde sine udfordringer, og blev en del af statistikken i debatten om grænsekontrollen.\nDet lykkedes af lande en aftale, der gjorde at løberne ikke var tvunget til at have deres pas med sig på løbeturen.\nDeltager antallet har de senere år været stagneret ved knap 1000 løbere, hvilket ifølge formanden er et fornuftigt og bæredygtigt antal, med et fint overskud på 45.000 kr.\nTennis afdelingen har søgt fonde mm. for at finde penge til en ny boldmaskine. Den er indkøbt, og er ifølge formanden et stort hit blandt spillerne. Formanden fortalte i sin beretning til deres generalforsamling, at uden alle de frivillige medlemmer, der hvert år arbejder mange timer for at gøre banerne klar, var det aldrig lykkedes.\nDer skal flyttes grus, rives og meget mere.\nSamme opbakning kommer fra vores afdeling med absolutte højeste gennemsnitsalder. Nemlig Petanque afdelingen.\n95 % af medlemmerne er tilstede ved deres udvalgsmøder (GF), og ved BOV IF ´s idrætsdag stillede de med 30 ud af 47 mand. Dybt imponerende.\nDerudover havde afdelingen ikke mindre end 5 lagkager med som bidrag til Sønderjysk kaffebord.\nTak er kun et fattigt ord, men det er ment med hjertet.\nVores ny fabrikerede Beach flag, gjorde sig fremragende til vores sportsdag i august måned.\nTrods alle odds, med massiv regn, samt åbningen af Arena Aabenraa, fik de 300-400 fremmødt en dejlige dag.\nAfdelingerne var mødt talstærkt op, der var liv ude og inde. En ny tradition er født, og i 2018 afholdes sportsdagen 8. september.\nDagen afsluttede vi med sønderjysk kaffebord og uddeling af årets Bov IF ‘er, samt hæder til spillere og træner.\nDerudover fik vi 3 nye æresmedlemmer.\nDen afgående formand, Folke Kryger\nDen afgående næstformand, Henrik Schroll\nSamt Ingeborg Kristensen fra Petanque.\nÅret har også budt på arbejde fra afdelingerne. Det er fast kutyme, at alle afdelinger skal tage bidrage med formidling om køb af OK tankkort mm. ved Super Brugsen i Padborg.\nDet giver os en indtægt i hovedforeningen, der er med til at blive uddelt til afdelinger der har søgt om støtte i Hovedforeningen.\nSamt bidrag til at betale Bov IF lokalet.\nTak til Super Brugsen og OK repræsentanten for godt sammenarbejde.\nJulekalenderen blev på kort tid udsolgt, takket være alle afdelingerne, og den hårdtarbejdende arbejdsgruppe:\nYvonne Jespersen, Lene Ovesen og Benthe Thomsen.\nKæmpe tak til jer for det store arbejde, der er blevet honoreret med et pænt overskud.\nAf andre tiltag i foreningen kan nævnes, at der 3. april er stiftende generalforsamling til vores nye afdeling – e-Sport.\nVi er spændte, udstyret med fuld gå-på-mod samt optimisme for, at denne afdeling vil blive en succes.\nDer arbejdes med et par modeller for en løsning af et egnet lokale.\nDer er flere brikker der skal falde på plads. Der er d.d. derfor ikke en konkret løsning. Der arbejdes på at finde den optimale løsning, der muligvis indebærer ændringer i Bov IF lokalet.\nDer er brug opbakning, sponsorater og praktiske hænder til denne nye afdeling. Så sidder du med en lille hjælper i maven så mød op den 3/4/18. kl. 17.30 i Grænsehallen.\nDer skal fra Hovedforenings side, kraftigt pointeres vigtigheden i at huske at indhente børneattester, på både trænere og holdledere. Dette skal gøres hvert år.\nDet kan have store konsekvenser, hvis der ved en fejl ikke indhentes attester, og der er brodne kar i rækkerne.\nPå bordene ligger bilag med medlemstallet for forrige sæson, og den forgangne.\nMedlemstallet er faldet med ca. 50 medlemmer. Delt ud over 11 afdelinger, ser formandskabet det ikke som værende alarmerende.\nMin fornemmelse siger mig, at der er positive vinde, der blæser forude.\nEn kæmpe tak skal lyde til alle de afgående formænd. Mange af jer har siddet i rigtig mange år, og bidraget frivilligt, med pomp og pragt.\nI har været med til at forme forening som den fremstår i dag.\nDerudover stor tak til Lene Ovesen for dit kompetente arbejde med ”Bov Sporten”.\nBov Sporten valgte vi at nedlægge, på baggrund af tidens tand. Annoncering i aviser er forholdsvis dyr, set i lyset af hvad de sociale medier formår ganske gratis på meget kort tid.\nDet er derfor op til den enkelte afdeling, hvor meget, samt hvordan der annonceres.\nStor tak til Bjarne Nielsen, der er web redaktør på vores hjemmeside.\nDerudover kæmpe tak til alle samarbejdspartnere, sponsorer, frivillige, forældre samt tidligere medlemmer af foreningen, som altid giver en hånd med, når det er nødvendigt.\nTak for al det frivillig arbejde der ydes i alle afdelinger, - tak til hovedbestyrelsen, og ikke mindst tak til Yvonne for at tage tjansen når jeg har haft mere end nok.\nTak for et berigende år – Jeg har lært meget, og har mod på flere år. ??


Riis satser på sprinter-toget - Cykling Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideCyklingAl fodboldSuperligaenWozniackiResultaterLiveBettingAnden sportWebtvDanske Spil Der skal køres for det argentinske sprinter-es Juan Jose Haedo under Giro d'Italia. Foto: Keld Navntoft\nRiis satser på sprinter-toget\n20:02Mikael Viuff: – Fedt at begå sig på så højt niveau16:49Shaun Deeb tager føringen på SCOOP-leaderboardet15:49Poker: Gus Hansens indblandet i to af døgnets største hænder13:27Gus all in preflop mod esser, dobbeltsuitede konger med Q-2-3-4…?12:38Anders Jensen: Min største pot nogensinde\tAf MADS KORSAGER NIELSEN, mkn@sporten.dkOnsdag den 2. maj 2012, 07:00\nUCI: Contador SKAL have ekstra strafContador: Jeg er tæt på aftale med RiisSaxo Bank tæt på sejr i Tyrkiet Riis kan miste klassikerstjerneSaxo Bank: Hårde beskyldninger mod Contador Team Saxo Bank forbereder sig på at køre Giro d’Italia som et sprinterhold med en flertrinsraket før spurten\nDet er en specialiseret sprinterholds-disciplin, som blandt andre det lukkede HTC-hold mestrede til perfektion. Sprinter-toget: Hvor en hel række af ryttere brændte kræfterne af som en flertrinsraket. Indtil den sidste kunne aflevere Mark Cavendish til spurten.\nNu blander Team Saxo Bank sig i den kamp. Det fortalte Bjarne Riis ved en holdpræsentation før Giro-starten på lørdag hos bilsponsoren BMW i Lyngby.\n- Vil det sige, at vi for første gang skal se Team Saxo Bank køre et sprintertog, spurgte konferencier Dennis Ritter fra scenen.\n- Jeg har overgivet mig, Det er nogle stærke drenge, der er med. Så det prøver vi i år, lød det fra Bjarne Riis, der spår argentinske Juan Jose Haedo gode muligheder mod feltets sprintkanoner.\n- Vi har et hold, der kan være med mange steder. Især med JJ (Juan Jose Haedo, red.) i spurterne. Så vi går efter etapesejre. Så håber vi også, at vi kan være godt med i prologen på lørdag, forklarede Bjarne Riis.\nNormalt sværger holdejer Bjarne Riis til ryttertyper som Ivan Basso, Schleck-brødrene eller Alberto Contador. Etapeløbsryttere, der især på bjergetaperne kan afgøre de store løb. De flade sprinteretaper blander Team Saxo Bank sig uden om. Eller gjorde før i tiden.\nAlberto Contador har karantæne og hele foråret er uheldene regnet ned over dansker-holdet. Derfor er argentinske Juan Jose Haedo nu Riis’ bedste kort i verdens næststørste etapeløb efter Tour de France.\nOg derfor starter Bjarne Riis nu sit sprintertog.


Saunagus i Frederiksberg Svømmehals kurbad\nPureWellness.dk > Krop & Sjæl > Saunagus i Frederiksberg Svømmehals kurbad – storbyens svedehytte\nSaunagus Storbyens svedehytte\nVinteren lader endnu en snestorm fyge hen over byen, og kulde og aftenstid ligger gaderne øde. Men omme bag karreerne midt på Frederiksberg sidder 25 mennesker og pruster og sveder i stor stil. De har nemlig fundet vej til storbyens svedehytte – saunagus i Frederiksberg Svømmehal s kurbad.\nOg hvem ville lige have troet, at en klorlugtende og køligblå svømmehal kunne være tilflugtsstedet for mange i en kold vinter?\nMen mange svømmehaller rundt omkring i landet – ikke kun på Frederiksberg – har efterhånden tilknyttet en kurafdeling. Og en del af dem udfører saunagus, som er det, vi er kommet for at opleve på denne kolde aften.\nEn gus varer cirka 12 minutter og I bedes være helt stille, undervejs..\nDet er Lisa Christensen, der er aftenens gusmester. Sidste år fik hun andenpladsen ved DM i saunagus.\n”Welkommen alle sammen,” siger Lisa med svag hawaiiansk accent og leder straks tankerne på varmere himmelstrøg.\nSaunagus på Frederiksberg\nVi sidder i vores badetøj tætpakkede på hylderne i kurbadets sauna. Til aftenens gus er der flest kvinder, men det er ikke sjældent, at det er omvendt, og at der er flere mænd end kvinder. Næsten alle aldersgrupper er repræsenterede, dog ikke børn. Man skal være 15 år, for at få en kuroplevelse i Frederiksberg Svømmehal.\n”En gus varer cirka 12 minutter og I bedes være helt stille, undervejs, gerne lukke øjnene, trække vejret dybt og tænke på noget rart,” guider Lisa og fortæller samtidig, at man skal mærke godt efter i kroppen og enten sætte sig på gulvet eller gå ud, hvis man synes, man bliver dårlig.\nHun hælder is og vand på de glohede saunasten og med ét damper rummet til, der bliver meget varmt, og det dugger for øjnene.\n”Den første olie i dag er appelsin, som gør os glade og stimulerer vores blodcirkulation,” fortæller Lisa og hælder dråber af æterisk olie over stenene.\nGusmesteren står midt i rummet og tager et fugtigt håndklæde og svinger det rundt i luften over sit hoved, så den varme fugtige appelsinluft kommer godt rundt i rummet og når alle gæsterne.\nOg så giver hun den gas med håndklædet, der næsten slår smæld, og varmen rammer saunagæsterne som en tung tropisk luftdyne. De fleste puster og pruster nu højlydt. Og fugt og sved hagler af deltagerne.\nLisa laver to runder mere; én med en kombination af stjerneanis- og tranebærolie, der er slimløsende og giver humøret et pift, fordi det dufter af bolsjer. Og én med enebærolie, der ifølge Lisa skulle være rensende og afgiftende.\nOg så er det tid til is. Til kroppen vel at mærke.\nDet kolde sne-gys\nDer bliver delt knust is rundt i kobberkar og alle tager en håndfuld og gnider den iskolde ’snebold’ mod den dampende varme hud. Nogle gisper ret højlydt, andre ser mere erfarne ud og fortrækker ikke mange miner ved det kolde gys.\n”Så tager vi den sidste gus og bagefter skal vi ud i den nyfaldne sne,” siger Lisa storsmilende og fortsætter:\n”Det er en rigtig ying-yang-oplevelse i dag,” og henviser til vekslingen mellem koldt og varmt, som er på programmet i aften.\nSidste æteriske olie på de varme sten er citronmelisse. Igen en positiv duft, som ifølge gusmesteren skaber harmoni i sindet.\nOg så er det op på række, og i gåsegang følger deltagerne Lisa gennem kurbadet og hen til bagdøren og ud i de små ti centimeters nyfaldne sne. Det lader til at kræve lidt mere overvindelse at smide sig i sneen, end det gjorde at gnide sneboldene mod huden inde i saunaen. Men efterhånden, får de fleste smidt eller sat sig. Nogle laver ligefrem engle i sneen.\nOg et par minutter efter marcherer den opstemte gruppe af saunagæster tilbage til saunaen og får i dagens og snevejrets anledning en sidste omgang varme fra hawaiianske Lisas vajende håndklæder.\nSaunagus er inspireret af de nordamerikanske indianeres svedehytter og er i Europa videreudviklet i Tyskland, hvor den blev dyrket allerede i 1930’erne.\nTemperaturen i saunaen under en saunagus holder cirka 90 grader, men kan falde 5-8 grader, når der kommer fugt på stenene. Temperaturfaldet mærker man dog ikke. Saunaen føles varmere under en gus, end ellers på grund af fugtigheden.\nTil sammenligning ligger temperaturen i et dampbad på 47 grader og bliver den højere end det, brænder man sig på grund af fugtigheden.\nSaunagus blev første gang introduceret i en dansk svømmehal i 1997, hvor Viggo Møller, der i dag er direktør i Frederiksberg Svømmehal, indførte gus i Århus svømmehallen ’Spanien’.\nKilde: Viggo Møller, Direktør Frederiksberg Svømmehal\nDet koster en saunagus\nPriserne varierer meget alt efter, om du ønsker svømmehallernes folkelige udgave af et kurbad eller er til den mere luksuriøse på et af de finere kursteder.\nFrederiksberg Svømmehals kurbad, inkl. saunagus 140 kr.\nArndal Spa i København, spa inkl. saunagus koster i hverdagene 550 kr. og i weekenden 700 kr.\nKommenter på Saunagus i Frederiksberg Svømmehals kurbad – storbyens svedehytte


RANDERS KUNSTMUSEUM PROJEKTRAPPORT - PDF\nRANDERS KUNSTMUSEUM PROJEKTRAPPORT\nDownload "RANDERS KUNSTMUSEUM PROJEKTRAPPORT"\n1 RANDERS KUNSTMUSEUM PROJEKTRAPPORT AD10-ARK5, 2009 Mads Hougaard\n3 Titelblad Abstract Aalborg Universitet Teknisk- Natur- & Sundhedsvidenskabeligt fakultet Institut for Arkitektur & Design 10. Semester Gruppe Tema: Nyt Randers Kunstmuseum Titel: Randers Kunstmuseum Projektperiode: 2. sept jan Oplag: 5 Antal sider: 71 Vejleder: Claus Bonderup Konsulent: Poul Henning Kirkegaard Mads Hougaard This project is a suggestion for Ny Randers Kunstmuseum to be built in the Danish town Randers. It is located at the south water s edge of Gudenåen. Gudenåen is re-established as it looked for more than 110 years ago. Concepts and inspiration is water life of various kinds. Technical theme is developable surfaces with the aim of form optimization complex shaped concrete elements, regarding to be cut on an industrial CNC plate cutter. The result has become an expressive art museum, but at the same time letting the art tell their own story in the exhibition rooms; in respect to art. Synopsis Dette projekt er et forslag til Randers Ny Kunstmuseum. Det er beliggende på Gudenåens sydlige side, der reetableres, som området så ud for over 110 år siden. Konceptuelle omdrejningspunkter samt inspiration har været vandets liv i mange afskygninger. Teknisk er der arbejdet med developable surfaces for en optimeret formgivning af komplekse betonelementer med henblik på støbeformsproduktion hjulpet frem med industriel CNC-styret pladeskæring. Resultatet er blevet et ekspressivt museum, men på samme tid er udstillingsrummene holdt så neutrale, som designet tillader i respekt for kunsten.\n5 Indhold Indledning 7 Læsevejledning 7 Program 9 Arbejdsmetode 9 Stillingtagen til konkurrenceprogrammet 9 Området omkring sitet 18 Rumprogram 22 Afgrænsning 24 Koncept 27 formudvikling 32 Ankomst 38 Ankomst i bil 38 Ankomst til fods 38 Rumfordeling 40 Plan 1 42 Kunsten & bygningsdesignet 43 Plan 0 44 Plan Trapper 47 SNIT 49 Brandforhold 53 Bygningskomponenter og materialer 55 Strukturel opbygning 55 Materialer og overflader 56 Kvaliteten i materialerne 57 Belysning 59 PRODUKTIONSTRATEGI 63 Developable surfaces 63 Industriel anvendelse 64 Developable surfaces i projektet 65 Developable surfaces fra teori til praksis 66 AFSLUTTENDE Vurdering 69 Litteraturliste 70 Illustrationsliste 71\n7 7 Indledning Motivationen for at arbejde med et forslag til et nyt kunstmuseum i Randers er, at jeg har haft lyst til at arbejde selvstændigt med en aktuel konkurrence af relativ høj kompleksitet. Det er en konkurrence, som på skrivende tidspunkt er afsluttet, men uden at forslagene er offentliggjorte, hvilket forventes vil ske i februar. Derfor har egne idéer kunnet komme til udtryk, uden at udefrakommende påvirkninger som eksempelvis et vinderforslag vil kunne indvirke. Opgaven er løst med afsæt i konkurrenceprogrammet, således at eksempelvis rumprogrammet er fuldstændigt integreret i projektets løsning. De fleste er konkurrenceprogrammets krav og ønsker er ligeledes søgt opfyldt. Dog er nogle af projektets største karakteristika afvigelser fra konkurrenceprogrammet. Her tænkes på anvendelsen af dagslys i de fleste udstillingsrum samt beliggenheden i Gudenåen. En fredningszone overskrides meget markant, men ikke uden at valget beror på en årsag. Når jeg vælger at arbejde med geometri, form og teknik i samspil, er det et udtryk for et opgør med den digitale arkitektur. Med moderne software og de kraftige computere, vi har til rådighed som arkitekter, er det blevet meget let at arbejde med komplekse former, strukturer, parametriske genererede mønstre på en overflade og meget andet. Det er blevet let at finde programmer på Internettet, som eksempelvis kan transformere en vilkårlig overflade til et honey comb mesh (bikubestruktur) eller automatisk generere en ribbestruktur eller en trianguleret struktur (mesh). Problemet er, at strukturernes vej fra det digitale til det fysiske som regel er meget besværet, og ofte umulig, fordi der ikke er tænkt over statik, 1:1 produktion, mv. Det, jeg ser som udfordringen i fremtiden, er at selv komme med nye måder at arbejde med form på; det skal være en fremskridende proces, ikke en jagt på computersoftware. Jeg har i dette projekt forsøgt at tænke frem til produktionsfasen ved at basere formgivningen på matematisk viden om developable surfaces (tredimensionelle overflader, der kan rettes ud til todimensionelle overflader). Med dette valg begrænser jeg mine muligheder i formgivningen, men jeg mener, at man med en kreativ anvendelse får endnu mere igen, fordi løsningen har et helt afgørende fysisk potentiale pga. forventede lavere produktionsomkostninger. Læsevejledning Det er valgt at integrere programmet i nærværende rapport, fordi programmet knytter sig tæt til projektets løsning og derfor ikke blot er blevet en formalitet i takt med projektets udvikling. Der medfølger en præsentationsmappe, hvis indhold er begrænset til at indeholde koncept, renderinger, planer og snit. Jeg foreslår, at præsentationsmappen bladres igennem for et hurtigt overblik, inden rapporten læses for igennem for en uddybende forklaring af løsningerne samt deres grundlag. God fornøjelse\n8 8 BYCENTRUM RANDERS FJORD GUDENÅEN VÅRUP ENGE RANDERS REGNSKOV JERNBANE FOD-/CYKELBRO TRONHEIM BYPARK DEN BLÅ BRO SPAREKASSEN KRONJYLLAND PROJEKTOMRÅDE GUDENÅCENTRET ÅRHUSVEJ 200 M Ill. 1. Luftfoto med benævnte områder, byginger, veje, mv.\n9 9 Program Arbejdsmetode Hvor er arkitekturen på vej hen? Hvad bliver der af kvalitet og detalje? Hvad formår vi at skabe med fremtidens maskiner og økonomi? Dette er et spørgsmål, jeg ofte stiller mig selv. Jeg har ikke svaret på disse spørgsmål, men jeg vil gerne arbejde for, at arkitektur bliver holdbar gennem at effektivisere byggeriet inden for digitale teknologier og derved opnå højnet kvalitet. Denne kvalitet skal sikres gennem stoflighed, detalje og human skala. Jeg tror på, at byggeriets økologiske kredsløb også i høj grad afhænger af merværdien ved høj kvalitet. I stedet for at bygge uinspirerende mener jeg, at kvalitet vil forlænge aktualiteten for byggeriet og sikre, at byggeriet har anvendelse på lang sigt. Jeg besidder stor fascination af højteknologiske industrielle produktionsmetoder og er overbevist om, at fremtidig produktion vil gå mere over til denne produktionsform. I dag findes der allerede mange eksempler på, hvordan teknologien kan benyttes. Eksempler inden for arkitekturens virke findes både med CAM-maskiner med 2-askede og typisk op til 5-aksede maskiner. Med denne opgave vil digital designteknologi og digital produktionsteknologi indgå som et væsentligt indhold; ikke som et teoretisk emne, men anvendt i praksis. Der vil blive tænkt i helhedsløsninger, hvor designmetoden afspejler produktionsmetoden; dette med et håb om at en arkitektonisk helhed kan opnås i løsningen for det nye Randers Kunstmuseum. Stillingtagen til konkurrenceprogrammet Vision Uddrag fra konkurrenceprogrammet, som vil få særlig opmærksomhed. Oplevelsen af kunstmuseerne er meget forskellig, og til tider overstiger bygningen oplevelsen af kunsten. Man kan sige at arkitekturen tildeler kunsten begrænsninger eller udfoldelsesmuligheder. [Konkurrenceprogrammet, s.7] Bygningen må udformes til at imødekomme de aktuelle og fremtidige krav, kunsten og formidlingen stiller. Installationer, digital kunst, fotografi, performance kræver i høj grad fleksibilitet, individuel indretning og teknik. Opgaven her vil være at afveje landskabet og bygningens form og funktion i forhold til det alsidige indhold. [Konkurrenceprogrammet, s.7] Min vision for projektet er, at facaden bliver et omdrejningspunkt for projektet. Denne skal være en hud, som er et grundlag for indre udfoldelse og rumlighed. Facaden skal have et eksperimenterende ydre, der inviterer til nærmere undersøgelse. Der søges at arbejde med et kvalitetsbegreb gennem tekstur, stoflighed samt human skala. Ikonografisk skal den være enestående og have et arkitektonisk særpræg.\n10 10 Konkurrenceområdet og planforhold Stedet er et gammelt industriområde, som nu er forladt, et krydsfelt, hvor natur og kultur, forstad og bykerne mødes. Randers Kommune har igennem nogle år systematisk opkøbt og fjernet gamle industriejendomme i området for at styrke oplevelsen af et åbent grønt forland mellem de to bymure på hver sin side af vandet. [konkurrenceprogram, s.15] Det vil bestræbes at lave en god forbindelse med omgivelserne hvor der skabes mulighed for at området kan nydes af forbipasserende til gavn for byens borgere og gæster. De eksisterende forbindelser over Gudenåen (Randersbro og Den Blå Bro) er derfor taget med ind i projektområdet, og som en del af konkurrencebesvarelsen ønskes en løsning, som på et overorden plan tager stilling til kunstmuseets sammenhæng til bymidten, herunder adgangsforhold for cyklister og fodgængere [konkurrenceprogram, s.17] hvorvidt dette medtages i løsningen er ikke fastlagt. Dette vurderes senere ud fra kompleksiteten og hvorvidt det vurderes at have indflydelse på organisering af bygningens indre og ydre (grundet adgangsforhold specifikke betydning). Planforudsætninger Projektområdet omfatter et areal på knapt seks hektar i Randers by, afgrænset af Århusvej mod øst, Støberigade og Gudenåcentret mod syd, Stidæmningen mod vest og Gudenåen mod nord. Kunstmuseet skal som udgangspunkt trafikbetjenes fra Århusvej via den eksisterende Støberigade. Der skal inden for projektområdet gøres plads til minimum 300 parkeringspladser. Grundet fremtidige trafikale planer om nyanlæggelse af firesporet vej og fredeliggørelse af vejarealerne omkring Randersbro forefindes der en byggelinje ind projektområdet i en afstand af 30 meter målt fra selve stien mod vest. Der må ikke opføres bebyggelse med gulv i stueetage under kote 2,5, hvilket skyldes grundvandsforholdene på projektområdet. Projektområdet og særligt nærområdet er omfattet af Naturbeskyttelsesloven, og der forefindes en å-beskyttelseslinje på 150 meter. Dette omfatter størstedelen af projektområdet. For at realisere planerne om et nyt museumsbyg- Ill. 2. Vinderforslag til områdebearbejdning af arealerne ud til Gudenåen og Randers Fjord. Ill. 3. Østervold i Randers. Pladsen bruges sjældent. Randers kommune har forgæves søgt om en forpagter til udeservering.\n11 11 geri ved Brotoften skal der derfor ske en dispensation på baggrund af det konkrete vinderprojekt Det er Randers Kommune, der har kompetencen til at dispensere fra å- beskyttelseslinjen. [Konkurrenceprogrammet, s.27] På baggrund af en foreløbig vurdering af arealet er forvaltningen som udgangspunkt indstillet på at dispensere til en halvering af å-beskyttelseslinjen, dvs. 75 meter. der vil blive lagt stor vægt på, at det fine kig fra Århusvej og mod vest op ad åen respekteres og gerne forbedres. [Konkurrenceprogrammet, s.27] Den vestlige del af projektområdet er omfattet af 3 i Naturbeskyttelsesloven og er derfor beskyttet eng. Men der gælder lempelige regler, da området har været inddraget som byzone før 1992, hvor loven er gjort gældende. Derfor ses der bort fra 3 for engområdet. På moseareal gælder derimod Naturbeskyttelseslovens 3 uindskrænket. Forvaltningen vil dog være indstillet på at dispensere til anlæg af stier igennem området. [Konkurrenceprogrammet, s.28] Opgave og rumprogram Opgaven består i at komme med forslag til, hvorledes museet kan udformes i et arkitektonisk markant og overbevisende formsprog og med en optimal funktionel indretning, der giver de bedste muligheder for at udstille kunsten. Derudover skal museet indpasses stedet på en måde, der fuldtud lever op til det store potentiale, konkurrencegrunden rummer. Her tænkes ikke mindst på museets signalværdi som byport og i mulighederne for at udnytte samspillet med Gudenåen og de flade eng- og mosearealer. [Konkurrenceprogrammet, s.31] Forbindelsen mellem byen og Gudenåen Byen og fjorden er to fremmedgjorte objekter. Randers bymure virker som en barriere mellem den smukke natur og vandmiljø som skærer gennem det nordlige og sydlige Randers. Historisk har vådområderne været flere gange bredere og været en større del af byens identitet. Landbruget og senere industrialiseringen har gjort det fordelagtigt at opdæmme og opfylde dele af Gudenåen med henblik på dyrkning og industrielle anlæg og fabrikker. Dette ses både øst og vest for Århusvej og er ikke kun sket i Randers. Industrien er på vej væk fra bynære områder, hvilket også er tilfældet for projektområdet. Hvilke konsekvenser skal det have for de forladte områder? For Randers Kommune er det oplagt at udlægge områderne til parkområder med sporadisk kontorbyggeri og kulturinstitutioner på de flade og våde områder med geologiske udfordringer for statik-ingeniørerne. Nærmiljøet Ses på kommunens planer for området, så er det neutralt og uambitiøst. Et godt eksempel er Kristine Jensens Tegnestues vinderforslag om at etablere cirkulære højbede, hævet stisystem og en promenade. Stisystem hæves, fordi området til tider oversvømmes. Der mangler funktioner og muligheder i området. Der mangler en forskel mellem intime miljøer og åbne multifunktionsmiljøer. Der mangler områder med læ, hvor det er muligt at opholde sig og nyde den sparsomme varme fra solen i forårs- og efterårsmånederne. Denne mulighed har man ikke på en fugtig flad græsplane. Jeg mener ikke, at der skal planlægges efter, at bymiljøet bliver så goldt og vindblæst, så ikke engang en spritter vil opholde sig i området. Tværtimod skal der planlægges, så en spritter vil opholde sig mest muligt i området. Spritterne er byens entusiastiske brugere. De ved, hvor der er rart at opholde sig. For dem handler det ikke kun om, hvor der er billige øl, men mikroklimaet har stor betydning. Det er specielt sol og vind, der har stor betydning for, hvor en spritter slår sig ned med en fyldt nettopose. Valget af opholdsted er både basalt intuitivt for mennesket og beregnende for et godt velbefindende og helbred. Min tese er, at spritterne, hvis de ikke har fået for megen sprit vel at mærke, mere intuitivt end andre opsøger behagelige opholdssteder, fordi de ikke har et mål for dagen og livet på samme måde som byens øvrige beboere og turister. Derfor vil valget af opholdssted også nødvendigvis være mere baseret på et opholdsklima, der relaterer sig til kroppen samt ikke at forglemme afstanden til indkøbsmuligheder. Fejlagtigt planlægger Randers Kommune parker og pladser, som det med fordel kan gøres i sydeuropa. Klimatisk er der et for stort spring mellem Randers og Barcelona, og derfor fungerer områderne ikke. Visioner, placering, markedsføring og miljø Konkurrenceoplægget lægger op til, at et ikon skal bygges på projektområdet. Dette er et godt udgangspunkt for\n12 12 planlægningen af et kunstmuseum. Der er dog et problem med konkurrenceprogrammets måde at relatere sig til omgivelserne på. Det er konservativt og et led i en helhedsplan for området, som er uambitiøst og angst for at træde forkert i den sumpede jord. Hvis målet er at opføre et ikon, og midlerne er så begrænsede, så nytter det ikke at betragte et kunstig anlagt område i en byzone som noget, der er så ædelt og unikt, at man eksempelvis ikke må bygge tættere end 75 meter fra Gudenåen. Sådanne begrænsninger giver baggrund til undren af følgende tre årsager:»»»»»» Området er i en byzone Gudenåen/Randers havn er omgivet af industri, produkthandel, kulkraftværk og øvrig blandet bebyggelse Området er kunstigt anlagt inden for de sidste 150 år Respekt for naturen Gudenåen skelner ikke mellem by og land. Jeg mener, at naturen og Gudenåen skal respekteres og tages seriøst. Derfor må man lære af tidligere tiders forurening af åer og vandløb i den danske natur. Men man skal omvendt ikke overreagere og som Randers Kommune blive berøringsangst over for naturen. Man skal holde hovedet koldt og som det mindste skelne mellem kultur og industri, risikovurdere miljøpåvirkningen af nye byggerier i følsomme områder, også selvom det er inden for en byzone. At placere et kunstmuseum i en afstand af ikke mindre end 75 meter fra åen af frygt for miljøorganisationer og forestillinger om miljøpåvirkninger i en byzone er, set ud fra mit synspunkt, en kombination af politisk berøringsangst, politisk behagesyge og en manglende evne til at se på konteksten og den reelle miljøpåvirkning sammenlignet med de hundredvis af kilometer åbred, hvor miljøgift, fosfor og kvælstof udledes til Gudenåen fra de tilstødende markarealer. Dertil må lægges de flere kilometer industri, som grænser helt op til Gudenåen i Randers Havn. Disse områder indeholder kulfyret kraftvarmeværk og produkthandel (skrot). Når dette tages i betragtning, bliver argumenterne for at holde en åbeskyttelseslinie på 75 meter fra Gudenåen usammenhængende.\n13 13 Ill. 5. Randers Skrot på Randers havn Ill. 4. Luftfoto anslået ca. 1980\n14 14 Ill. 7. Historisk kort optegnet før Den røde streg viser den nuværende åbred. En motorbådsklub er i dag beliggende her. Ill. 6. Skitseproces for integrering af museet i det reetablerede område. Øverst ses den oprindelige situation, og nederst ses fotocollagen med det valgte koncept for omdannelsen af området. Imellem ses nogle af de udviklingstrin, som har præget processen.\n15 15 Reetablering af Gudenåen Gudenåen er et forløb, som har ændret sig meget gennem årene i Randers pga. af kommercielle aktiviteter, som behøvede både byen og Gudenåen som vandvej. Det er muligt at reetablere nogle af disse omdannede områder nogle få steder, hvor der ikke længere er bebyggelse af nogen særlig kommerciel betydning eller værdi. En vurdering af værdien af projektområdets bebyggelse er under 5 millioner. Derudover har projektgrunden en værdi, som er mange gange mere værd. Projektområdet ligger i byzone, og derfor er der geografisk et kæmpe potentiale i at udføre en omdannelse, som tilfredsstiller flere parter og skaber unikke omgivelser, som et lavbudget -ikon har brug for for at opnå succes. På historiske kort, optegnet i perioden , ses det, hvordan den tidligere grænse mellem å og land lå på denne tid. Denne grænse kan ikke reetableres grundet bebyggelsen Gudenåcenteret, men ved at forskyde det oprindelige forløb lidt mod nord skabes det oprindelige forløb, og øen, som tidligere lå i Gudenåen, omfortolkes til det nye Randers Kunstmuseum. Herved placeres den nye bygning ved bredden af den eksisterende Gudenå, men midt i den oprindelige Gudenå. Der tages derfor hensyn til naturen på en måde, som ikke ses så ofte inden for de danske byzoner, samtidig med at byens behov ikke glemmes. En placering midt i vandet, midt i byen, midt i naturen giver mulighed for et ikon på internationalt plan og tilmed en nødvendighed for, at visioner ikke forbliver visioner. Jordregnskab Den jord, som fjernes fra Gudenåen for at reetablere området, skal genanvendes primært på projektområdet eller på de tilstødende arealer. Hvis ikke dette er muligt, vil omkostningerne ved at bortskaffe jorden blive urealistisk høje, og derfor vil omdannelsen nødvendigvis skulle betragtes med mindre interesse.\n16 16 Markus Lüperts (1984): Arkitekturen bør udvise den storhed at præsentere sig på en sådan måde, at kunsten får mulighed for at rummes deri, så den ikke fordrives af arkitekturens eget krav om at være kunst, eller der er endnu værre bliver udbyttet som dekoration af arkitekturen. [Greub, s. 10] Denne holdning til museumsbyggeriet er i dag ikke efterlevet, og forståeligt nok. Der er i dag enormt stærke kommercielle kræfter på spil. Kunsten er (ufriviligt) kommet op på højeste planlægningsniveau for byer og regioner. Derfor er forventningerne til kunstens beholder også enorm, og alle byer vil have del i Bilbaoeffekten. Randers er ikke nogen undtagelse. De nye museumsbygninger er desuden i paradigmatisk form fælles om en ny opmærksomhed over for de besøgende. Den består i at lade dem blive deltagere ved at involvere og aktivere dem i arkitekturen. [Greub, s.14] I I moderne museumsarkitektur er mennesket blevet en mere arrangeret bruger sammenlignet med bare for nogle årtier tilbage. Der satses på interaktion mellem bygning og bruger, hvilket også inkluderer en større grad af åbenhed over for brugerne. Der melder sig en mistanke om, at fænomenet museer som bygninger for kunst er ved at blive reduceret til den spektakulære skal for arkitekturen, som i overensstemmelse med den nyeste mode behandles som kunst, som skulptur. [Greub, s. 5] Den afgørende impuls til museumsbyggeriets ubrudte popularitet er uden tvivl det i 1977 afsluttede Centre Gerges Pompidou i Paris, højdepunktet så Frank O. Gehrys Guggenheim Museum i Bilbao ( ). Den øjeblikkelige affødte Bilbao effekt gjorde to ting klart: For det første, at en by og i bedste fald en hel region kan profitere af et nyt museum, og for det andet, at arkitekturen endegyldigt havde frigjort sig fra den kunst, der blev udstillet i museerne. [Greub, s. 2-3] Oplevelsen af kunstmuseerne er meget forskellig, og til tider overstiger bygningen oplevelsen af kunsten. [Konkurrenceprogram, s. 7] En museumsbygning giver kunst muligheder og begrænsninger for dens udfoldelse. Der skal overvejes, hvilke muligheder og begrænsninger der skal indlægges i specielt udstillingsrummenes funktion, men til dels også bygningen som helhed og skulptur.\n17 17 [ ]. Da nærværende museum blev grundlagt og langsomt ekspanderede fra slutningen af halvtresserne og frem til nu, hvor Louisiana Museum for Moderne Kunst i Humlebæk står gennemrenoveret og opgraderet på alle punkter, var museumsbyggeri ikke et højprofileret ekspansionsfelt for arkitekturen - af den simple grund, at museer dengang typisk var man fristes til at sige: museale. Steder, hvis primære funktion syntes at være at gemme til eftertiden. Og selv at leve skjult, men godt. [Greub, s.4] Tanken om museet som artistisk kirkegård er nutidige udstillingsbygninger for længst overgået til at kendetegnes som storslåede bygningsværker, hvorfra arkitektur og kunstnere kan lade sig inspirere og anvende til progression for fremtidens bygningsog ingeniørkunst. Man kan diskutere, hvorvidt det er opfindsomt for en by som Randers at konkurrere på markedet for kunst(museer). Men viljen er der med de udvalgte fem teams, som er blevet prækvalificeret til opgaven. Konflikten mellem kunst og kunstmuseum Et i dag ofte diskuteret emne blandt museumsfolk er det spændingsfyldte forhold mellem udstillingsrammen og det udstillede. Konflikten er opstået som følge af, at museumsbyggeriet i løbet af det 21. århundrede er blevet ekspressive ikonbyggerier, der som ofte er kunst nok i sig selv. Kunstens indpakning er på denne vis blevet attraktionen og ikke kunsten. Det er tankevækkende, hvor få museer der er alment kendt for deres indhold af kendte værker frem for bygningen. Udprægede kunstkendere og interesserede vil betvivle denne påstand, men store grupper i befolkningen vil imidlertid langt oftere kunne relatere sig til bygningen og dens arkitektur frem for dens kunstneriske indhold. Det er vigtigt at tage stilling til konflikten mellem kunst og arkitektur, og dette forslag til et nyt kunstmuseum i Randers er tænkt som et eksempel på et museum, som i sig selv fremstår kunstnerisk med det formål at skabe en dragende effekt, som skal tiltrække flere besøgende til stedet. På den anden side er udstillingsrummene forsøgt holdt i en relativt anonym karakter for ikke at overtage fokus fra museets kunstindhold. Bygningens indvendige design forsøger på denne måde at respektere bygningens formål, som primært er at udstille kunstværker og formidle kunstens budskaber. Det er vigtigt, at museet fremover i stadig stigende grad markerer sig blandt tidens kreative og eksperimentelt nyskabende kræfter, der bidrager til at bane nye veje for kunstvidenskaben og kunstformidlingen. [konkurrenceprogram, s. 6]\n18 18 Området omkring sitet Jernbaneområdet Når et byggeri skal være ikonografisk for et område, er det interessant at undersøge, hvordan bygningen kan eksponeres på sin position i byen. Dette har ledt til en undersøgelse af persontrafikken på jernbanestrækningen ved Randers. Dette gøres for at undersøge antallet af potentielle modtagere af budskabet om, at Randers Kunstmuseum er et sted, der er værd at besøge. Jeg vurderer, at det er vigtigere at promovere sig for en togpassager frem for en bilist. Grunden til dette er, at en bilist på Århusvej oftest vil tilhøre lokalområdet i Randers og opland. Derfor vil en bilist typisk kende til Randers Kunstmuseum i forvejen. En togpassager vil væsentligt hyppigere komme fra øvrige danske regioner og er derfor også mere opmærksom på omgivelserne. Undersøgelsen er foregået via Danmarks Statistik, hvor det er muligt at hente data på passagertransporten via jernbanenettet mellem de forhenværende amter. De data, som foreligger, er fra 2002, men de forventes dog ikke at være drastisk ændret. Forskellen mellem 1997 og 2002 er en stigning på ca. 25 %. Der kan evt. forventes en lignende stigning fra 2002 til I 2008 forventes derfor daglige forbipasserende med tog. at jernbanen ligger i niveau 4,0 m, og bebyggelsen skal minimum have stueetage i niveau 2,5 m. Der skal derfor minimum være et niveau på 4,5 meter i øjenhøjde for at opnå udsigt over vådområdet. Bymuren nord for Gudenåen Ses mod nord fra sitet, er der først motorbådklubben, Gudenåen, et grønt område og dernæst bymuren. Bymuren er forbedret de senere år, eksempelvis er Sparinvest Huset blevet renoveret. Et kig i denne retning er derfor også en mulighed for strategisk åbning af facaden. Sitets begrænsninger og restriktioner Trafikbetjening fra Århusvej mulighed for ændring til trafikbetjening fra mulig fremtidig vej fra vest. Århusvej Trafikken på Århusvej udgøres ifølge konkurrenceprogrammet af ca biler dagligt. Her vil der være mulighed for at eksponere museet. Dette både som ikon for byen og som program for museets udstillingsaktivitet. På sigt er der planer om at omdirigere trafikken i både østlig og vestlig retning. Hvis dette gennemføres, skaber det et større grundlag for at promovere museet mod vest. Sitets kvaliteter Vorup Enge Gudenåen løber gennem et engområde kaldet Vorup Enge. I 2003 blev området genskabt som vådområde, og i sommerhalvåret sættes gamle danske husdyrracer på græs. Vorup Enge er et kulturhistorisk område med fund fra ca f. Kr.. Fra første sals niveau på site er der udsyn til store dele af engområdet, der i sin udkant skæres af jernbanesporet vest for sitet. Årsagen til, at første sal bliver den første etage med udsigt til Vorup Enge, er, GUDENÅEN JERNBANE VÅRUP ENGE 200 M RANDERS REGNSKOV BYCENTRUM FOD-/CYKELBRO TRONHEIM BYPARK DEN BLÅ BRO SPAREKASSEN KRONJYLLAND PROJEKTOMRÅDE GUDENÅCENTRET ÅRHUSVEJ RANDERS FJORD Ill. 8. Oversigtsfoto med benævnte områder, anlæg og bygninger\n19 19 Ill. 9. 1: Gudenåen, 2: Randers Motorbådsklub, 3: kig over århusvej, 4: Den Blå Bro. Ill : Vorup Enge med Randers Regnskov i baggrunden, 2: Gudenåen, 3: Gudenåcentret, 4: Århusvej. Ill. 11. Gudenåen med set fra sitet. Rarnders bymur ses i baggrunden.\n20 Måledata over vandstande for Randers havn Det er ganske betydelige højvande, der kan opstå i den inderste del af fjorden, hvad sikkert de fleste borgere ved fjorden er bekendt med. D. 17. november 1995 måltes Vandstande f.eks. en vandstand over på 1,5 1,72 meter over over DNN (Dansk DNN Normal Nul) i Randers. Denne høje vandstand medførte betydelige oversvømmelser i lavtliggende områder Måledata tæt på fjorden. over vandstande for Randers havn Tabellen nedenfor viser målte høj- og lavvande i Randers Fjord under normale og mere ekstreme omstændigheder. 20 Vandstande over 1,5 meter over DNN At tidevandet er større ved Randers skyldes, at fjordens tragtform forstærker tidevandet ind gennem fjorden. Tidevandsbølgen forplanter sig hurtigt ind gennem fjorden, og udbredelseshastigheden er størst i inderfjorden fra Uggelhuse til Randers. Her bevæger tidevandsbølgen sig med en hastighed på 12 meter pr. DATO VANDSTAND sekund (24 knob). Tidevandsbølgen kan bevæge sig hurtigere i den kanallignende inderfjord, da dybden generelt er større end i yderfjorden. Kilde: Min.1,5 m - Max.1,76 m DATO VANDSTAND Min.1,58 m - Max.1,58 m 0i%20Randers%20Fjord&template=../templates_under/1_standard_layout_resume.asp&ArticleID= Min.1,5 m - Max.1,76 m Min.1,8 Max.1,8 m Min.1,58 m - Max.1,58 m Min.1,62 Max.1, Min.1,8 m - Max.1,8 m Måledata Tabel 1. Måledata over vandstande over vandstande for for Randers Randers havn Min.1,62 m - Max.1,62 m Vandstande havn. Data over Vandstande målte vandstande over over 1,5 under 1,5 meter -0.5 m over over DNN DNN Det Data er over ganske målte betydelige vandstande højvande, under -0.5 der kan m opstå i den inderste del af fjorden, hvad sikkert Hydrografiske de fleste borgere ved forhold fjorden er bekendt med. D. 17. november 1995 måltes f.eks. en vandstand på 1,72 meter over DNN (Dansk Normal Nul) i Randers. Denne høje vandstand medførte betydelige oversvømmelser i lavtliggende Min.-0,61 m - Max.-0,51 m områder DATO tæt på fjorden. VANDSTAND Min.-0,52 m - Max.-0,5 m At tidevandet er større Min.-0,61 Min.1,5 m Min.-0,56 ved Randers m - Max.1,76 - skyldes, Max.-0,51 m Max.-0,51 at fjordens m tragtform forstærker tidevandet ind gennem fjorden. Tidevandsbølgen forplanter sig hurtigt ind gennem fjorden, og udbredelseshastigheden Min.-0,52 Min.1,58 m - Max.1,58 Min.-0,54 er Max.-0,5 Max.-0,5 størst i inderfjorden m fra Uggelhuse til Randers. Her bevæger tidevandsbølgen sig med en hastighed på 12 meter pr. sekund (24 knob). Min.-0,56 Min.1,8 Tidevandsbølgen m m - Max.1,8 - kan Max.-0,51 bevæge m sig m hurtigere i den kanallignende inderfjord, da dybden generelt er større end i yderfjorden. Kilde: Min.-0,51 Max.-0,5 m Min.1,62 Max.1, Min.-0,54 m - Max.-0,5 m Min.-0,52 Max.-0,5 0i%20Randers%20Fjord&template=../templates_under/1_standard_layout_resume.asp&ArticleID= Min.-0,51 m - Max.-0,5 m Min.-0,52 Max.-0,51 m Data over målte vandstande Min.-0,52 under m Max.-0,5 m m Min.-0,52 m - Max.-0,51 m Måledata over vandstande for Randers havn Vandstande Tabel 2. Måledata over over 1,5 vandstande meter over for Randers Min.-0,61 m - Max.-0,51 m DNN havn. Data over Min.-0,52 målte vandstande m - Max.-0,5 under m -0.5 m stande 2007 over 0,5 m Min.-0,56 m - Max.-0,51 m DATO Min.-0,54 VANDSTAND m - Max.-0,5 m Min.-0,51 Min.1,5 Min.0,5 m m - Max.1,76 - Max.0,51 Max.-0,5 m m Min.-0,52 Min.1,58 Min.0,5 m - - Max.0,58 Max.1,58 Max.-0,5 m Min.-0,52 Min.1,8 Min.0,5 m m - Max.1,8 - Max.0,54 Max.-0,51 m m m Min.1,62 Min.0,5 m -- Max.0,54 Max.1,62 m Min.0,5 m - Max.0,57 m Min.0,51 m - Max.0,56 m Data over målte vandstande under -0.5 m Min.0,5 m - Max.0,51 m Min.0,5 m - Max.0,93 m Min.-0,61 Min.0,5 m -- Max.0,54 Max.-0,51 m m Min.-0,52 Min.0,5 m -- Max.0,71 Max.-0,5 m Min.-0,56 Min.0,5 m -- Max.0,68 Max.-0,51 m m Min.-0,54 Min.0,5 m -- Max.0,7 Max.-0,5 m m Min.-0,51 Min.0,51 m - Max.-0,5 Max.0,74 m Min.-0,52 Min.0,5 m -- Max.0,66 Max.-0,5 m Min.-0,52 Min.0,5 m -- Max.0,69 Max.-0,51 m m Min.0,5 m - Max.1,15 m Min.0,5 m - Max.1,14 m Min.0,5 m - Max.0,78 m Min.0,51 m - Max.1,05 m Min.0,5 m - Max.0,59 m Min.0,5 m - Max.0,53 m Min.0,51 m - Max.0,74 m Min.0,5 m - Max.1,28 m Min.0,5 m - Max.1,4 m Min.0,51 m - Max.0,73 m Min.0,5 m - Max.0,69 m Min.0,5 m - Max.0,65 m Min.0,5 m - Max.0,62 m Min.0,5 m - Max.0,52 m Min.0,5 m - Max.0,53 m Min.0,51 m - Max.0,68 m Min.0,5 m - Max.0,68 m Min.0,52 m - Max.0,59 m Min.0,5 m - Max.0,61 m Min.0,5 m - Max.0,53 m Min.0,5 m - Max.0,8 m Min.0,5 m - Max.0,57 m Min.0,5 m - Max.0,82 m Min.0,52 m - Max.0,75 m Min.0,5 m - Max.0,53 m Min.0,5 m - Max.0,63 m Min.0,5 m - Max.0,56 m Min.0,5 m - Max.0,53 m Min.0,5 m - Max.0,7 m Min.0,5 m - Max.0,83 m Min.0,5 m - Max.0,68 m Min.0,5 m - Max.0,51 m Min.0,51 m - Max.0,59 m Min.0,51 m - Max.0,54 m Tabel 3. Måledata over vandstande for Randers havn. Data over målte vandstande 2007 over 0,5 m Den vandstand, der observeres i fjorden, skyldes dels månens tiltrækningskraft på vandmasserne (tidevand) og dels vejrets og vindens påvirkninger. Størst betydning for vandstanden i Randers fjord har vejr og vinds indfl ydelse på vandstanden i Kattegat og tilstrømningen af ferskvand fra Gudenåen. en langvarig periode med kraftig vind fra vest vil f.eks. betyde, at vandstanden i Kattegat og Hevring Bugt bliver høj, fordi der blæses vand ind fra Nordsøen. falder der samtidig meget nedbør i Østjylland, vil der løbe mere vand i Gudenåen. Dette betyder, at vandstanden stiger i Randers fjord, da der strømmer vand til fra både Kattegat og Gudenåen. Tabellen nedenfor viser målte høj- og lavvande i Randers fjord under normale og mere ekstreme omstændigheder. Det er ganske betydelige højvande, der kan opstå i den inderste del af fjorden, hvad sikkert de fleste borgere ved fjorden er bekendt med. D. 17. november 1995 måltes f.eks. en vandstand på 1,72 meter over DNN (Dansk Normal Nul) i Randers. Denne høje vandstand medførte betydelige oversvømmelser i lavtliggende områder tæt på fjorden. At tidevandet er større ved Randers, skyldes, at fjordens tragtform forstærker tidevandet ind gennem fjorden. Tidevandsbølgen forplanter sig hurtigt ind gennem fjorden, og udbredelseshastigheden er størst i inderfjorden fra Uggelhuse til Randers. Her bevæger tidevandsbølgen sig med en hastighed på 12 meter pr. sekund (24 knob). Tidevandsbølgen kan bevæge sig hurtigere i den kanallignende inderfjord, da dybden generelt er større end i yderfjorden. 1 Tabel 4. Vandstande i Randers Havn ved normalt samt ekstremt høj- og lavvande. 1 Kilde: f=1&menuid=3&expandid=12&parentid=30&title=milj%f8tilstanden%20i%20 Randers%20Fjord&template=../templates_under/1_standard_layout_resume. asp&articleid=736


af Christian Møgeltoft d. 10. december 2020\n978 87 11 31007 6\nThe Promise - oversat af Henrik Enemark Sørensen\nEn del mandlige spændings- og krimiforfattere har en forkærlighed for at skabe hovedpersoner med superhelteegenskaber, som er rendyrket i et militært elitekorps. Træmænd udadtil, men med en aldrig svigtende sans for retfærdighed.\nSvenske Jan Guillou fik kolossal succes med adelsmanden Carl Hamilton, britiske Lee Child tjener millioner på sin stenhårde Jack Reacher – og amerikaneren Harlan Coben, der normalt skriver en anelse mere nuanceret, bliver ved med at vende tilbage til Myron Bolitar og hans ven Wim, som læserne åbenbart ikke kan få nok af.\nMyron er et muskelbundt af en tidligere basketballstjerne, sofistikeret advokat, kvindebedårer, yderst velhavende og med et hjerte, der banker for samfundets svageste. Klicheernes kliché. Vennen Wim er en let twisted Batman-type, milliardær med ubegrænsede finansielle og tekniske ressourcer, selvforsvarsekspert, womanizer og altid frisk på at banke skurkene til hakkekød eller give dem akut blyforgiftning.\nI ”Løftet” indgår endvidere et antal modellækre kvinder og nogle bad guys så fæle og kompetente, at det er lige før, Myron og Win kommer i vanskeligheder. Den ene skurk når faktisk at bide en luns af Myrons ben!\nPlottet er klart bedre end dets persongalleri. Myron kommer for skade at love to teenagepiger, at hvis de engang ender i en situation, hvor de har brug for et lift, må de ringe døgnet rundt, uanset hvor de befinder sig.\nDet benytter kønne, mutte Aimee sig af; Myron må sadle den hvide hest kl. 2 om natten og køre tøsen til en sær adresse på en blind vej. Næste dag er hun sporløst forsvundet. Godhjertede Myron sætter nu alt ind på at finde pigen, hvis mor er Myrons tidligere kæreste.\nTidligere er en pige fra samme skole forsvundet på lignende vis. Begge piger har undervejs hævet 1000 dollar i den samme hæveautomat, begge ser ud til at være stukket af frivilligt. Men kan det nu passe?\nSom sagt roder Myron sig ud i nogle dødsensfarlige situationer, som han kun klarer med det sorte af neglene. Heldigvis scorer han en ny kæreste, som er både smuk og gavmild med sine ynder, og heldigvis har han Wim i baghånden, når det går værst for sig.\n”Løftet” er en blanding af krimi og action, fermt konciperet, blottet for kedelige steder, glemt umiddelbart efter sidste punktum.\nforsvundne pigeramerikansk krimiMyron Bolitarsuperhelteegenskaberuønsket graviditet\nforsvundne pigeramerikansk krimi


Lægge fliser på væggene og badeværelset gulvet gør det selv - Vandhaner\nEt uundværligt materiale til efterbehandling værelser med høj luftfugtighed er en flise, fordi Det har sådanne værdifulde egenskaber som fugt modstand, hygiejne, anti-statiske, immunitet over for kemisk aggressive stoffer, nem rengøring og holdbarhed.\nDet mest populære og praktiske materiale til efterbehandling af badeværelset anses for at være flise.\nSelvlægning af fliser på badeværelset vil ikke være svært, hvis du i det mindste har generel viden og færdigheder i dette problem, men reducerer væsentligt kontantomkostningerne ved reparationer foretaget.\nPå moderne byggemarkeder er der et stort udvalg af fliser. Men hvordan man vælger det rigtige valg, hvad skal du være opmærksom på, når du køber den? Først og fremmest om modstandsdygtigheden mod fugt, som nødvendigvis er angivet på etiketten. Til badeværelset passer fliser af de højeste klasser: I og II. Så skal du være opmærksom på styrken klasse, det skal også være den højeste: V.\nEfter eget valg vælger du flisens størrelse, form og farve. Nu kan du møde fliserne med de mest forskellige farver, størrelser og former, som giver dig mulighed for at være kreative i dit arbejde og skabe de mest usædvanlige kompositioner.\nFør du køber en flise, skal du beregne det og tilføje til denne anden 10-20% af reserven. Den nødvendige mængde er nem at regne og måler til dette pladsen af væggene.\nEfter at have målt værelset skal du beregne det ønskede antal fliser og tilføje yderligere 20% til resultatet.\nFør du reparerer badeværelset med dine egne hænder, skal du på forhånd udarbejde følgende kvalitetsmaterialer og værktøjer:\nPlastkryds til sømme;\nvandtætning til gulvet;\ncement-sand mørtel til udjævning af gulvet;\nfugtbestandig gipsvæg til udjævning af vægge;\nsærlig fugtbestandig primer;\nmåleværktøjer: konstruktion vandstand, rørledning, målebånd, lineal;\nForberedende arbejde til flisebelægning\nInden du begynder at lægge fliser på badeværelset, skal du udføre nogle forberedende arbejder, som består af flere hovedpunkter:\nudjævning af gulv og vægge på badeværelset;\nprimere af hele overfladen af væggene og gulvet;\nudvælgelse af de nødvendige materialer og værktøjer.\nNogle af disse øjeblikke er allerede dækket, du skal uddybe resten.\nFor at flisen skal ligge flad og smuk, er det nødvendigt at niveauere og primer væggene og gulvet, inden det lægges.\nDet er nødvendigt at begynde forberedelsen til at lægge fliser med hænderne ved at udjævne overfladen af gulv og vægge. For at gøre dette er det nødvendigt at bestemme, hvor fladt disse overflader er, ved hjælp af værktøj: en byggepumpe og niveau og kridt, med hvilke de nødvendige mærker er lavet.\nDet er nødvendigt at forstå, om der er en hældning af gulvet i enhver retning eller fordybninger og pits. Alle disse fejl må elimineres uden fejl med en cement-sandplade, så flisinstallationen i badeværelset er af høj kvalitet og langsigtet.\nJustering af overflader begynder med gulvet. Under cement-sandet skræl til at lægge et vandtæt lag, der beskytter mod forskellige lækager. Du kan bruge enhver vandtætning, hvoraf i dag er meget. Den enkleste vandtætning af gulvet i badeværelset kan være den sædvanlige tagfilt, der udfolder sig over gulvet og går til 10 cm på væggene. Derefter fyldes gulvbelægningslaget med den forberedte cement-sandmørtel og udjævnes med reglen.\nEfter udjævning af gulvet skal du begynde at udjævne væggene.\nEn af de mest almindelige og enkle metoder til dette er brugen af speciel gipsvæg, som ikke er bange for fugt. Lim til fliser dette byggemateriale er limet til væggene og derefter sikret med dykker og skruer for pålidelighed.\nDet næste skridt i forberedelsen af badeværelset og vægge til at lægge fliserne med egne hænder, anvender en primer med en ruller med dyb penetration på de specificerede overflader, for hvilke der anvendes specielle sammensætninger. Faktisk lægger fliserne med dine egne hænder, efter at primeren tørrer.\nLægning af fliser på badeværelse vægge\nFor at endda lægge fliserne på badeværelsesvæggene, skal du fokusere på linjerne, foret med niveau og kridt.\nDen mest bekvemme måde at begynde at lægge fliser på i badeværelset med vægge. For at gøre dette skal du bruge kridt og bygningsniveau rundt om rummets omkreds, og du skal tegne en flad linje, som skal være lige ved udførelsen af arbejdet, således at murværket er i niveau. Sørg for at lægge træplader på gulvet med tykkelse svarende til laget af den fremtidige flise på gulvet.\nDen næste fase af arbejdet kan betragtes som forberedelse af flise klæbemiddel, mens du nøje skal følge instruktionerne på emballagen. Konsistensen af klæbemidlet skal ligne tykk sur creme. For at opnå den krævede homogenitet af en sådan sammensætning er det nødvendigt at anvende en boremaskine med en dyse.\nAt lægge fliser på væggene begynder med den anden række strengt langs linjen, hvor du kan installere træplader som en støtte. Lim er påført med en hakket trowel på væggen. Derefter presses fliserne mod væggen med deres hænder og sikres ved forsigtigt at trykke på den med en gummihammer. Umiddelbart efter dette fjernes overskydende lim med en skumsvamp.\nFor at installere den samme afstand mellem alle fliserne, skal der serveres enheder som plastkryds, som derefter nemt fjernes. Efter at have lagt den oprindelige række af fliser, bestemmes det nødvendigvis af konstruktionens niveau af dens ensartethed. Om nødvendigt kan fliser nemt skæres med en flise cutter.\nPå samme måde gør de lægning af en flise med egne hænder og alle efterfølgende rækker, og fra bunden op, nødvendigvis at installere plastkryds mellem fliserne. Det er nødvendigt at sikre, at der ikke er hulrum på steder, hvor fliserne holder sig til væggenes overflade. Alt denne form for arbejde er udført fra hjørnet af rummet. Sidst udføre lægningen af første sal række af fliser, før træ-lamellerne fjernes.\nDen næste fase af arbejdet er fugning. Det udføres som følger: Interdigital sømme fyldt med vand med en speciel sammensætning af trowel blandingen er fyldt med en gummi spatel. Det skal bemærkes, at fugemassen til leddene, beregnet til badeværelset, bør have blandt andet antifungale egenskaber. Efter ca. 30 minutter fjernes overskydende fuger med en fugtig svamp. Dette skal gøres i retning af fliserne i en vinkel på 45 grader for at holde fugemidlet.\nTraditionelle og diagonale layouter af gulvfliser til badeværelset.\nNu skal du fortsætte med at lægge fliser på gulvet på badeværelset. Laying gulvfliser starter normalt på siden af gulvet modsat indgangen til rummet. Teknikken til at lægge fliser på gulvet er nøjagtig den samme som ved læggning på vægge. Gulvfliserne er meget forskellige fra vægfliserne. Det er meget tykkere, stærkere, har en skridsikker overflade. Når du lægger du nødt til at prøve at bruge hele fliser. Hvis det er nødvendigt at trimme, så skære flisen, der skal lægges symmetrisk i forhold til hinanden. Justering af fladheden af de vertikale og vandrette rækker af fliser skal foretages straks.\nMellem fliserne for at opretholde ensartetheden af sømene er installeret alle de samme plastkryds, der blev brugt på væggene, kun få store størrelser. Kryds fjernes ca. en dag efter gulvfliserne. Normalt fliser på gulvet er lagt ud den traditionelle eller diagonale metode. Ved en diagonal metode vil fliseforbruget være væsentligt større.\nCa. på en dag udføres fordybningen af gulvfliserne. For at gøre dette påføres gummitråden på leddene, ryddet af limrester, med en gummitrug. Efterfølgende fjerner en våd svamp overskydende fugemasse.\nSåledes er hele processen med at lægge fliser på badeværelset ikke så kompliceret som det kan synes ved første øjekast. Nøjagtigt at observere alle de beskrevne anbefalinger, det er muligt at lave flise på egen hånd.\nProcessen med at lægge fliser på badeværelset\nAt lægge fliser i badeværelset er en integreret del af reparationer i et hus eller lejlighed, hvilket indebærer en vis færdighed og viden om funktionerne ved brug af byggematerialer og måder at arbejde med dem. Desuden skal entreprenøren korrekt beregne mængden af materialer, der kræves i henhold til forbrugsnormerne, der er angivet i anvendelsesmåderne på pakkerne, og selvfølgelig bestemmer korrekt mængden af materiale i kvadratmeter, der skal placeres på det passende område af badeværelsesvægge.\nBadeværelse materialer vil kræve vandtætte materialer. Den mest brugte flise.\nFor at lægge fliserne i badeværelset har du brug for følgende værktøjer og materialer:\nVærktøj til at lægge fliser på badeværelset.\nPlast hjørner til registrering af hjørner, døråbninger;\nI begyndelsen af lægningen i badeværelset er væggene forberedt. Dette er et grundlæggende skridt, hvis korrektion afhænger af udseendet af den endelige stoflagte flise.\nLægning af fliser på badeværelsens vægge.\nSå til læggelse skal fjernes fra væggene hele den gamle belægning: maling, primer, kittet osv. Dernæst skal du justere væggene med et kit eller i tilfælde af væsentlige uregelmæssigheder udføres plastering med passende mørtel og kitt.\nEfter at kittet er tørret (1-2 dage), behandles de forberedte vægge med en primer i 1-2 lag. Efter at primeren tørrer, bliver overfladen behandlet med et antimikrobielt middel siden bad er en del af en lejlighed med høj luftfugtighed, hvilket skaber gunstige betingelser for udvikling af skimmelsvampe.\nNår den foreløbige forberedelse af væggene er gennemført fuldt ud, er det nødvendigt at fortsætte med selve bearbejdningsprocessen.\nFor at lægge fliserne i badeværelset er det nødvendigt at bestemme den passende afstand fra gulvniveauet, som aluminiumsføreren er fastgjort med en perforator (den første række lægges under den).\nDenne afstand er lig med den matematiske forskel mellem højden af væggen til loftet eller til den øverste kant af den sidste række og et helt antal rækker lagt til den valgte højde.\nAnbringelse på væggene skal starte med installation af den første flise i badeværelset i det valgte hjørne af vægkanten. Installation af fliser er udført med udgangspunkt i aluminiumskinnen. Til lægning af fliser anvendes flise klæbemiddel, udarbejdet i henhold til brugsanvisningen. Den anvendes til vægge og fliser eller kun til vægge, afhængigt af kunstnerens færdighedsniveau.\nTætning af adjunctions mellem et badeværelse og en flise.\nAnvendelse af fliser lim med en tykkelse på 1-1,5 cm på væggen er udført med en konstruktion spatel, derefter lim overfladen er nivelleret. Lim påføres på vægområdet, omtrent lig med arealet af to fliser, for at undgå for tidlig tørring.\nIndretningen i badeværelset placeres pænt på limen og presset mod væggen. Trykkraften bør ikke være meget stærk for muligheden for yderligere justering af flisens placering, som gør det muligt at ændre positionen afhængigt af fejlene i form og uregelmæssigheder i væggene.\nDet skal bemærkes, at for at flisen skal ligge jævnt, er det nødvendigt at kontrollere det korrekte niveau af lægning af hver flise, hver to tilstødende fliser og hver lagt række af fliser i de vertikale og vandrette planer af et bygningsniveau.\nVed påføring af lim med en trowel, er dens lag (1-1,5 cm tykt) også nivelleret, kantene af flisen er nødvendigvis dækket med et kontinuerligt limlag, og enderne og frontfladen tørres grundigt af med en fugtig svamp fra limrest.\nDet skal bemærkes, at fliserne skal være 3-4 mm. Efter at have lagt fliserne, indsættes plastkryds af passende tykkelse i sømmen mellem fliserne i en afstand på 1-2 cm fra hvert hjørne af hver flise. Efter den næste flise er lagt, bliver overfladen og sømmen tørret med en fugtig svamp for at undgå forurening.\nHvis det i det stablede materiale har brug for teknologiske huller til stikkontakter, kommunikation osv. de skal skæres til mølle efter passende opmærkning.\nSåledes lægges det andet lag fra gulvet, støttet på aluminiumskinnen. På samme måde kan du gøre hvis stablet efterfølgende rækker af fliser. Hvis det ønskes, kan du lægge frisen på en valgt højde på samme måde som hovedpladen. Trimfliser af passende størrelse er placeret i de fjerne hjørner af væggene. Hjørner og døråbninger er dekoreret med plasthjørner, som er fastgjort med fliseklæbemiddel.\nDet sidste lag er lagt flise under aluminiumskinnen, mens metalprofilen fjernes. Processen med tørring af fliser klæbemiddel tager 1-2 dage, hvorefter plastkrydsene fjernes.\nDen endelige ende af sømme udføres efter at flisen lim har tørret. Sømene behandles ved at fugte den valgte farve, der påføres med en gummitrug. Efter forarbejdning af sømme tørres overfladen forsigtigt af med en fugtig svamp.\nHold musen over billedet for at forstørrebeskrivelse Tæppe på suger til badning Aqua Rug Vores online butik tilbyder dig AquaRug tæppe. Det er blødt, blidt, hurtigtørrende og glidende.\nFlade fødder og en krænkelse af fodens struktur hos børn er et ret almindeligt fænomen i den moderne verden, hvilket giver anledning til bekymring for babyens mødre.\nEn tud til en vandhane eller til en vandhane betegnes ofte som en tud eller gander. Vi kan observere denne komponent af VVS hver dag flere gange, mens du bruger mixeren eller tryk.


I Nørresundby Forenede Boldklubber går vi ind for DBU s Holdninger og Handlinger og DBU s Fair Play kodeks. - PDF\nDownload "I Nørresundby Forenede Boldklubber går vi ind for DBU s Holdninger og Handlinger og DBU s Fair Play kodeks."\n1 Børnefodbold i Nørresundby FB Holdninger ver. Juli 2018\n2 I Nørresundby Forenede Boldklubber går vi ind for DBU s Holdninger og Handlinger og DBU s Fair Play kodeks. Afsnit A Vores vison om Børnefodbold; Vi har fokus på det enkelte menneske, og vi forsøger at tilpasse vores udbud af tilbud til de krav og behov, der er hos det enkelte medlem. Men den enkelte må ikke overskygge klubben. Vi har fokus på, at vi skal understøtte forskellige behov, og vi vil udbyde hold på forskellige niveauer. Samtidigt vil vi fastholde, at børnefodbold skal være sjovt, og at det er en læringsfase for alle, hvor alle trænes for at udvikle sig fra det niveau, hver enkelt befinder sig på. Børnefodbold er en skoling frem mod ungdomsfodbold. Uanset hvilket niveau man befinder sig på skal alle have en mulighed for at udvikle sig. På vores eksisterende anlæg på Lerumbakken i Nørresundby, vil vi skabe rammerne og grundlaget for et mødested for byens børne- og familieliv. Vores holdninger når det gælder Børnefodbold;. Træningsprincipperne i NFB bygger på DBUs aldersrelateret træning for 5-14 årige og Aldersrelateret træning for ungdomsårgang samt DBU s Holdninger og Handlinger. Der ud over har NFB en spillerudviklingsmodel for alle årgangene for U5 og op efter. På samme måde en træningsudviklingsmodel som kædet sammen med Aldersrelateret træning og metoder skulle give det bedste udgangspunkt for en rigtig træning der udvikler hvert enkelt på hver enkelt alderstrin uanset niveau. DBUs Holdninger og Handlinger definerer blandt andet niveau deling og selektering. Vi fortager ingen selektering blandt spillerne i børnefodbold og arbejder ikke med direkte niveaudeling i U5, U6 og U7. Vi starter med begyndende niveaudeling fra U8 da børnene fra denne alder kan have store færdighedsforskelle. Dette drejer sig ikke om enten / eller men både og og hvornår / hvordan med differentiering i træningen. Børn med 3-4 års fodbold i benene vil ofte have en mere udviklet teknik og også have en spirende forståelse for spillets taktiske udfordringer. Derfor har disse børn nu andre udviklingsbehov i forhold til begynderne på dette alderstrin. Typisk er dette en årgang hvor der kommer en del nye børn til for at spille fodbold. Alle skal have en fodboldlæring som de magter og som de synes er sjovt. Nu træder reglen i kraft. 25% af tiden bør spillerne udfordres af spillere under deres eget niveau, 50% af tiden af spillere på deres eget niveau og 25 % af tiden af spillere over deres eget niveau. Denne tommelfingerregel har vist sig at kunne skabe et stimulerende og udviklende miljø. Det er i U8 DBU starter med at udbyde turneringen i A, B og C rækker. Fra U9-U10 er der tale om en fleksibel niveaudeling og i U11 og U12 udvikler niveaudelingen sig til mere faste delinger.\n3 Niveaudeling giver mulighed for gladere børn fordi vi kan give dem alle øvelser der er tilpas sjove og lærerige til at de er sjove for alle børn. Niveaudeling skal bruges som et værktøj til at opnå større spilleglæde for alle og alle i afdelingerne træner samtidig. Som skrevet er disse ting i øvrigt i overensstemmelse med DBU s Holdninger og Handlinger og man kan læse i DBU s Holdninger og Handlinger for en uddybende beskrivelse. For børn der spiller fodbold gælder, at udviklingen af deres fodboldmæssige evner bedst sikres i den daglige træning. Derfor er træning vigtigere end kampe i børnefodbold. Trænerne ved at de ikke skal sub-optimere holdene for på kort sigt at skabe en kortvarig succes. Trænerne skal hele tiden tænke på, at når man går fra en holdstørrelse / banestørrelse til den næste holdstørrelse / banestørrelse - eksempelvis fra 5 mandshold og 5 mandsbaner til 8 mandshold og 8 mandsbaner - skal der bruges flere spillere for at stille hold. Ved 5 mandshold skal der bruges spillere gennem en hel sæson for at stille hold. Ved 8 mandshold skal der bruges spillere igennem en sæson og for 11 mandshold skal der bruges spillere for at kunne stille hold igennem en sæson. For at holdene ikke bliver sårbare på sigt skal vi have en bredde der er stor nok til at modstå forhindringer og forandringer. Laveste fællesnævner er ikke vores udgangspunkt. Vi har brug for en bredde af spillere men også en top af spillere. Igen det er ikke enten / eller men både og. For at sikre betingelserne for et forhåbentligt langt fodboldliv lægger Nørresundby FB vægt på: * Kvalitet til træning og kamp, med mulighed for holdmæssig og personlig udvikling. * At trupperne fungerer socialt og der opleves et fællesskab. * At spillerne får positive oplevelser. Det skal være sjovt at spille fodbold, det skal være inspirerende at spille fodbold, det skal være udfordrende og udviklende at spille fodbold. Nørresundby FB vægter alle tre punkter lige højt. Nørresundby FB satser på at udvikle egne spillere på alle niveauer. Afsnit B Man starter som lille og så bli'r man stor; Sådan lyder det i en gammel dansk revy-vise, og sådan er fodbold-karrieren kort fortalt for de fleste drenge og piger, der begynder at spille bold i Nørresundby FB. Men mellem linjerne kan læses en fortælling om det enkelte barns udvikling som både spiller og person; Overordnet kalder vi det børnefodbold fra du er 5 6 år til du bliver år. Herefter spiller du ungdomsfodbold til du er 18 år. I de første år spiller drenge og piger sammen, men efter U8 bliver drengene og pigerne delt. Man spiller årgangsfodbold fra man er U5/U6 til man er U17 (17 år) og først de sidste to ungdomsår består een årgang af to fødselsår. I dag hedder årgangene; U5, U6, U7, U8, U9, U10, U11 og U12. I flere år har Dansk Boldspil Union skabt en fælles rød tråd i fodboldtræningen i sine fodboldklubber. Kort fortalt handler det om at træne de færdigheder og med de metoder som alder og indlæringsevne kan magte. Det hedder Aldersrelateret Træning. I dag ses individuelt på hver enkelt spiller, og i børnetræningen forsøger vi at løfte hver enkelt spillers niveau. Alle skal\n4 have mulighed for at blive bedre, og i specielt de først 4-5 årgange går vi ikke op i resultater i fodboldkampene. Her er der fokus på at lære fodbold-færdigheder. Det betyder at resultaterne ikke registreres for at lave en stilling i puljerne. Børnefodbold er delt i tre naturlige trin med gradvise ændringer i måden at gøre tingene på. Som 5- eller 7 / 8-årig skal det være sjovt at gå til fodbold. Du kommer for at være sammen med kammerater, for at bevæge dig og for at spejle dig i de store navne (Messi / Ronaldo effekten). Derfor er træningen bygget op som leg uden at de voksne hele tiden blander sig. Vi forsøger at motiverer børnene. Meget tid bruges på basis tekniktræning, motorik og på at kunne bevæge sig med en bold. Altid en bold til hver spiller. Det er vigtigt at øve sig. Som 8-10 årig begynder drenge og piger at mestrer fodbolden, og de vil gerne lære. Det forsøger vi at udnytte i træningen til mere systematisk at øve tekniske basisfærdigheder. Børnene vil stadig have det sjovt og være sammen med kammerater, men ønsker også at kunne bevæge sig rigtigt med en bold og påtage roller i gruppen. I alle børneårene bruger vi tid på at lære pigerne og drengene, at de er en del at een gruppe og en del af det gode fodboldmiljø. Og kun som et hold vinder man fodboldkampe. Når spillerne når U10 møder de ny trænertyper, og vi begynder at skole dem til ungdomsfodbold. Vi har ikke glemt at det skal være sjovt, men vi arbejder mere lær for at lære og træne for at træne. Vi motiverer, og de vil meget gerne motiveres. Den tekniske træning har stadig førsteprioritet, men vi begynder at tage enkelte taktiske facetter med i træningen. Træning og proces er stadig den vigtigste del og kampe og resultater kommer i anden række. Omvendt skal vi også begynde at forberede spillere og forældrene på ændringer i struktur, måder og metoder, når de begynder i ungdomsfodbolden. Træningsmængden øges fra U10 og der vil også blive tilbud ekstratræning hvor det er muligt at træne tekniske færdigheder for dem der har lyst og Evner. U10, U11 og U12 er de sidste børnefodbold-år og trænerne har ofte erfaring og en længere træneruddannelse. Intensitet og sværhedsgrad i træningen er større end i de første 4-5 børneår. Stadig gælder det primært om at udvikle spillerne teknisk og at udvikle alle uanset niveau. Når børnene er år og ungdomspillerne år, er de meget motiverede for læring. De begynder at skabe deres egen identitet, og at skabe sig et billede af hvad de vil med fodbolden fremadrettet. Og sådan er vi nået til de sidste fire linjer i den gamle revy-vise: Man starter som lille og så bli'r man stor, for fødderne vokser og ørerne gror. Trænings- og kampstrukturen for børnefodbolden i NFB. Fra U5/U6 til og med U12 trænes der henholdsvis 1, 2 og 3 gange om ugen. Efter U7 starter vi med at træne to gange om ugen og i de ældste børneårgange trænes der op til tre gange om ugen. Dette er tilpasset årgangene og niveau for årgangene. Begyndende i U10 tilbyder vi i klubben hver anden ugen ekstra teknisk træning med et særskilt trænerteam. Denne dag med ekstra teknisk træning foregår udenfor en normal træningsdag og\n5 må ikke erstatte en af de almindelige træningsdage. Også fra U10 til og med U12/U13 får nogle spillere tilbud ekstra talenttræning som foregår et antal fredage om året hos FNF (Fælles Nordjysk Samarbejde) som NFB er partner i. FNF træningen kan foregå forskellige steder i Nordjylland. Desuden kan spillere udvælges og prikkes til DBUs U10-U12 Talentcenter (FNF Talentcenter) og få tilbud om ekstra talenttræning en gang om ugen. Dette foregår i vores område også hos AaB. Dog er der fra hele Nordjylland kun ca. 40 spillere fra hver årgang, der kan komme på DBUs U10-12 Talentcenter. I sæsonen er der for de hold der spiller stævneform kampe ca. hver anden uge. For de hold der spiller enkelte kampe, er der kamp hver uge / weekend. Dette foregår i DBU regi. Desuden tilmeldes holdene andre stævner, stævnedage eller turneringer der arrangeres af typisk andre klubber. Nørresundby FB afholder selv en række arrangementer i løbet af året som Pige-raketten, DUS- Cuppen, DBU s og andre fodboldskoler, DBU 3-bold Tour med videre. Der trænes på græs i NFB i perioden fra omkring 1. april til 31. oktober. Fra 1. november og frem til 31. marts trænes der indendørs i haller i Nørresundby samtidig med at der forsat trænes udendørs på NFB s kunstgræsanlæg.\nTræningsmanual for BI børneafdeling\nTræningsmanual for BI børneafdeling Indhold Baggrund... 2 Formål... 2 Klubmiljø... 2 Træning... 3 Træningsmængde... 4 Definition på progressionstræning... 5 Niveaudeling/selektering... 5 Kamp... 6 Spillestil\nDBU s HOLDNINGER. til børne- og ungdomsfodbold\nDBU s HOLDNINGER til børne- og ungdomsfodbold INDHOLD UDGIVER Dansk Boldspil-Union LAYOUT/DTP Formegon Marie Lauridsen, DBU Jylland Kommunikation FOTO DBUfoto.dk Henrik Bjerregrav Søren Palmelund 3 Forord


Anbefal en tv-serie: Part II - Side 19 - DanskHjemmebioForum.dk\nDato og tid er tirs dec 07, 2021 5:19\nSkriv nyt emne Svar på emne\t Side 19 af 19\n[ 273 indlæg ] Gå til side\tForegående 1 … 15 16 17 18 19\nIndlæg: fre jan 29, 2021 15:17\nJeg så første afsnit da jeg havde HBO Max i december, og den var godt nok løjerlig Men jeg skal selvfølgelig have set resten på et tidspunkt.\nIndlæg: ons maj 05, 2021 9:25\nDe fleste husker nok High Fidelity filmen fra 2000 med Iben Hjejle og John Cusack? Denne gang er Nick Hornbys roman så blevet genfortalt som en romantisk, gender-reversed komedie-serie i 10 afsnit med Lennys datter Zoe Kravitz i hovedrollen... Og den er PISSEGOD! Jeg elsker alt det der musik-nørderi, listemageri og playlister til ALLE situationer... Det er virkeligt, virkeligt godt og mindst lige så godt som filmen. Den bør ses! Playlistenpå Spotify følger i øvrigt handlinge kronologisk og er FYLDT med goodies.\nSerien er desværre blevet cancelled efter kun 1 sæson, og det har jeg nedtur over, for den var fremragende.\nIndlæg: tors okt 07, 2021 9:29\nHandlingen i denne post-apokalyptiske dystopi finder sted langt ude i fremtiden efter, at en dødelig virus har dræbt størstedelen af jordens befolkning. Som en konsekvens af virussen er de overlevende blevet blinde og tvunget til at leve som primitive stammefolk. Jason Momoa spiller Baba Voss – far til tvillinger, der fødes flere århundreder senere med den mytiske evne til at se – som er nødt til at beskytte sin stamme imod en magtfuld, men desperat dronning, der vil have tvillingerne tilintetgjort.\nWow for en serie! Faktisk lidt vanskelige at komme i gang med, men totally worth it med fremragende pay off når man først har accepteret præmissen og slugt en kamel eller to. Jeg var ikke 100% overbevist efter de første par afsnit, men efterhånden som historien voksede og fokus på world building blev intensiveret, så blev jeg sgu fanget... og sad på kanten af sædet de sidste 2-3 afsnit!\nStilmæssigt er vi et sted imellem Game of Thrones, Lord of the Rings, Vikings, Mad Max og The Road. Og den blanding fungerer skide godt. Der er virkeligt brugt mange penge (pt. den 6. dyreste serie i verdenshistorien) på at få det helt rette post-apokalyptiske look. Jeg elsker den visuelle side, som der virkeligt er kælet for. Det spiller satme! På skuespilsfronten er der desværre et par biroller der er irriterende, men langt de fleste gør det voldsomt godt, og det gælder også kødhesten Jason Mamoa (...og en særdeles vanvittig dronning, holy shit!).\nOg så er der den rå, ucensurerede ULTRAVOLD som behændigt er sprinklet ud over udvalgte afsnit. Det er ret godt koreograferet.\nAlt i alt en fremragende serie. Jeg har set sæson 1 indtil videre, og skal snart i gang med sæson 2.