Vejledning om ansøgning om støtte fra ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde FL (PUF) - PDF\nDownload "Vejledning om ansøgning om støtte fra ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde FL (PUF)"\n1 VEJ nr 9104 af 16/02/2017 (Gældende) Udskriftsdato: 17. februar 2017 Ministerium: Børne- og Socialministeriet Journalnummer: Børne- og Socialministeriet, Socialstyrelsen, j.nr Senere ændringer til forskriften Ingen Vejledning om ansøgning om støtte fra ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde FL (PUF) Ansøgningsfrist den 16. marts 2017 kl INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning 2. Ansøgningspuljens formål 3. Målgruppe 4. Ansøgerkreds 5. Forventede resultater 6. Støtteegnede projekter 7. Projektperiode 8. Udarbejdelse af projektbeskrivelse 9. Tildelingskriterier 10. Tilskudsberettigede udgifter 11. Ikke tilskudsberettigede udgifter 12. Udarbejdelse af budget 13. Ansøgningsprocedure 14. Hvis projektet får tilskud 1. Indledning Denne vejledning vedrører ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde (PUF). Ansøgningspuljen fremgår af finanslovens Frivilligt socialt arbejde. I ansøgningspuljen for 2017 er der afsat 43,3 mio. kr. 2. Ansøgningspuljens formål Ansøgningspuljens formål er at yde støtte til frivillige sociale indsatser og projekter, som udføres med henblik på at: 1\n2 styrke den frivillige sociale indsats og forebygge og afhjælpe problemer for socialt truede mennesker eller mennesker, der befinder sig i en svær livssituation. 3. Målgruppe Målgruppen for ansøgningspuljen er socialt truede mennesker i samfundet (fx sindslidende, hjemløse, mennesker med alkohol- eller stofmisbrug) eller mennesker, der befinder sig i en svær livssituation. Borgere, der befinder sig i en svær livssituation er ikke nødvendigvis socialt udsatte, men deres livssituation er karakteriseret ved at være vanskelig. Det kan fx være borgere, der har betydelige sociale vanskeligheder, som tydeligt begrænser deres mulighed for at være en del af et socialt fællesskab, eller pårørende til fx sindslidende, der oplever at være i en svær livssituation. Inden for målgruppen af socialt truede hører også sårbare og socialt udsatte grupper. Det kan fx være børn og unge af udsatte forældre, der fx oplever vold, misbrug eller psykisk sygdom i hjemmet. Ligeledes kan det være socialt udsatte voksne, der lever i udsatte livssituationer, isoleret fra at deltage i sociale og inkluderende fællesskaber og med ringe eller ingen tilknytning til uddannelses- og arbejdsmarkedet. 4. Ansøgerkreds Ansøgningspuljens ansøgerkreds er frivillige organisationer, foreninger og andre aktører, herunder frivilligcentre, grupper eller enkeltpersoner, der tager initiativ til projekter og indsatser beskrevet i afsnittet Støtteegnede projekter, jf. punkt 7. Regioner og kommuner er ikke omfattet af ansøgerkredsen. Da ansøgningspuljen er målrettet frivilligt socialt arbejde, skal det frivillige ulønnede arbejde indgå som et betydeligt element i projektet og indsatsen. De frivillige borgere og deres rolle i den sociale indsats tillægges stor betydning i den samlede bedømmelse af projektet og indsatsen. Frivilligt arbejde defineres her som en aktivitet eller en handling der: er frivillig (uden tvang) ikke er lønnet udføres over for andre end familie og slægt er til gavn for andre end én selv og familien er af formel karakter (til forskel fra almindelig hjælpsomhed). Som følge af bestemmelser i finansloven er der indgået partnerskabsaftaler mellem Socialstyrelsen og henholdsvis Kirkens Korshær og KFUM s Sociale Arbejde om prioritering af initiativer. Kirkens Korshær har mulighed for at prioritere egne indsatser og projekter svarende til 6,5 mio. kr. årligt af den samlede ansøgningspulje. KFUM s Sociale Arbejde har mulighed for at prioritere egne indsatser og projekter svarende til 3,5 mio. kr. årligt af den samlede ansøgningspulje. 5. Forventede resultater Det forventes, at de støttede indsatser og projekter opnår resultater for de borgere 1), der indgår i projektet, herunder at indsatser og projekter bidrager til at forebygge og afhjælpe sociale problemer for målgruppen og forbedre deres livsbetingelser. Ved nogle typer af indsatser over for samfundets allersvageste grupper 2\n3 fx hjemløse, alkoholikere og sindslidende kan indsatserne i højere grad have som funktion og målsætning at forebygge, at deres livsbetingelser yderligere forværres. Det forventes endvidere, at de støttede indsatser og projekter bidrager til at styrke det frivillige sociale arbejde over for målgruppen. Det kan fx være ved at rekruttere og mobilisere frivillige borgere til forskellige typer af aktiviteter såsom netværksskabende aktiviteter, rådgivning, besøgsvennetjenester eller særlige omsorgsopgaver i sociale caféer mv. 6. Støtteegnede projekter Der kan søges tilskud til projekter, der styrker den frivillige ulønnede indsats med henblik på at forebygge og afhjælpe problemer for socialt truede mennesker eller mennesker i en svær livssituation. Ansøgningspuljen giver mulighed for at yde støtte til såvel igangværende som nye projekter. Det vil sige, at der kan ydes støtte til indsatser, der allerede er etableret. Uanset om projektet er nyt eller eksisterende ydes der kun støtte til afgrænsede projektudgifter. Der ydes altså ikke støtte til fx foreningers generelle driftsudgifter. Socialstyrelsen har foretaget en opdeling mellem ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde (PUF) og udlodningspuljen til særlige sociale formål (SærligSoc), så hver projekttype kun kan søges fra én af de to ansøgningspuljer. I tabellen neden for fremgår det, hvilke projekttyper der kan søge om støtte til fra de to ansøgningspuljer. - Selvhjælpsgrupper PUF - Krisecentre SærligSoc - Samværsaktiviteter / væresteder - Rådgivning - Frivilligcentre / frivillighedsformidling - Sociale aktiviteter med etniske mindretal - Sociale aktiviteter med truede unge - Brugerorganisering inden for sindslidende, hjemløse og misbrugsområdet - Ferieformål - Sociale aktiviteter i boligområder - Målrettede projekter i sygdomsforeninger - Projekter, der indebærer nyudvikling af frivilligt socialt arbejde Det er vigtigt, at ansøger definerer, hvilken type projekt der søges om støtte til. Nogle projekter kan høre ind under flere af de opstillede projekttyper i ansøgningen, men der skal kun sættes ét kryds i ansøgningsskemaet, hvor projektet bedst passer ind. Socialstyrelsen anvender oplysningen til at kategorisere ansøgningerne. De angivne projekttyper er derfor ikke udtryk for en prioriteringsrækkefølge. 3\n4 Uddybning af projekttyper: Ved alle projekttyper forventes det, at de støttede indsatser og projekter bidrager til at styrke det frivillige sociale arbejde over for målgruppen. Det kan fx være ved at rekruttere og mobilisere frivillige borgere til forskellige typer af aktiviteter. Selvhjælpsgrupper: Ved denne projekttype hører indsatser, hvor en gruppe mødes regelmæssigt for at støtte og hjælpe hinanden med et problem, som de har til fælles. Formålet er at dele erfaringer om fælles emner eller svære livssituationer fx misbrug eller sorg og derved skabe en ramme for at komme videre på egen hånd. Ligesom ved ansøgningspuljens øvrige projekttyper, skal det frivillige ulønnede arbejde indgå i projektet og indsatsen. Fx kan selvhjælpsgruppens igangsætter/tovholder/koordinator være en frivillig borger. Selvhjælpsgrupper støttes kun, hvis de direkte bidrager til løsning af sociale problemer. Der kan derfor ikke søges om støtte til selvhjælpsgrupper, der fx omhandler sygdom. Samværsaktiviteter/væresteder: Under denne projekttype hører forskellige former for samværs- og netværksaktiviteter for borgere, der er socialt truede eller i en svær livssituation. Ligeledes hører projekter med etablering af væresteder, sociale cafeer eller lignende for socialt truede borgere, fx hjemløse, alkoholikere og sindslidende. Rådgivning: Under denne projekttype indgår forskellige former for frivillige rådgivninger og besøgstjenester, der eksempelvis yder gratis rådgivning i sociale, psykologiske, personlige, juridiske eller samfundsmæssige problemstillinger. Rådgivningen kan ske i form af personlige samtaler, telefonrådgivning og rådgivning over , chat mv. Rådgivningen eller besøgstjenesten skal have et socialt sigte for socialt truede borgere eller borgere i en svær livssituation. Frivilligcentre / frivillighedsformidling: Under denne projekttype hører frivilligcentre, hvis formål er at understøtte og udbrede det frivillige sociale arbejde i afgrænsede områder, herunder i kommuner. Herudover hører frivillighedsformidling, der varetages af en uafhængig frivillig organisation med det formål at udvikle og fremme den lokale frivilligkultur. Fx ved at formidle frivillige jobs, yde støtte til og udbrede viden om det frivillige arbejde generelt og i lokalområdet. Sociale aktiviteter med etniske mindretal: Under denne projekttype hører forskellige former for sociale aktiviteter, der har fokus på at forebygge og afhjælpe sociale problemstillinger. Aktiviteterne skal være rettet mod etniske mindretal, der hører inden for målgruppen, det vil sige borgere, der er socialt truet eller i en svær livssituation. Sociale aktiviteter med truede unge: Under denne projekttype hører sociale aktiviteter, der er målrettet socialt truede unge op til 30 år. Det er projekter, der har fokus på at forebygge og afhjælpe sociale problemer for unge, der er i særlig risiko for social marginalisering og udstødelse. Der er ingen nedre aldersgrænse for denne målgruppe. 7. Projektperiode Projektperioden er fra den 1. juni 2017 til den 31. maj Udarbejdelse af projektbeskrivelse 4\n5 Ved fordeling af støtte til projekterne vil der blive lagt vægt på, at følgende er tilstrækkelig beskrevet i ansøgningen: At projektets formål er beskrevet. I projektets formål beskrives, hvilket problem projektet skal løse for målgruppen, og hvilken forandring det skal medføre for målgruppen. Beskrivelsen skal indeholde: Hvad er det for et problem, projektet skal løse? Hvordan gavner projektets aktiviteter den konkrete målgruppe? Hvilken forandring skal projektet føre til for målgruppen på kort og længere sigt? At projektets målgruppe er beskrevet kort og præcist. Beskrivelsen skal indeholde: Hvem indgår i målgruppen? Hvordan er målgruppen socialt truet eller befinder sig i en svær livssituation? Hvor mange er omfattet af målgruppen? Hvor mange fra målgruppen forventes at være omfattet af projektet? Det er vigtigt, at der gives et realistisk bud på, hvor mange, der indgår i projektet. Hvordan vil antal borgere i projektet blive opgjort/dokumenteret? Det skal beskrives, hvordan I systematisk vil opgøre antallet af borgerne. Hvordan vil projektet få fat i (rekruttere) målgruppen? At projektets målsætninger på borgerniveau er klart og præcist beskrevet. Målsætningerne er de konkrete resultater, som projektet forventer at opnå, for at projektet er en succes. Projektets resultater skal være konkrete og realistiske set i forhold til blandt andet projektets målgruppe, bemanding, aktiviteter, projektperiode og budget. Fx kan en målsætning for etablering af et nyt værested for hjemløse være: At værestedet er etableret og i drift tre måneder efter, at tilskuddet er givet. At xx antal hjemløse benytter værestedet hver uge/måned. At 80 pct. af målgruppen oplever en stor tilfredshed ved at benytte værestedets aktiviteter At sikre aftaler med nærliggende kommuner og private sponsorer om en forankring af projektet udover støtteperioden. Fx kan en målsætning for en frivillig rådgivning for pårørende til sindslindende være: At den telefoniske rådgivning skal være åben ti timer om ugen, og der skal gennemføres en behovsundersøgelse for, om det dækker behovet efter seks måneder. At der minimum skal være to cafétilbud om måneden At der mindst skal være to rådgivere til stede i caféernes åbningstider. At der er xx telefonhenvendelser og xx deltagere i caféerne per måned. At 75 pct. af målgruppen oplever, at rådgivningen skaber mere tryghed og åbenhed i familien. Alle projekter skal opstille målsætninger på borgerniveau. Selv om projektets indsatser er anonyme fx anonym telefonrådgivning, skal der opstilles målsætninger på borgerniveau. 5\n6 At projektets aktiviteter er beskrevet. Beskrivelsen skal rumme - kort og præcist - hvilke aktiviteter projektet vil udføre for at opnå formålet med projektet. Beskrivelsen skal indeholde: Hvilke aktiviteter/initiativer består projektet af? Hvad skal de planlagte aktiviteter medvirke til? Hvordan hænger projektets aktiviteter sammen? (hvis der er flere aktiviteter i projektet) Hvem står for at gennemføre de forskellige aktiviteter? At tidsplan for projektets aktiviteter er udarbejdet. Det skal angives, om nogle aktiviteter tidsmæssigt skal placeres før andre, og om der er særlige kritiske betingelser, der skal være opfyldt, før I fortsætter med projektet. Projektet skal ligeledes beskrive, hvordan projektet vil dokumentere aktiviteterne og resultaterne, fx via logbøger og lignende. At det frivillige ulønnede arbejde er beskrevet. Det skal fremgå tydeligt af ansøgningen, at det frivillige ulønnede arbejde udgør et betydeligt element i projektet. Fx skal det beskrives, hvor mange frivillige der indgår i projektet, hvad deres rolle/opgaver er i projektet, samt hvordan frivillige rekrutteres til projektet. At projektets organisering og ledelse er beskrevet. Projektets organisationsstruktur og opgavefordeling skal beskrives. Fx hvor mange ansatte er der i projektet, hvilke beføjelse har projektlederen, hvem har det overordnede ansvar for projektet, hvilke er projektets samarbejdspartnere, og hvad disse bidrager med? 8.1. Køn skal tænkes ind i projektet (Kønsmainstreaming) I skal tydeligt overveje, om projektet er målrettet enten mænd eller kvinder eller begge køn. De anvendte metoder i projektet skal svare til de behov, som mænd og kvinder i målgruppen kan have. I skal overveje om kvinder og mænd har samme behov for hjælp. I skal også overveje, om der er basis for at indrette projektet på en måde, der gør det muligt for både kvinder og mænd at få udbytte af det. 9. Tildelingskriterier for tilskud fra ansøgningspuljen Projektansøgningen skal opfylde både faglige tildelingskriterier samt generelle tildelingskriterier, som gælder for ansøgningspuljen Faglige tildelingskriterier Der gælder følgende faglige krav for at komme i betragtning til tilskud fra ansøgningspuljen: Projektet eller indsatsen skal være socialt rettet. Det frivillige ulønnede arbejde indgår som et betydeligt element i projektet eller indsatsen Generelle tildelingskriterier 6\n7 For at komme i betragtning til tilskud fra ansøgningspuljen gælder følgende tildelingskriterier for ansøgningen og ansøger: 1) Ansøgningens formål falder inden for ansøgningspuljens formål. 2) Ansøger falder inden for ansøgningspuljens ansøgerkreds. 3) Ansøgningens målgruppe falder inden for ansøgningspuljens målgruppe. 4) Ansøgningen indeholder en beskrivelse af aktiviteter, der kan forventes at bidrage til opfyldelse af forventede resultater, jf. afsnit 5. 5) Ansøgningen beskriver projektets sammenhæng mellem formål, målgruppe, aktiviteter, målsætninger på borgerniveau og organisering af indsatsen. 6) Ansøgningen skal opfylde krav til budget, jf. afsnit Vurdering af ansøgninger Ansøgninger om tilskud vurderes på baggrund af ovenstående faglige og generelle tildelingskriterier. Vurderingen er inddelt i fire områder. Af oversigten nedenfor, fremgår sammenhængen mellem tildelingskriterier og vurderingen af ansøgningerne: Vurderingskriterier Tildelingskriterier 1. Relevans Ansøgningens formål falder inden for ansøgningspuljens formål. Ansøger falder inden for ansøgningspuljens ansøgerkreds. Ansøgningens målgruppe falder inden for ansøgningspuljens målgruppe. Projektet eller indsatsen skal være socialt rettet. 2. Frivilligt element: Det frivillige ulønnede arbejde eller engagement udgør et betydeligt element i projektet eller indsatsen. 3. Sammenhæng: Ansøgningen indeholder en beskrivelse af aktiviteter, der kan forventes at bidrage til opfyldelse af projektets formål og forventede resultater. Ansøgningen beskriver projektets sammenhæng mellem formål, målgruppe, aktiviteter, målsætninger på borgerniveau og organisering af indsatsen mv. 4. Budget At projektets enkelte udgiftsposter er relevante og rimelige i forhold til ansøgers beskrevne aktiviteter. 7\n8 Ad 1) Relevans: På baggrund af ansøgers beskrivelse af formål og målgruppe vil det blive vurderet, hvorvidt projektet eller indsatsen er socialt rettet samt om projektets formål og målgruppe ligger inden for ansøgningspuljens formål og målgruppe. Ligeledes skal ansøger falde inden for ansøgningspuljens ansøgerkreds. Ad 2) Frivilligt element Det vil blive vurderet, hvorvidt det frivillige ulønnede arbejde udgør et betydeligt element i projektet eller indsatsen. Ad 3) Sammenhæng: Det vil blive vurderet, hvordan ansøgningen beskriver projektet, dets aktiviteter, tidsplan, organisering, målsætninger mv. På baggrund af den samlede projektbeskrivelse og dertilhørende budget vil det blive vurderet, hvorvidt der er sammenhæng mellem projektets formål, målgruppe, aktiviteter, målsætninger og organisering. Det vil blive vurderet, hvorvidt projektet opstiller klare og præcise målsætninger på borgerniveau. Projektets resultater skal være realistiske i forhold til bl.a. projektets målgruppe, bemanding og aktiviteter. Således skal det være sandsynliggjort, at de beskrevne aktiviteter vil føre til opfyldelse af de opstillede målsætninger på borgerniveau. Derudover vurderes det, hvorvidt de planlagte aktiviteter er klart beskrevet, og om aktiviteterne hænger sammen med målsætningerne på borgerniveau. Ad 4) Budget: På baggrund af den samlede projektbeskrivelse og dertilhørende budget vil det blive vurderet, hvorvidt der er sammenhæng mellem de beskrevne aktiviteter og de udgiftstyper, som fremgår af budgettet. Budgettet skal være realistisk, sparsommeligt og leve op til de krav, der er til udgiftstyper og niveauer, som fremgår af vejledningens punkt 12. Udarbejdelse af budget. Selv om et projekt opfylder alle tildelingskriterierne, er det ikke sikkert, at det opnår støtte, da der hidtil hvert år er søgt om langt flere penge, end ansøgningspuljen indeholder. Der tages i vurderingen ikke hensyn til, om det ansøgte projekt har modtaget støtte fra ansøgningspuljen tidligere år. Under hensyntagen til ansøgningspuljens størrelse og antal ansøgte projekter vægtes det, at et stort antal projekter, der opfylder tildelingskriterierne, kan komme i betragtning til at modtage støtte. Det er derfor ikke givet, at tilskudsmodtagere altid opnår det fulde beløb, der er ansøgt om. De typiske bevillingsstørrelser lå i 2016 i intervallet kr. Der gøres opmærksom på, at ansøgningspuljen er målrettet frivilligt socialt arbejde med fokus på den ulønnede indsats. Der kan derfor som udgangspunkt kun søges om støtte til lønnede medarbejdere og konsulenter i et begrænset omfang set i forhold til den frivillige indsats, der indgår i projektet eller opstår i umiddelbar forlængelse af projektet. Det ulønnede frivillige arbejde udelukker dog ikke, at en frivillig person modtager godtgørelser for udgifter, vedkommende har i forbindelse med udførslen af opgaven, fx transport- og telefonudgifter. 8\n9 Endvidere skal gøres opmærksom på, at ansøgningspuljen er målrettet sociale indsatser og projekter. Der kan derfor ikke tildeles støtte til projekter, hvis primære formål fx er integration, uddannelse, beskæftigelse eller sundhed. Disse elementer kan dog indgå sekundært i projekterne. 10. Tilskudsberettigede udgifter Projektets udgifter skal anføres under specifikke budgetposter i budgettet. Af nedenstående oversigt fremgår, hvilke udgifter der er tilskudsberettigede i forhold til tilskud fra ansøgningspuljen: Der kan ydes tilskud til følgende udgifter: 1. Lønudgifter til aflønning af medarbejdere i projektet 2. Konsulenthonorarer 3. Udgifter til revisor 4. Lovpligtige forsikringer, herunder arbejdsskadeforsikringer 5. Udgifter til transport. Ved udgift til transport i egen bil skal udgiften beregnes på baggrund af statens lave takst, jf. Moderniseringsstyrelsens Cirkulære om satsregulering for tjenesterejser. Udgifterne skal budgetteres med antal kilometer og takst per kilometer. 6. Udgifter til aktiviteter målrettet borgere 7. Udgifter til formidling 8. Udgifter til lokaler 9. Småanskaffelser, herunder kontorhold 11. Ikke tilskudsberettigede udgifter Af nedenstående oversigt fremgår, hvilke udgifter der ikke kan dækkes gennem tilskud fra ansøgningspuljen: Der kan ikke ydes tilskud til dækning af følgende udgifter: 1. Materialeanskaffelser for over kr. per år. 2. Anskaffelse af fast ejendom. 3. Anlægsudgifter, herunder ombygning og renovering. 4. Dækning af underskud. 5. Tilskud til enkeltpersoners underhold. 6. Aktiviteter, der fuldt ud er finansieret fra anden side. 7. Uddannelsesmæssige aktiviteter for frivillige (generel uddannelses- og kursusaktivitet for frivillige). 8. Aktiviteter for personer uden lovligt ophold i Danmark. 12. Udarbejdelse af budget I forbindelse med ansøgning om støtte fra Socialstyrelsens ansøgningspuljer skal der udarbejdes budget for projekterne, der ansøges om støtte til. Budgettet oprettes automatisk, når ansøgningen udfyldes elektronisk på Tilskudsportalen. Der gælder følgende krav til udarbejdelse af budget: 1) Budgettet skal fordeles på måneder i det projekt år, hvor projektet har udgifter. 9\n10 2) Budgettet skal udarbejdes på en sådan måde, at det udgør en fyldestgørende og sandfærdig beskrivelse af projektets forventede udgifter, som er afstemt i forhold til projektets aktivitetsniveau, tidsplan og organisationsstruktur. 3) Indholdet af den enkelte aktivitet og forudsætningerne for udgiftens størrelse skal fremgå af ansøgningen. 4) Udgifter skal specificeres i budgettet. 5) Der kan ikke budgetteres med uforudsete udgifter. 6) Udgifter kan ikke samles i overordnede budgetposter som overhead, administrationsbidrag og diverse. 7) Lønniveauet for ansatte i projektet må ikke være højere end det, der er aftalt i de statslige overenskomster for tilsvarende arbejde. 8) Udgifter til transport i egen bil kan højest udgøre statens lave takst per kilomenter. Per 1. januar 2017 udgør statens lave takst 1,93 kr. per kilometer. Under transportudgifter skal oplyses kørselstakst samt antal kilometer. Budgettet skal kun indeholde tilskudsberettigede udgifter, som direkte kan henføres til det konkrete projekts gennemførsel. Således må der ikke budgetteres med udgifter, som ikke direkte kan henføres til det konkrete projekt, eller udgifter, der ikke kan gives tilskud til (se afsnit 10 og 11). Det er vigtigt, at følgende oplysninger angives i budgettet: Projektets titel Ansøgers identifikation (CVR-nummer eller CPR-nummer) Ansøgers navn og adresse Nødvendige udgifter Tilskud kan ydes til fremtidige, projektrelaterede udgifter. Det skal være udgifter, der er nødvendige for at projektet kan gennemføres. Det skal også være udgifter, som afholdes, når der er modtaget tilskud. Kun i særlige tilfælde kan der ydes tilskud til udgifter, som er afholdt, før der blev ydet tilskud, hvis de har en klar tilknytning til projektet Periodiserede budgetter kr. eller derudover Udgifterne i det enkelte årsbudget skal fordeles på de måneder, hvor de enkelte udgifter forventes at falde. Hvis der fx er en ansat projektleder i projektet, opgøres lønnen som den afholdes, én gang om måneden. Gennemsnitstal kan således ikke anvendes Under kr. Hvis det ansøgte beløb er mindre end kr., behøves projektudgifter ikke at være opdelt i måneder. De kan samles i den første måned, hvor projektet har udgifter Lønudgifter Lønudgifter skal budgetteres med antal timer og sats per time for ansatte medarbejdere og/eller timelønnede eksterne konsulenter mv. Lønudgifter må ikke inkluderes under andres budgetposter. Lønniveauet 10\n11 må ikke være højere end det, der er aftalt i de statslige overenskomster for tilsvarende arbejde. Der kan findes relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside og/eller ved henvendelse til de relevante fagforeninger Enhedspriser Alle udgiftsposter skal så vidt muligt udspecificeres i antal enheder og pris per enhed. Hvis projektet fx indebærer afholdelse af to konferencer inden for det samme projektår, og hver af konferencerne koster kr., anføres to enheder á kr. i den eller de måneder, hvor konferencerne og dermed udgifterne forventes afholdt Noter til budgettet Der skal udarbejdes forklarende noter til de udgiftsposter, som anføres i budgettet. Hvis en af budgetposterne fx er Seminar, kan noten indeholde oplysninger om forventet antal deltagere, seminarets varighed (antal dage, med eller uden overnatning), pris per deltager, honorar til oplægsholder mv. Noten skal således dels klarlægge indholdet af den enkelte aktivitet og dels klarlægge forudsætningerne for udgiftens størrelse. 13. Ansøgningsprocedure Ansøgningsfristen er den 16. marts 2017 kl. 12:00. Efter dette tidspunkt kan ansøgninger ikke længere fremsendes. Ansøgerne kan forvente svar på ansøgningen ultimo maj Spørgsmål i forbindelse med ansøgningspuljen kan rettes til Center for Økonomi og Tilskudsforvaltning i Socialstyrelsen. Spørgsmål kan stilles via tlf , mandag fredag mellem kl , eller Ansøgningsskemaet skal udfyldes elektronisk via Tilskudsportalen. For yderligere information om brug af Tilskudsportalen se under vejledninger på Tilskudsportalens forside. Når Socialstyrelsen har modtaget ansøgningen vil dette fremgå af status under Min tilskudssag. Tekniske spørgsmål i forhold til anvendelse af Tilskudsportalen kan sendes til NemID Ansøgere med CVR-nummer skal ved oprettelse og indsendelse af ansøgninger anvende en Nem ID medarbejdersignatur tilknyttet det relevante CVR-nummer. Den tilskudsansvarlige såvel som den medarbejder, der opretter ansøgningen, skal have en Nem Id medarbejdersignatur. Ansøgere, som ikke er CVR-registrerede, kan søge ved hjælp af en Nem ID signatur tilknyttet deres CPRnummer. Kun personer, som er fritaget fra tilslutning til digital post, behøver ikke at søge gennem Tilskudsportalen. 14. Hvis projektet får tilskud 11\n12 Hvis projektet modtager støtte, gælder der en række forpligtelser, som står i bekendtgørelse om ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde (PUF), af afgørelsen ( tilskudsbrevet ), og af vejledningen om betingelser for tilskud. Der er fx tale om pligt til at indsende relevante dokumenter, rapport, udbetalingsanmodning og regnskab. Hvis tilskudsmodtager ikke overholder forpligtelserne, kan Socialstyrelsen fx beslutte tilbageholdelse, bortfald eller tilbagebetaling af tilskud Rapport og erfaringsopsamling Projektet skal løbende forholde sig til, om det opnår sine mål og i modsat fald justere projektet. Det skal desuden være muligt for Socialstyrelsen at følge med i, om projektets indsats har den tilsigtede virkning for borgerne. Tilskudsmodtager for projekter for tilskud over kr. skal aflægge rapport om de aktiviteter og resultater, der er nået i projektperioden inden for de frister, der er fastsat i tilskudsbrevet. Tilskudsmodtager skal indsende regnskab for projektperioden inden for de frister, som er skitseret i tilskudsbrevet. Regnskab for tilskud over kr. skal være revideret af en registreret eller statsautoriseret revisor. Regnskab for tilskud op til kr. skal være revideret af en af tilskudsmodtager valgt revisor, der skal være regnskabskyndig, men ikke behøver være registreret eller statsautoriseret. Revisor skal være uafhængig af tilskudsmodtagers virksomhed og må ikke have nogen personlig eller økonomisk interesse i revisionens udfald. Skabelonen for afrapportering kan hentes på Socialstyrelsens tilskudsportal under ansøgningspuljens site og Min tilskudssag. Rapporten skal udfyldes elektronisk og indsendes via Socialstyrelsens tilskudsportal. Fristerne for indsendelse af rapporten fremgår af det tilskudsbrev, som tilskudsmodtagere modtager fra Socialstyrelsen. Der henvises endvidere til bekendtgørelse om ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde, som findes på Retsinformation og Socialstyrelsens tilskudsportal Socialstyrelsen, den 16. februar 2017 BIRGITTE ANKER / Mette Holm Sørensen 12\n13 1) En borger defineres her som en person, projektet har til formål at hjælpe, og som deltager i projektet. 13\nBekendtgørelse om ansøgningspuljen til frivilligt socialt arbejde\nBEK nr 40 af 18/01/2018 (Gældende) Udskriftsdato: 24. januar 2018 Ministerium: Børne- og Socialministeriet Journalnummer: Børne- og Socialmin., Socialstyrelsen, j.nr. 2018-742 Senere ændringer til forskriften


Foredrag Landsmødet 2017 - Selskabet For Dansk Fotografi\nForedrag Landsmødet 2017\nForedrag på Landsmødet 2017\nAuthor: Carsten Egevang\n19.30 – 21.00 Lightroom Workshop ved Stefan Nielsen (Zone system med Lightroom og Silver FX Pro)\nDer er sikkert mange, der synes det er svært ved at få de digitale sort/hvid billeder til at få den samme stoflighed som ”i gamle dage” da vi lavede dem i mørkekammeret med kemi og fotopapir.\nHer lærer du hvordan en kombination af Lightroom og Silver FX Pro fra Googles Nik Collection kan hjælpe dig med at lave sort/hvid billeder, der er på højde med hvad man kunne dengang.\nDu får en introduktion til hvordan zone systemet, der oprindeligt blev udviklet til analog fotografering, også kan hjælpe dig her i den digitale tidsalder.\nKort om Stefan Nielsen:\nHar fotograferet siden han fik sit første kamera da han fyldte 6 år.\nArbejder i dag som selvstændig fotograf og underviser.\nHar undervist på mange forskellige fotorelaterede FOF kurser siden 2011 – blandt andet i Lightroom, Photoshop og billedkomposition.\n13.00 – 14.30 Foredrag Krass Clement\n15.00 – 18.00 Model/Portræt Workshop ved Jesper Kofoed (Forskellige workshops med modeller)\nPortræt- og modelfotografering i praksis\nPå Landsmødet kan du lørdag eftermiddag få lejlighed til at fotografere modeller og få masser af gode tips med hjem til, hvordan du selv griber denne del af fotograferingen an.\nVi har inviteret Jesper Koefoed, indehaver af www.fotoworkshop.dk og kendt fra spalterne i dette blad, til at give en kort introduktion til emnet. Derefter bliver der rig lejlighed til at prøve tingene af i praksis, for vi har også inviteret en række modeller, som deltagerne kan skyde billeder af med kyndig hjælp fra fotografer fra Downstairs.\nDet er både lys, teknik og ikke mindst samarbejdet med modellen, der skaber det gode billede. Og du kan blive klogere på alle tre dele denne eftermiddag.\nDu skal bare medbringe dit kamera og evt. din speedlite – vi har resten J\n13.30 – 15.00 Foredrag Carsten Egevang\nCarsten Egevang er fotograf med speciale i Grønland. Gennem de seneste 20 år har Carsten rejst til de fjerneste egne af Grønland, først som biolog og senere som professionel fotograf.\nCarsten er honoreret i flere internationale fotokonkurrencer, herunder som kategorivinder i BBC’s Wildlife Photographer of the Year – den højeste placering en dansker endnu har modtaget i den prestigefyldte konkurrence. Carsten er desuden ”årets danske naturfotograf 2011” og modtager af det Grønlands Selvstyres ”Miljø- og Naturpris” i 2012.\n”Jeg vil betegne mig selv som traditionel naturfotograf, men indenfor de seneste år har jeg prøvet at gå nye veje. Dels er det ikke dyr og fugle der er de primære motiver i projektet, men derimod har jeg ønsket at skildre lokalbefolkningen – og deres forhold til naturen – i nogle af Grønlands mest isolerede områder. Desuden har jeg valgt at fotografere i sort/hvid – en udfordring der har tvunget mig til at tænke anderledes” fortæller Carsten Egevang.\nCarsten vil i sit foredrag den 8. oktober fortælle om hvordan hundeslædekørsel, isbjørnejagt på havisen og om hvordan det er at være fotograf i ét af verdens mest naturskønne, men samtidig mest barske, områder på jorden.\nSe Carstens billede øverst i artiklen, for at se Carsten's hjemmeside, så klik her\nVI tilføjer et langt zoom objektiv til det bedste kompakte kamera\nFotograf: Nicolai Godvin Titel: Footprints Tekst: Leif Alveen De fleste kender nok photographic society of america (PSA) som et navn og/eller logo, som er at finde i forbindelse med internationale fotokonkurrencer.\nKonkurrence i fotografi\nAuthor: Peder Krabbe Titel: Cello kvartetten Kan vi på retfærdigvis konkurrere i billeder? Har vi ikke alle sammen forskelligt syn på hvad et billede siger os, det være indenfor fotografi, maleri, skulptur osv. Og hvad er kunst? Hvis vi går videre, er kunst ikke det, den enkelte person mener om netop det værk hun/han synes er kunst.\nDu kan deltage på Den Nationale\nDu kan lave din egen fotogruppe\nDu kan melde dig ind i en Fotoklub nær dig\nDu kan se ældre numre af Dansk Fotografi her\nAt du kan se SDF godkendte saloner her\nSted: ØKSNEHALLEN Udstillingsperiode: 23. juni – 31. august\nNyophængning af fotosamling på Brandts\nFotos af hverdag og krig - Livet i Gazastriben\n”FORTID MØDER NUTID MØDER FORTID”\n- en fotoudstilling af Ole Jauch Ole Jauch fotografer kun analogt og tit med materialer, som har passeret udløbsdato:


Roys Cafe Amboy på Route 66 - Roadtrip.DK\nCalifornienCalifornien, Route 66\nFolk cruiser fra Los Angeles-området i deres dyre biler til Amboy i Mojaveørkenen for at besøge Roys Cafe. Et af de kendeste og mest ikoniske stop på Route 66. Skiltet med Roys Cafe og Motel tages der mange billeder af dagligt og stedet er brugt som lokalitet i rigtig mange film, især de såkaldte roadmovies.\nDu kan besøge Roys Cafe i dag. Stedet ejes af japaneren Albert Okura. Han ønskede at eje en del af Route 66 og købte derfor hele byen Amboy, som var blevet sat til salg på Ebay for år tilbage. Der kan i dag købes benzin og lettere forfriskninger på stedet.\nRoys cafe og motel åbnede i 1938. Ejeren hed Roy Crawl og i Route 66´s storhedstid arbejdede der ca. 70 mennesker på cafeen og motellet. Dengang var der ikke blot cafe og motel, men også en benzintank, værksted til biler og et posthus.\nAmboy havde ca 700 indbyggere i Route 66´s storhedstid. Og byen havde det hele: lufthavn, værksteder, cafe, skole, kirke, kirkegård, selv et vulkan krater, men det eneste der har åbent endnu er posthuset.\n“Roys Motel, Café og benzinstation er måske den mest elskede og anses for særlig vigtigt i forhold til andre Route 66 steder på grund af den fjerne ørken placering.” udtaler Glen Duncan, Route 66 Preservation Foundation præsident og forfatter til Route 66 i Californien. “Rejste man øst eller vest, var der og er der stadig, en lang vej at køre for benzin, en seng eller noget at spise. Roys var en gave for de rejsende.“\nVi kan ligeså godt advare. Toiletterne var virkelig klamme da vi var der. Afløbssystemet virkede ikke, ihvertfald lugtede der volsomt og vi fravalgte faktisk at bruge dem. Det kan derfor ikke anbefales at holde sig hele vejen til Amboy og være ved at sprænges når man kommer, så hellere et stop i den øde Mojaveørken :).


Politivennen Live Blogging: Om Egendragter for Statens forskiellige borgerlige Stænder\nOm Egendragter for Statens forskiellige borgerlige Stænder\nOfte har det ønske været fremsagt at hver klasse af statens medlemmer havde en egen dragt som udmærkede og adskilte dem fra alle andre. Indførelsen af en sådan dragt ordnet efter stænder ville medføre den væsentlige nytte, at man vidste hvem man omgikkes. Og for at bruge et eksempel, at man ikke gjorde for meget af en rigklædt tjener og for lidt af en slettere klædt embedsmand. (For ofte er det virkelig tilfældet især på helligdage at man ser tjeneren bedre klædt end herren). Endnu en vigtig nytte ville formentlig sådanne bestemte dragter have. Nemlig at enhver ville søge at gøre sin stand mere ærværdig når han var nødt til at bære et udvortes tegn på sit kald i staten.\nDet er virkelig sørgeligt at se tjeneren der for en time siden stod bag på kareten i liberi, spadsere i sin kjole der viser ham som en kavaler. Det samme er tilfældet med tjenestepigen der i det ene øjeblik opvarter, eller går med en torvespand på armen (hvilket jo er forbundet med hendes stand). I det andet lader sig til syne i en smuk pels eller deslige. Burde det ikke befales tjenerne at gå med liberi og pigen med hvergarn og pigeklædt så længe de bliver i denne stand? Burde ikke bekendte offentlige fruentimmer ved deres klædedragt adskille sig fra anstændige fruentimmere?\nStuepige - uden egendragt omkring 1810. Stik fra Lahdes Kobberstikkeri.\nDette at tjenere og piger klæder sig som herrer og damer, er det vel andet end et bevis på at de selv har meget ringe tanker om deres stand? Og hvad vil følgen blive af alt dette? Mangel på brave tjenestefolk og en mængde af kandidater til forbedringshuset. Når den opfylder sine pligter, er den tjenende stand en af de agtværdigste, det indser enhver. Men dersom den vil vedblive at gå frem i overdåd i samme forhold som det i de sidste år er sket, er det lige så klart at denne stand vil blive lige så foragtelig og foragtet som hvis den blev inden for de sømmelige skranker og ville være agtværdig og agtet.\nTjenestefolks luksus må jo drive dem enten til uredelighed mod husbond og madmoder eller til utugt. Og som en følge deraf er den indbyrdes tillid og agtelse enten svækket eller aldeles tilintetgjort. Når årsagen hertil ophørte ved en vis dragts indførsel, da ville virkningen være at forrige tiders troskab og redelighed atter ville indfinde sig. Dersom nu dette ønske blev opfyldt da ville vistnok både herre og tjener, den første vist nok straks, den sidste måske først længere hen, velsigne denne gavnlige indretning.\nNu lidt om de øvrige stænder. Ligesom det er en fuldkommenhed ved nutidens militær at man af dragten ikke alene kan kende deres stand, men endog under hvilke regimenter de henhører, således synes det også såre passende at alle civile havde en dragt der gjorde dem kendelige. Således den studerende, den håndværkende, den handlende osv. hver sin. Dog dette sidste ville måske medføre mere ulejlighed end reformen ved den tjenende stand. Men følgen ville vist nok blive megen indskrænkning i den dag for dag tiltagende land og mand fordærvende overdåd.\n(Politivennen nr. 17, Løverdagen den 27. april 1816, s. 254-256)\nOm Tjenestefolks Klædedragt\nTil udgiveren af Politivennen.\nMed megen glæde har jeg bemærket Deres så rigtige anmærkninger om vores skadelige og kostbare klædedragt i alle stænder, og især vores tjenestefolks, som stadig mere og mere bidrager til deres sande fordærvelse. Det var at ønske at der blev givet en passende forordning, hvorledes disse mennesker skulle klæde sig, så ville man snart se en stor forandring i den vedvarende klage over dårlige tjenestefolk.\nTillige måtte der også gives en forordning til herskaber, som tillader deres tjenestefolk den samme og mange gange bedre klædedragt end de selv bærer. Enhver synes mig, måtte med glæde bidrage til at holde på den så meget nyttebringende forordning. Meget ville det forbedre tjenestefolk, når de allerede i skolerne blev holdt til flid, renlighed og orden, og ved konfirmationen ikke blev pyntet som damer. Enhver der ville hjælp et barn til en klædning ved denne højtidelighed, måtte gøre det med en tarvelig, til deres stand passende kartuns kjole, en smuk, men ikke kostbar kappe syet tillige med kjolen, ikke efter den nuværende mode, med lange ærmer, kort liv, nedhængende fra skuldrene, så de ikke kan røre sig når de skulle bestille noget, men med ærmer til albuen og et tørklæde om deres hals.\nDe ville ved at bruge kappe undgå at sidde en time for at lade flette deres hår i mange fletninger, som når de senere tiltræder deres tjeneste skal efterlignes hver morgen, hvorved de spilder tiden som de kunne bruge i deres herskabs tjeneste. Også undgik de, når de kun har lidt tid, at gå med papilotter og uredt hår den hele dag som især er et ubehageligt syn hos en kokkepige.\nRenlighed måtte de kunne lære i skolerne når de ikke får den hjemme hos deres forældre. Når lærerinden i en vor af fattigskolerne og andre skoler for simple folks børn, lod en del af dem gøre skoleværelset rent hver onsdag og lørdag eftermiddag, og ikke alene feje dem, men også måtte vaske gulv og vinduer, støve ren og gøre rent i krogen, som de så gerne glemmer, når de kommer i deres kondition.\nBarnepige o. 1810. Ærmer til albuen. Tørklædet om halsen mangler. Men håret pakket godt ind i en kyse. Det er den franske empiremode lig: draperede, tynde stoffer dog tilført pufærmer, den stramme talje flyttet til under barmen og kysehat. Et enkelt snit som er nemt at bevæge sig rundt i: Men de tynde kjoler var måske ikke lige det mest hensigtsmæssige i det danske klima (Lahdes kobbertrykkeri).\nDet for den klasse af mennesker så skadelige arbejde, nemlig broderi, måtte aldrig læres nogen pige der i fremtiden skulle tjene. Ellers var de arbejder de måtte lære til fuldkommenhed i de simplere skoler fin og grov linnedsyning, at spinde, væve. Også at vaske og stryge kunne de lære når lærerinden selv forstod det til fuldkommenhed.\nBroderiet betales i disse tider så godt at når de har lært det til fuldkommenhed, kan de sætte dem hen på en sal, brodere om dagen og tage imod selskab af unge herrer om aftenen. Og hvad er følgen deraf andet end at hospitalerne og Ladegården bliver opfyldt med uslinge og betlere og staten mister sine kraftfulde ynglige, nyttige borgere og borgerinder.\nNødvendigt tror jeg det var, når at forordningen i henseende til klædedragten skulle overholdes strengt, at tjenestefolkene kunne få hvergarn,som de skulle bære om vinteren, bomuldstøj om sommeren, og ternet lærred til forklæde for rimeligere pris end hidtil. Dertil måtte anlægges en fabrik hvor det blev dem solgt for bedre køb, så at de ingen undskyldning kunne have for ikke at bære det omtalte tøj. Alle piger der ikke ville bære denne dragt, måtte anses for foragtelige subjekter, som intet herskab ville tage i deres hus. På den måde ville snart den gamle ærbare klædedragt føres ind i landet igen. Hvert herskab måtte efter evne bidrage noget hvert år til indkøb at den ovennævntedragt og hellere give dem mindre løn, for at de ikke kunne få lejlighed til at købe stads. På den måde ville også tjenestefolkene blive længere hos ders herskaber og den evige flytten ville ikke mere eksistere.\nDet ville blive som i gamle tider, da gode tjenestefolk blev regnet til en af husets lyksaligheder og blev behandlet som om de hørte til familien. Men i den tid passede også hver borgerkone selv sit hus, holdt dem til streng orden og renlighed, lod dem sy og spinde, anså sig ikke for godt til at efterse dem ved arbejdet, og holdt ikke en tjener for at passe på den anden. De efterabede ikke den højere stand i alt. De glemte aldrig at Gud selv har forordnet stænderne og at enhver derfor skal rette sig derefter. En købmand om han end aldrig har vundet for mange penge, skulle ikke efterabe adelen i klædedragt, som for sin stand skyld er nødsaget til at klæde sig bedre. En håndværker skulle ikke holde heste og vogn og klæde sig som en adelig. Så ville også tjenestefolkene ikke klæde sig som herskabet.\nEn bemærkning kan jeg ikke undlade at gøre til sidst, nemlig at jeg ikke kan begribe hvorledes det er muligt for vores damer, især af købmandsstanden, kunne give så dårligt et eksempel for de efter dem følgende klasser. Da vores allernådigst elskede dronning og hendes så meget yndede datter foregår os med det bedste eksempel på tarvelighed. Gud give vores allernådigste konge ville udgive en forordning hvori det blev befale: At ingen undtagen damerne der hører til hoffet måtte bære fløjl, fjer, tyl og silketøj som nu koster en speciesdaler alen. Simpel taft, cenbrits, zirk og demitie, kunne damerne gerne hjælpe dem med. Broderiet kunne også tllades damerne at bære når de ikke alt for meget blev udpyntet med fine kniplinger. For ved broderiet bliver mangen agtværdig familie understøttet på en dem anstændig måde, især da de kan henligge det på det så meget godt indrettede industrrimagasin.\nHvor meget ville det glæde mig, når disse bemærkninger måtte finde noget gehør og bringe nytte i tiden.\n(Politivennen nr. 19, Løverdagen den 11. maj, s. 283-288)\nAnmærkning til det i No. 19 af Politievennen anførte, om Tjenestefolks Klædedragt.\nAt det var ønskeligt og rigtigt at såvel tjenestefolk som andre, levede tarveligt og ikke klædte dem anderledes end deres lovlige indkomst tillader det, derom er nok ingen tvivl. Og når vores elskede kongehus' eksempel blev fulgt, ville sådant også være anderledes. Men at adelen er mere berettiget til at være overdådig end statens nærende medborgere, håndværkere og købmænd, hertil finder indsenderen ikke den mindste grund. Og vores elskede regering ønsker vist lige så lidt at adel som ikke-adel skal ved overdådighed skade staten og dem selv\n(Politivennen nr. 20, Løverdagen den 18. maj, s. 300)


Kun 1.299,- / spar op til 199,-\n* Pris pr. person i mini dobbeltværelse m. 3/4 seng\nEnkeltværelse med eget bad og toilet med bruser og hårtørrer. Værelset er udstyret med minibar, telefon, TV, radio, gratis WiFi og mindre klædeskab.\nMindre dobbeltværelse på 12 m² med 3/4 dobbeltseng (140 cm), eget brusebad/toilet, hårtørrer, minibar, telefon, TV, radio, gratis WiFi og mindre klædeskab.\nStandard dobbeltværelse på 20 m² med eget bad og toilet med bruser eller badekar og hårtørrer. Værelset er udstyret med minibar, telefon, TV, radio og gratis WiFi. Der er en mindre sofa, sofabord og et par gode stole på værelset.\nNærmeste togstation : 5km (Skørping)\nNærmeste lufthavn : 30km (Aalborg)\nCheck-in fra: 14:00(15:00)-18:00\nVikingecenter Fyrkat (24.1km)


Er Bordeller Lovlige Samsø / Gratis Chat Sites\nEr bordeller lovlige Samsø\nMuseet ligger placeret imellem to berømte bordeller med udsigt over Prostitution har være lovligt i Holland siden , og der er omkring. Bordelmutter frygter politiet, selvom hun har forsøgt at gøre sin sexklinik lovlig. Måske politikerne skal se på loven, siger juraprofessor. Mangler: samsø. Sendt i aktivering på bordel Den er fuldstændig lovligt etableret, og vores virksomhedskonsulent kontaktede virksomheden telefonisk og fik Bordel -sag får følger Pendlerfærge til Samsø lagt i graven efter kun et år. 8...\nHer er hvad vi ved om hackerangrebet. Prøv digital adgang i en måned for 49,-.\nFaktisk er det en ren pine at gå rundt og se, hvad nogle af ejerne finder på i Nordhavns ombyggede silo, hvis arkitektur ellers er fantastisk - læs anmeldelsen. Regionen vil have flere frivillige førstehjælpere. Vi har gransket er bordeller lovlige Samsø typiske spørgsmål fra prostitutionsdebatten. Selv om du omhyggeligt har valgt sæde i flyet, har flyselskabet ret til at placere dig et andet sted. Minister: Dansk bekymring overses i nye fiskeribestemmelser. Tallene omfatter både bordeller i byerne og på landet. Men der skulle desuden præsteres »kuvertpenge«, som skulle lægges ud »under hvor får jeg en sukker daddy Hørsholm, når arbejdsdagen sluttede. Robotadvokaten rykker ind - og snart forstår den dansk. Hvis du klikker på et link på www. Vi har sendt dig en e-mail med et bekræftelseslink. Nykredit-kritiker klapper i: Nedlægger oprørsbevægelsen Premium. Ved at bruge sitet accepterer du dette. Kælderlejligheden på Randersvej 53 kostede kroner pr. Nu folder Horsens sit store projekt Freedom Prison ud. Man må godt være prostitueret i Danmark, men ikke drive bordel med andre som arbejdskraft. Tusindvis af kvæg, svin og lam skydes på marken. Danish Crown tilbagekalder fem ton hakket oksekød. Man har genudnyttet en fortidig struktur for at bevare forbindelsen mellem den nye by og historien. DIN MENING Skal købesex være lovligt? Håndboldpar: Foreningslivet afgørende for håndboldlivet.\nDet er de lande, der har nogle af Europas mest strikse lovgivninger, når det handler om prostitution og købesex. Hjemmerøver kørte rundt med årig kvinde. Hundredvis af danske familier deler ferieboliger i udlandet: Sådan gør de. Folk stod i kø for at komme på marked: Tingene har sjæl og charme..\nBedste online dating for sex Middelfart Nordkorea klar til dialog med Trump-regeringen. Af Jørgen Nygaard I Syd- og Sønderjyllands Politikreds har politiet kendskab til 40 bordeller. Centret vurderede, at kvinden ikke var blev handlet og dermed ikke udsat for såkaldt trafficking. Hun har været i branchen i fire år, og laver til daglig vagtplaner, vasker og gør rent for op til 20 prostituerede. Andre læser lige nu:.\nHVORDAN OPRETTER EN HJEMMESIDE GULDBORGSUND Nordhavn, Mårslet og Aarhus: Her er de områder, som nye indbyggere strømmer til. Massagebriksen bliver rykket hjem i kundernes egne stue: Nu skal det være nemmere at være behandler og kunde. Containermarkedet er i bedring - men Maersk Line giver voldsom migræne på Esplanaden Premium. Skænderi kulminerede: Mand smed kvinde i åen. Hvad sker der i deres verden? Live: Randers får en flot skalp: Vinder i Aalborg.\nEr bordeller lovlige Samsø Politiet rykkede ind i det aarhusianske bordel kort efter kl. Horsens-træner: Nedrykningsgys bliver skideskægt. For »efter en grundig samtale med manden«, som regionen tidligere har udtrykt det i Politiken, havde vagten på alarmtelefon god grund til at tro, at manden var i stand til klare sig selv. Loven siger, at "det er ulovligt at holde bordel", men uddyber ikke, hvad det vil sige. Udsigt til en rigtig regnvejrsdag i Østjylland lørdag.\nDating latino Jammerbugt Det hænger måske sammen med, at rufferi-paragraffen stort set ikke har ændret sig i mere end år. Også hvis bagmændene lokker fattige piger her til landet og gør dem til ludere. Regioner aktiverer it-beredskab efter engelsk angreb. Ifølge SFI har 33 procent af alle klinikprostituerede og 75 procent af de gadeprostituerede symptomer på depression. Arkæologer finder 17 mumier i egyptiske katakomber.\nDating store damer Helsingør 771\n30-11-2016 Homer Wetmore sukker Baby sukker daddy forhold Comments Off on Er bordeller lovlige Samsø\ngratis seksuelle møde sites Fanø\n100 gratis online dating Fanø\nsingle dating websites Odder\nHvordan man får en sukker daddy online Albertslund\nSeksuelle møde Aalborg


Det kan godt mærkes at børnenes sommerferie nærmer sig. Alt går lidt ned i gear. Ingen særlige lektier. Solen skinner, og det er svært at komme i seng om aftenen.\nVi har først ferie begyndende i uge 30, så der er et stykke tid til, men vi føler næsten at den begynder i næste uge for der tager Emil og Emma med farmor og farfar til Tunesien i en uge. Helt alene hjemme... jubi....\nVi har også allerede selv bestilt ferie. Normalt plejer vi bare at køre, og sådan ca. lige aftale hvilket land vi vil til, men i år er noget af ferien allerede bestilt. Vi skal til Frankrig.\nSidste år var vi ved Gardasøen samt i Østrig. Gardasøen var en smuk oplevelse, men alt for mange mennesker. Masser af danskere. Hvorimod Østrig var meget mere natur og ro.\nI år har vi så valgt en kombination. Naturcamping med masser af vand. Det elsker ungerne.\nEfterfølgende har Kenn fundet ud af at flere tour de France etaper er i gang mens vi er der.... og det kun henholdsvis 11 og 20 km derfra. Jeg er nærmest antisport, og ser det aldrig på tv, men live er altid anderledes. Det bliver sikkert en oplevelse.\nMin bluse med klokkeblomstkant fra Helga Isager´s nye bog har ændret sig.\nEfter et hyggeligt besøg hos Joan blev jeg inspireret af hendes strikketøj. Hun var igang med Supersoft denim og det garn så meget spændende ud. En blanding af uld og bomuld.\nJeg var jo oprindelig i gang med Merci, men blev enig med mig selv om at det andet måtte prøves. Ikke at Merci ikke er lækkert...absolut.\nJeg har valgt en blå/lilla udgave. Bomulden er Indigo farvet, og smitter derfor noget af, men kan heldigvis hurtigt vaskes af. Joan fortæller ,at den blå farve bliver lyserere efter vask. Ligesom et par nye cowboybukser.\nJeg er spændt på hvordan den bliver. Nu er jeg heldigvis over den første kant, og i gang med ribstrik. Der var sørme mange masker i den nederste kant. Den er lavet anderledes end jeg normalt har prøvet.\nHer slår du et antal masker op. På næste pind strikker du 4 vrang, slår 8 masker op, og strikker igen 4 vrang osv. På denne måde bliver den nederste kant fast, og du "kigger" op i kanten. Jeg har tidligere lavet den hvor der bare slås en masse masker op, og der efterfølgende tages ind.\nHelga´s version er god fordi kanten ikke bliver så "strut".\nJeg må videre med mine blå fingre.\nposted by garnnyderen at 6:16 AM 0 comments\nJeg har fået en ny bog. "Strikketøj" af Helga Isager. Den har vist været undervejs længe, og det er da også et stykke tid siden jeg bestilte den hos Saxo. Den er værd at vente på må jeg sige.\nDet er en lækker bog med mange flotte modeller i den vanlige Helga stil. Hun har et tvist af luksus hvor der ikke kan rynkes på næsen og klart kan siges at det her er hjemmestrik.\nBogen er enkel bygget op med en lille historie til hver model. Alle menneske modeller er nogle små smarte "Vogue" modeller, og det kræver måske lidt at overføre det til en almindelig dansk sag. Men det er billederne der bærer meget af det lækre og indbydende, og jeg kan sagtens se mig selv i mange af modellerne.\nDer er nogle gengangere, men alligevel er de tilført nogle nye detaljer/snit.\nJeg er vild med den bog, og er allerede startet på en lille sag. En cardigan med klokkeblomst kant. Jeg har valgt at strikke den i Merci. Jeg må ind og strikke videre.\nposted by garnnyderen at 8:54 AM 2 comments\nMin Jytte Slente mohairbluse er færdig. Den er blevet superlækker. Strikket i to forskellige mohairtykkelser. Den ultratynde kidmohair og den tykke Fiori mohair. Begge i samme indfarvning. Det er det der gør blusen speciel flot. Den er meget let og vejer ca. 120 g ialt.\nDen sidder godt, og har været meget nem at strikke. Ikke specielt udfordrende, men lige det jeg har haft lyst til pt. at lave. Skiftevis 4 pind glatstrik i tynd, og 2 pind glatstrik i tyk mohair. Vrangsiden udaf, og det er det.\nDer er også en model i bogen som den netop strikkede, men i en poncho form. Den kan jeg også få lyst til at lave, men vil nok gå i gang med en sommerbluse først.\nposted by garnnyderen at 7:56 AM 1 comments\nHer et billede af min Maple. Jeg er sikker på det bliver en "hyggetrøje" til vinter. Pasformen er rigtig god.\nSe tidligere indlæg omkring garn mm.\nposted by garnnyderen at 12:05 AM 4 comments\nJeg har lige fået min nye bog. "Vintage Crochet". En bog udelukkende med hæklede ting. En lidt alternativ bog inddelt i emner. Tøj, lidt til hjemmet, gaver mm.\nJeg er helt vild med den viste kjole, og sjalet. De er vildt flotte. De kan godt komme på ønskelisten. Ellers er der tæpper, gardiner, puder, halskæder mm. Noget af det er lige alternativt nok til min smag...og så alligevel. Der er noget spændende over bogen. Flotte billeder.\nSamtidig en ikke særlig dyr bog.\nposted by garnnyderen at 4:21 AM 2 comments\nJeg er gået i gang med en bluse fra Jytte Slentes bog "Designstrik" (den grønne på billedet). Den har længe været på listen, men jeg har et lidt anstreng forhold til den meget tynde mohair.\nJeg må sige, at jeg er meget glad for mine Knit Pro metalpinde. Normalt strikker jeg med træ, men her kan jeg virkelig få glæde at det glatte metal. Arbejdet glider uden besvær, og der er ikke nogen samling hvor maskerne hænger i. Jeg er glædelig overrasket. Jeg har allerede strikket den ene halvdel af blusen. Den strikkes i striber af tynd og tyk mohair i samme indfarvning. Der startes midt for, og strikkes udefter mod ærmet. Enkelt og let. Lige strik der passer til en god film eller et par timer i solen.\nposted by garnnyderen at 9:04 AM 0 comments\nMin Maple er færdig. Jeg er godt tilfreds. Den sidder helt fint. Et billede med model vil nok være bedre, men det er simpelthen for varmt til at blive fotograferet i uld.\nJeg har strikket den i NZ-lammeuld og entrådet Kauni. En helt fin blanding. Jeg var lidt i tvivl i starten fordi jeg syntes det var lidt stift, men efter vask falder trøjen blødt og helt fint.\nForbrug: ca. 160 g NZ lammeuld og ca. 140 g entrådet uld. Jeg har strikket trøjen på p 3½. ½ nummer mindre end i opskriften, men det passer med min strikkefasthed, og det plejer jeg oftest at skulle ift. opskrifter.\nOpskriften er rimmelig at strikke efter, dog mangler jeg nogle mål at gå efter. Der er kun få sparsomme mål i opskriften, og f.eks ikke en færdig længde.\nInden den blev vasket rullede ribben ind ved ærmerne, men det er væk efter vask. Ribkanten rundt måtte jeg lave om flere gang. Første gang blev den lukket for stramt af, og anden gang for løst. Jeg fandt frem til at jeg skulle lukke løst af ved krave og bag på ryggen, og holde lidt til ved rundingerne på forstykkerne.\nposted by garnnyderen at 11:10 AM 3 comments\nposted by garnnyderen at 1:27 AM 0 comments


Alle snakker om det, men er du klar til at komme med på vognen? | Service Platform\nAlle snakker om det, men er du klar til at komme med på vognen?\njun 13, 2013 Comment Arkiv admin\nService Platform ved, om nogen, at internationalisering af serviceydelser ikke er så lige til. Det er en udfordring som mange virksomheder bakser med.\nForskerne Anders Henten fra Aalborg Universitet og Jørgen Rasmussen fra Arkitektskolen Aarhus har på det seneste samlet op på de erfaringer, rådgivningsvirksomheder har gjort sig med at internationalisere deres ydelser.\nGennem de to forskeres screening af internationaliseringsforløb i Service Platform regi og eksisterende forskning på området viser det sig nemlig, at der er nogle genveje, der ofte overses og nogle forudsætninger, der ikke prioriteres strategisk.\nDe foreløbige resultater blev den 10. juni præsenteret på workshoppen Klar til internationalisering? Her fik rådgivningsvirksomheder inden for service management, servicedesign og eksportrådgivning mulighed for at afprøve et værktøj til screening af internationaliseringsparathed, som er det konkrete resultat af de to forskeres samarbejde med hinanden og Service Platform.\nVærktøjet er i al sin enkelthed et spørgeskema, hvor virksomheden vurderer sig selv i forhold til en række områder, der er kritiske, hvis man vil lykkes med sin internationalisering. Testen og dens resultater er tænkt som et dialogværktøj, som kan kickstarte den refleksionsproces, der naturligt ligger forud for udvikling af strategi og eksportfremstød.\nEt eksempel fra dialogværktøjet, som viser resultater fra de foretagne evalueringer (10 i alt). Værdierne er gennemsnitsværdier. Det samlede tal for de undersøgte virksomheders evalueringsparathed er 3.17. Dette tal er gennemsnittet af alle de spørgsmål, hvortil der er tildelt point.\nDer er som bekendt mange veje til Rom, men det er dog lettere at finde vej, hvis du i det mindste ved, at det er i Italien og ikke Holland, at du skal lede.\nVærktøjet er derfor designet til at starte processen med at konkretisere dine ambitioner for netop din internationale tilstedeværelse og til at vurdere, om ambitionerne stemmer overens med de ressourcer, du har til rådighed.\nPå workshoppen uddybede Anders og Jørgen den forskning, der ligger bag udviklingen af værktøjet. Et godt eksempel på en ofte overset genvej til viden om spillereglerne på et internationaliseret marked er de erfaringer, virksomheder gør sig ved at konkurrere med udenlandske virksomheder på hjemmemarkedet. De bringes ofte ikke i spil, når virksomheden drager udenlands.\nDebatten på workshoppen viste, at der er stor forskel på de rådgivningsvirksomheder, der nok er små, men born global med højt specialiserede ydelser, og de mere organisk voksende virksomheder, der opstår på et hjemmemarked og siden får blod på tanden til at prøve kræfter internationalt. Men hvad enten virksomhedens udgangspunkt er globalt eller lokalt, viser tilbagemeldingerne fra deltagerne på workshoppen, at værktøjet giver rigtig god mening som strategisk dialogredskab, når internationalisering er på dagsordnen.\nAnders, Jørgen og det øvrige team fra Service Platform vil i den kommende tid videreudvikle værktøjet og på sigt gøre det tilgængeligt. I første omgang her på Service Platforms hjemmeside.


Dong Nai, Kingston – Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nPrincess street, Kingston, Ontario, Canada (Waterloo Village)\nOpdater restaurantoplysninger nr. 34 af 239 Restauranter i Kingston 12 anmeldelser Prisklasse: 58 kr. - 87 kr. Kvarter: Waterloo Village Nyeste anmeldelse “Fantastisk Thai og vietnamesisk mad”\nRestaurantoplysninger Kvarter: Waterloo Village Skriv en anmeldelse\nDansk først Engelsk først Enhver Diverdan28\n“Fantastisk Thai og vietnamesisk mad”\nJa Nej Alt for mange gode retter til at sige, hvad der er det bedste. Men den fremragende mad og store portioner. Godt for de studerende budget eller for far\n“Meget god og billig Gluten fri”\nJa Nej Gik med min mand OLT 15/11. Lille smule familie køre business. Fødevarer var meget godt og personalet var virkelig venlig. Ejere barnebarn kom over til vores tabel og havde et besøg (kun 4 år gamle men meget lyse). Vi nyder gå til disse mindre restaurant, foretager du føler særlige. Ingen store producerede fødevarer lige ned til jordens store prøvesmagning fødevarer....\n“don't be fooled by looks!”\n229 nyttige stemmer\n“A Perfect Student Restaurant”\nktowntravllr har 1 anmeldelse mere af Dong Nai\n“Wonderfully prepared food with fresh ingredients coupled with prompt, friendly service”\nRejsende, der kiggede på Dong Nai, kiggede også på\nHar du været i Dong Nai? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nEjere: Hvad er jeres holdning til sagen? Hvis du ejer eller bestyrer Dong Nai, kan du registrere dig nu for at få adgang til gratis værktøjer, der kan forbedre din registrerede enhed, tiltrække nye anmeldelser og svare anmeldere.\n4.0 ud af 5, 137 anmeldelser Orrapin Thai Cuisine\n4.0 ud af 5, 11 anmeldelser Sticks'n'Sushi i København\n4.5 ud af 5, 87 anmeldelser The Purple Turtle i Puerto Del Carmen\n4.5 ud af 5, 421 anmeldelser Cafe Amalie i Kongens Lyngby\n2.0 ud af 5, 2 anmeldelser Sidst revideret 9 dec 2004\n3.5 ud af 5, 34 anmeldelser Sidst revideret 6 apr 2013\n4.0 ud af 5, 786 anmeldelser Sidst revideret 20 maj 2013


Hvordan til at ændre odds på japansk slot maskine\ngratis red hot penny slots\nEmil Sunvisson har forladt sin rolle som CEO for operatøren Kirsebær som en del af en ledende rokade i det svenske selskab hvordan til at ændre odds på japansk slot maskine. Sunvisson havde tjent som administrerende DIREKTØR siden 2011 og har været medlem af bestyrelsen i otte år gratis red hot penny slots.\nHan vil forblive med Kirsebær som rådgiver i en række strategiske områder gratis rød hvid blå 777 slots. Cherry non-executive bestyrelsesformand Rolf Akerlind sagde: "jeg vil gerne udvide vores påskønnelse af, at Emil Sunvisson for hans tid som administrerende DIREKTØR gratis indløs kode for texas holdem poker. Emil har spillet en afgørende rolle i at gøre Cherry ind i en gaming virksomhed, der er godt positioneret for fremtiden." Fredrik Burvall vil tage den rolle, der handler administrerende DIREKTØR efter tidligere tjent som vice president og CFO, mens Morten Klein er blevet udnævnt til den nye rolle for forretningsudvikling og partnerskaber waitrose.\n"Cherry' s langsigtede strategi er at skabe fortsat vækst i online gaming, både gennem organisk vækst og opkøb, med det mål at nå rentabilitet i dette område så hurtigt som muligt," Akerlind sagde når de slipper levering slots. "Det betyder, at de opgaver, der af ledelsen i Stockholm har ændret sig.".\ngratis rød hvid blå 777 slots\ngratis indløs kode for texas holdem poker\nnår de slipper levering slots\nEr buffalo thunder resort og casino er åben\nRestauranter i casino i nærheden af mig\nRestauranter i casino\nGambling er ikke det værd\nQuel skærmbillede hæld jouer au poker\nGang ons black jack kylling sandwich\nHvordan at indtaste et slot turnering\nPoker face sociale texas holdem download\nHvordan at indtaste store poker turneringer\nGratis red hot 777 slots\nGambling både i jacksonville i florida


Flere elever med handicap bliver inkluderet, men mangler et løft fagligt og socialt | Danske Handicaporganisationer\nFlere elever med handicap bliver inkluderet, men mangler et løft fagligt og socialt\nSkoleelevernes trivsel og faglige deltagelse er igen blevet målt og ligger generelt på et højt niveau. Overordnet set ser det ikke ud til, at elevernes trivsel og faglige og sociale deltagelse er blevet påvirket i negativ retning ved, at flere elever med særlige behov er blevet inkluderet. Dog viser tallene også, at en lille gruppe elever i skolen ikke trives og ikke oplever at være en del af klassefællesskabet.\nAf regeringen og KL´s aftale om kommunernes økonomi for 2013 fremgår det, at andelen af elever, der er inkluderet i den almindelige undervisning skal øges 96 pct. i 2015. Samtidigt blev der opstillet nogle indikatorer for succesfuld omstilling til inklusion, nemlig at andelen af elever, der fagligt klarer sig dårligt skal falde, og at elevernes trivsel skal fastholdes i takt med omstillingen til øget inklusion. Dette er der siden 2013 løbende blevet mål på og nu er de seneste statusrapporter netop blevet offentliggjort.\nSamlet set viser rapporterne, at målet om de 96 pct. ikke er nået. I dag er 95,2 pct. af eleverne inkluderet i den almindelige undervisning. Det vil sige, at der nu er inkluderet ca. 6.800 flere elever, svarende til fem elever pr. skole. For Danske Handicaporganisationer er målet i sig selv, dog ikke et succeskriterium for vellykket inklusion:\n”I DH vil vi gerne have, at flest mulige børn med handicap bliver inkluderet i den almindelige undervisning, men det skal jo give mening”, siger DH’s formand, Thorkild Olesen. ”Det afgørende er, at børnene går i skole det sted, hvor de bedst muligt kan udnytte deres fulde potentiale. De fleste børn vil på sigt have mest gavn af at blive en del af den almindelige undervisning, men der er også en gruppe børn med handicap, der også i fremtiden vil have behov for et specialiseret tilbud. Derfor er det vigtigste for mig ikke, om det nu er 96 pct. eller 95,2 pct., der er inkluderet. Det er langt vigtigere at se på om eleverne rent faktisk trives og udvikler sig, der hvor de går i skole”.\nDet andet statusnotat fra inklusionspanelet er netop offentliggjort. Resultaterne er baseret på 9000 skoleelever, fordelt på mere end 400 skoleklasser i Danmark. Eleverne bliver fulgt af forskerne i 3 år, fra hhv. 5. og 7. klasse i 2013 til hhv. 7. og 9. klasse i 2016. Eleverne har besvaret spørgsmål ud fra en skala fra 1-5, hvor 1 er lavest og 5 er højst. Samlet set viser undersøgelsen, at elevernes trivsel generelt er høj, og at de deltager fagligt og socialt i skolen. Der kan spores en lille positiv fremgang hos elever, der tidligere har gået på en specialskole/specialklasse og som nu er inkluderet i den almindelige undervisning (de ”tilbageførte elever”). Disse elever har scoret højere i deres besvarelser sammenlignet med, hvad de svarede i 2014. Samtidigt viser undersøgelsen dog, at de tilbageførte elever giver udtryk for, at de både socialt og fagligt deltager mindre end deres klassekammerater.\n”Det er selvfølgelig positivt, at skoleeleverne overordnet set trives og har en høj faglig og social deltagelse. Men når jeg dykker lidt ned i tallene, bliver jeg mere bekymret. For samtidig med, at størstedelen af eleverne i en klasse trives, så sidder der altså også 1-2 elever i hver eneste klasse, som har svaret, at de ikke trives. Hvis det er de samme elever, der i undersøgelsen også har svaret, at de ikke deltager i klassens sociale fællesskab og som også har angivet en lav faglig deltagelse, så er det altså nogle børn, der ikke har det godt i skolen, hverken fagligt eller socialt. Jeg kan ikke ud af undersøgelsen læse, om det er elever med handicap, men det er selvfølgelig en bekymring, jeg har. Det ligger mig meget på sinde, at dette ikke bliver negligeret, men at man sikrer, at de elever, der ikke trives, får den rette støtte” siger Thorkild Olesen.\nStatusnotatet fra inklusionspanelet viser desuden at:\nLangt størstedelen (67,8 procent) af alle eleverne i Inklusionspanelet angiver, at de i høj grad trives med et individuelt trivselstal på 4 eller derover. 11,1 procent af eleverne angiver, at de trives bedst muligt med det højest mulige individuelle trivselstal 5. 7,6 procent af eleverne har angivet lav trivsel med et trivselstal på mindre end 3.\nElevernes opfattelse af deres klassers kollektive trivsel er generelt rigtig god. Størstedelen (67,3 procent) af eleverne i Inklusionspanelet angiver – med et trivselstal på 4 eller derover – at deres klasse har det rigtig godt. 10,5 procent af eleverne angiver svar, der indikerer, at klassen i højeste grad trives (dvs. trivselstallet er 5). Der er 6,2 procent, som har angivet lav trivsel med et kollektivt trivselstal på mindre end 3.\nStørstedelen (62,2 procent) af eleverne angiver, at de deltager aktivt i det faglige fællesskab i klassen med et fagligt deltagelsesstal på 4 eller derover. I den øverste ende af skalaen angiver 5,8 procent, af alle elever, højest mulig deltagelse i alle fire spørgsmål. I den anden ende af skalaen er andelen af elever, som udtrykker lav deltagelse (med en score på mindre end 3), 6,6 procent.\nStørstedelen (69,7 procent) af eleverne angiver, at de deltager aktivt i det sociale fællesskab med et socialt deltagelsestal på 4 eller derover. Der er 10,1 procent, som har angivet højest mulig deltagelse på alle tre spørgsmål. 6,3 procent af eleverne har angivet en lav social deltagelse med et deltagelsestal på under 3.\nLæs ”Inklusionspanelet – et forskningsprojet om inklusion af elever med særlige behov i den almindelige undervisning – Statusnotat 2” her\nFind rapporten ”Dokumentationsprojektet - 19 skolers erfaringer med inklusion, 2013 –2015 - En kvalitativ analyse” ved at klikke på linket\nFind rapporten “Dokumentationsprojektet: Kommunernes omstilling til øget inklusion pr. marts 2015” ved at klikke her\nFind statusnotatet: Specialundervisning og inklusion 2014/2015 her\nI Regeringen og KL’s aftale om kommunernes økonomi for 2013 (ØA13) fremgår følgende konkrete målsætninger for en succesfuld omstilling til inklusion:\nAndelen af elever, der skal inkluderes i den almindelige undervisning øges. Målet er således, at andelen af elever i almindelig undervisning i 2015 er forøget fra 94,4 pct. til 96,0 pct. af det samlede elevtal i folkeskolen.\nAndelen af elever, der får karakteren 2 eller derunder i læsning, retstavning og matematisk problemløsning i 9. klasses afgangsprøve, skal være reduceret i 2015 og reduceres yderligere frem mod 2018.\nElevernes trivsel fastholdes i takt med omstillingen til øget inklusion.\nAndelen af elever, der skal inkluderes i den almindelige undervisning øges. Målet er således, at andelen af elever i almindelig undervisning, i 2015, er øget fra 94,4 pct. til 96,0 pct. af det samlede elevtal i folkeskolen.


Vil du være børshaj? Ny løsning får din opsparing til at vokse • MY DAILY SPACE\nVil du lave dollar dollar bills, men aner ikke, hvordan du investerer? Kvinder er nogle af de dårligste til at få deres opsparing til at vokse, men den digitale løsning June vil lave om på den kedelige tendens\nVed du, hvem der investerer mest? Gamle mænd. Mere konkret ejer mænd: 63 procent af den samlede beholdning af aktier, obligationer og investeringsforeninger, og 85 procent af den samlede beholdning af aktier, obligationer og investeringsforeninger er ejet af folk over 50 år.\nDet er jo skørt, for der er egentlig ikke nogen grund til, at kvinder ikke skal kunne høste de samme fordele ved at investere deres penge, som mænd gør.\nDen samme indstilling har folkene bag June haft. June er en investeringsløsning, der skal gøre det nemmere for dig at lege børshaj, uden at du risikerer at tabe hele din surt samlede opsparing.\n– I en situation, hvor vi lever og er friske længere, er det måske mere relevant end nogensinde at tage stilling og investere sine penge, så man kan leve det liv, man gerne vil, siger Tonny Thierry Andersen, bankdirektør for Danske Bank Wealth Management.\n– Med June fjerner vi nogle af de barrierer, der typisk har afholdt folk fra at investere. Vi har blandt andet gjort det nemt at komme i gang og skabt en fleksibel løsning, hvor man løbende kan hæve og sætte penge ind uden ekstra omkostninger, siger Tonny Thierry Andersen, bankdirektør for Danske Bank Wealth Management.\nVil du være børshaj? Ny løsning får din opsparing til at vokse. (Foto: All Over)\nDu bliver en gammel, fattig kælling\nKigger man på mænd og kvinders formuer, så fører mændene. Især på pensionsområdet.\nEn undersøgelse fra 2016 viser, at årsagen til dette, blandt andet er, at kvinder oftere lader deres penge stå på deres opsparingskonto – som alt efter inflation enten giver få renter eller slet ingen. Hele 42 procent af de adspurgte kvinder brugte kun banken til opsparing.\nMænd er derimod mere tilbøjelige til at investere deres opsparing i aktier og obligationer, faktisk brugte kun 28 procent af de adspurgte mænd banken som den primære opsparingskilde.\nMed lønforskelle mellem kønnene, forskelle på udbyttet af sparepenge samt forskelle i levetid, betyder det kort sagt, at hvis kvinder ikke gør noget ved deres penge, så ender de med at sidde tilbage som nogle gamle, fattige kællinger.\n– Vi ved, at over 1 million danskere har mere end 50.000 kroner stående på konti i danske pengeinstitutter, så potentialet er stort. Især når man tænker på, at de penge i dag ofte slet ikke forrentes, siger Tonny Thierry Andersen.\n– Tværtimod betyder inflationen, at opsparingen over tid bliver mindre værd. Med June kan det betale sig for kunder med selv små opsparinger at komme i gang, og det behøver ikke være dyrt at investere – omkostningerne er under 1 procent af det investerede beløb.\nDu besvarer nogle spørgsmål og så laver June investeringerne for dig. (Foto: All Over)\nDin investering efter dine ønsker\nRigtig mange danskere har, ifølge folkene bag June, en opfattelse af, at investering er komplekst, dyrt, risikabelt og forbeholdt folk med store formuer. Det vil June nu forsøge at ændre på.\nJune er tilknyttet fem investeringsfonde, og fondene er sat op, så de matcher forskellige investeringsprofiler, der tager højde for den enkeltes risikovillighed, tidshorisont, formue, og så videre.\nFondene investerer i et meget bredt udvalg af både aktier og obligationer via ETF’er (indeksfonde), og de bliver løbende justeret og optimeret af investeringseksperter. Din investering vil blive fordelt på hundredevis af forskellige aktier og obligationer i lande over hele verden. Det sikrer dig en bedre risikospredning, frem for hvis du kun investerede i enkelte aktier. Det gør også, at din investering er mere langsigtet.\nMed June kan du investere helt ned til 100 kroner ad gangen, og så kan du fylde flere penge på din investering på eller hæve uden ekstra omkostninger.\nFor at komme i gang, svarer du på nogle spørgsmål, melder dig til, og får derefter en personlig anbefaling af, hvordan du investere dine penge.\nLæs mere om June og tilmeld dig her.\nLæs mere: Sådan sparer du op til dit livs drømmerejse\nKvinder taber mange penge på ikke at turde investere. (Foto: All Over)\nHusk, at der altid er en risiko forbundet med at investere, og at June ikke er det samme som en almindelig opsparingskonto.


Løg trækker tårer | LollandBibliotekerne\nForfatterforedrag ved Dorrit Willumsen\nDen dag, Wendy fylder 74, har hun fået nok og går hjemmefra. Manden har glemt hendes fødselsdag og hendes e-Boks er lukket, så Wendy ifører sig sin ulveskindspels og tager toget til København. Her flytter hun ind i en skunk i en forladt lejlighed, hvor eneste selskab er pelsen, som efterhånden udvikler flere og flere mere og mere menneskelige træk...\nI romanen ”Løg trækker tårer” (2019) skildres alderdommen og ensomheden på eventyrlig vis, og kedelig bliver den i hvert tilfælde ikke hos Dorrit Willumsen. Omdrejningspunktet i hendes tidløse forfatterskab er menneskets længsel efter lykke og kærlighed, men det er barske skæbner og konflikter i intimsfæren, hun skildrer.\nDorrit Willumsen (f. 1940) har en fornem forfatterkarriere bag sig og har modtaget mange priser for sine værker, der består af mere end 20 romaner, novelle- og digtsamlinger, skuespil og erindringer.\nArrangeret i samarbejde med Maribo Domsogns Menighedsråd.


Slut med Bibzoom Radio på din mobiltelefon pr. 1. marts 2015 — Det Kgl. Bibliotek\nDu er her: Forside / For biblioteker / Nyheder / Slut med Bibzoom Radio på din mobiltelefon pr. 1. marts 2015\nFra 1. marts er det slut med at nyde de kuraterede musikplaylister fra Bibzoom på din mobiltelefon eller tablet. Bibzoom Radio lukker ned, men samtlige playlister vil sammen med en lang række af nye kunne streames på din PC via Bibzoom.dk\nFra 2015 har Bibzoom gennemgået en teknisk ansigtsløftning der betyder at det nu er langt lettere at nyde musikken på Bibzoom fra din PC eller Mac via streaming. Samtidig er lydkvaliteten markant forbedret imens musikkatalogen er tredoblet, efter at Bibzoom har indgået samarbejdet med musiktjenesten WiMP.\nBibzoom Radio lukket den 1. marts\nAnsigtsløftningen betyder samtidig at Bibzooms app til mobile platforme Bibzoom Radio desværre må lukke ned fra 1. marts. Heldigvis fortsætter de kuraterede musikplaylister under Bibzoom.dk, hvor du under kategorien "Playlister" finder samtlige Bibzoom Radio playlister sammen med en række af andre playlister.\nSend os en playliste om din favorit-musikgenre\nBrænder du for en bestemt musikgenre, så send os meget gerne en playliste med dit personlige forslag til de 10-15 bedste albums inden for den pågældende favorit-musikgenre. Send os dit forslag sammen med en kort introducerende tekst om musikgenren. Så kigger redaktionen på samtlige playlister og udgiver dem på Bibzoom.dk.


Psykolog: Her er 10 gode råd til at pleje kærligheden i den kolde tid - Kristeligt Dagblad\nPrøv at være mere interesseret i din partner, end du plejer. Afsæt min. 10 min. hver aften i en uge, hvor du på nærværende og nysgerrig vis spørger ind til din partners dag. Undlad at referere til dig selv - det er kun den anden, der er i fokus, lyder et af rådene fra psykolog Mattias Stølen Due. Foto: Polfoto\n30. december 2016, kl. 15:15\n1. Brug tid på hinanden - også når ferien er slut\nArbejde, børn, venner og praktiske opgaver tager så meget af vores tid, at vi ender med ikke at have tid til hinanden. Sæt derfor flere store krydser i den nye kalender hen over vinteren og aftal at have hyggelig par-tid. Få børnene passet, sluk for mobilen og find en hyggelig restaurant, hvor I har tid og ro til at tale og have det rart sammen.\n2. Glæd din partner\nTag decembers generøsitet med ind i det nye år og gør små ting, der glæder din kæreste eller ægtefælle. Fortsæt med at give gaver - også efter jul, skriv en sød sms, giv et overraskende kys eller fortæl om, hvorfor du stadig er glad for at være sammen med netop ham eller hende.\nPrøv at være mere interesseret i din partner, end du plejer. Stil mange spørgsmål og drop associationen til dit eget liv. Afsæt min. 10 min. hver aften i en uge, hvor du på nærværende og nysgerrig vis spørger ind til din partners dag. Undlad at referere til dig selv - det er kun den anden, der er i fokus.\n4. Tal om svære ting i fredstid\nOfte taler vi om sex efter et mislykket initiativ eller børneopdragelse, mens børnene er der. Det er dårlig timing. Snak derfor om de svære ting i "fredstid", hvor der er ro og tid og dermed gode betingelser for at kunne forstå hinanden.\n5. Drop idéen om, at den anden er problemet\nNår vi er uenige om noget eller har en konflikt, tænker vi ofte, at det er vores partner, den er gal med. Men sjovt - eller tragisk - nok tænker vores partner ofte det samme: at det er dig, der er problemet. Det er meget sjældent, at problemer kun skyldes den ene, så kig på din andel i stedet for at bebrejde den anden.\nVinteren er kold, mørk og lang. Brug derfor tiden til at varme hinanden. Ikke bare med ord og i overført betydning, men ved helt konkret at røre ved hinanden. Kys, kram og tag initiativ til sex. Selv om lysten ikke altid er stor på forhånd, kan den komme, når man prioriterer nærhed, berøring og hinanden.\n7. Del din sårbarhed\nNæste gang du er sur, så lad være med at give din partner skylden. Vores aggressioner er ofte blot camouflage for vores sårbarhed eller usikkerhed. Fortæl istedet om det, du savner, og det, du er ked af. At være personlig og sårbar kan være svært, men det gør det meget nemmere for din partner at møde dig med empati.\n8. Tænk nådigt om jer selv og hinanden\nHvis du synes, I har det svært i parforholdet, så er det helt normal! Det er generelt svært at trives godt hele tiden i et langvarigt parforhold - og det kan generelt føles svært at være menneske. Så døm ikke jer selv eller hinanden ud fra et urealistisk ideal, når I har det svært, men brug i stedet jeres ressourcer på at tænke nådigt og taknemmeligt om hinanden.\n9. Få inspiration til forholdet\nBenyt vinteren til at læse en bog om parforhold, tage på et parkursus eller et Par-tjek. Vi går mange år i skole for at blive gode til tysk og matematik, men har næsten ingen "uddannelse" i at være en god partner.\n10. Tænk ikke på dig selv, men din partner\nI stedet for at mærke efter, hvad du har brug for, kan du spørge dig selv - og din partner - hvad hun eller han har brug for. Din partners liv er i dine hænder, og din måde at være på har afgørende betydning for, om hun eller han trives i livet.


Pastel Flowers Plakat - Blomster på grønt - desenio.dk\nPosters / Plakater / Botanik / Blomster / Pastel Flowers Plakat\nBlomster på grønt\n– Fotografi af blå og lyserøde blomster, der ligger på en grøn baggrund Fotografi af lyserøde og blå blomster, der ligger på en grøn baggrund. Lyse, friske farver på væggene vil få dem til at føles sjove og sprælske, og denne stil er perfekt, hvis du have et hjem fuldt af liv og glæde!\nPlakaten trykkes med en hvid margen omkring billedet. 15907-4 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


hundekurv | Ops 09\nTag Archives: hundekurv\nFind tilbehør til din hundekurv\n5. juli 2012 | admin\nDer er større forskel på kurve end du tror (Foto Petworld.dk)\nEn hundekurv er vigtig for at din hund kan føle sig hjemme og også have et sted, hvor den kan være lidt i ro og fred. Når hunden bruger kurven meget, bliver den hurtigt snavset. Og derfor er der mange hundeejere, der fra start køber en plastikkurv, som de nemt og hurtigt kan gøre ren. Men det er ikke særlig spændende at ligge på plastik. Det skal der gøres noget ved.\nDet bløde gør forskellen\nDu kender det jo selv. Der er ikke noget bedre end at putte sig og gemme sig væk i bløde puder og dyner. Sådan har din hund det også. Så hvis du tænker meget praktisk, når du køber hundekurv og investerer i en plastikudgave, så er det en meget god idé også at købe nogle madrasser og puder, som hunden kan ligge på. For det første, fordi det er lange mere hyggeligt, og for det andet, fordi hundens krop ikke har godt af at ligge så hårdt i så mange timer.\nTænk på hygiejne\nMen selv når du køber madrasser, er det vigtigt at tænke på, at du også skal kunne være dem rene. Hunden bruger sandsynligvis puder og madrasser meget. De bliver rigtig snavsede, og du skal have mulighed for at holde dem rene. Så spørg lige i forretningen, før ud køber.\nSe nogle forskellige modeller på hundekurve her.