Rapport om behov og ønsker til et MultiTrust 1 -redskab - PDF\nDownload "Rapport om behov og ønsker til et MultiTrust 1 -redskab"\n1 Rapport om behov og ønsker til et MultiTrust 1 -redskab Resultat af interviewundersøgelse blandt repræsentanter for landmænd, forarbejdningsvirksomheder, handelsvirksomheder og forbrugere i det økologiske fødevaremarked. Erik Fog, Videncentret for Landbrug og Sven Hermansen, Økologisk Landsforening December 2013 Sammendrag Denne rapport præsenterer tilbagemeldinger fra fem interessentgrupper (landmænd, forarbejdningsvirksomheder, detailhandelen, forbrugere og interesseorganisationer/kontrol), der er blevet præsenteret for et koncept for et brugerdrevet redskab til multikriteriel beskrivelse og vurdering af økologiske produkter og produktion. Konceptets ide og elementer er beskrevet ligesom interessentgruppernes tilbagemeldinger om systemets værdi, anvendelighed og udfordringer. Endelig er der er kort vurdering fra to IT-virksomheder af størrelsen af sandsynlige omkostninger til at etablere og drive det beskrevne koncept. Alle interessentgrupper kan se en positiv værdi i at producenter og brugere af økologiske produkter får adgang til et sådant system; men de fleste vurderer dog, at det fortrinsvis vil blive brugt af de mest engagerede og motiverede forbrugere. Interessenternes vurdering af deres egen interesse i at bruge konceptet varierer en del, og vil for en stor del afhænge af, at systemet bliver let at bruge, kan levere værdifulde informationer, og at der er mange brugere og dermed mange informationer i systemet. Bredden i de kriterier for produktionen, som man ønsker kommunikeret i systemet er meget stor, fra de gængse forhold i økologisk produktion til klimatiltag og producenternes holdninger til økologi. Det afspejler, at der er et behov for et system, der overskueligt kan præsentere denne mangfoldighed. Tilbagemeldingerne peger også på en række udfordringer, der skal tackles, hvis systemet skal kunne implementeres med succes: Det vil nemt blive meget arbejdskrævende at lægge informationer ind i systemet og brugerne vil forvente, at systemet opleves let, hurtigt og moderne at bruge. Der skal derfor lægges mange kræfter i at udvikle systemets funktionalitet. At få oplysningerne ud på geografiske kort kan i visse tilfælde have en særlig værdi fx til at vurdere transportafstande, som især har praktisk betydning i den lokale handel. Oplysningerne i systemet skal være troværdige, hvis systemet skal have værdi for brugerne. De fleste vurderer, at det bedst kan sikres gennem en meget stor åbenhed i systemet, så brugerne kan give oplysningerne karakter for troværdighed som i konceptet Trust Pilot. Værdien af systemet afhænger også i høj grad af, at det bruges aktivt af mange. Der skal derfor også medregnes en effektiv markedsføring af systemet, når det er udviklet. 1 Projektet MultiTrust er en del af Organic RDD programmet, som er koordineret af Internationalt Center for Forskning i Økologisk Jordbrug og Fødevaresystemer, ICROFS. Det er finansiret fra NaturErhvervsstyrelsen, Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri. Projektet er desuden finansieret af Promilleafgiftsfonden for landbrug. Flere oplysninger om projektet kan findes på ICROFS hjemmeside for Organic RDD-projekter: 1\n2 En stor deltagelse er endvidere betinget af at det er gratis eller meget billigt at bruge, og det rejser et stort spørgsmål om, hvor finansieringen af systemet skal komme fra. Et firma, der har udviklet systemet Foodtag til sporbarhed i fødevareforsyningen, vurderer, at de vil kunne videreudvikle deres system til at kunne håndtere elementerne i MultiTrust-redskabet for under en halv million kroner og dertil kommer brugerbetaling til at drive og vedligeholde systemet. Et andet firma har givet vurderinger af, hvor meget et IT-system som det beskrevne MultiTrust-redskab vil koste at udvikle fra bunden af og sikre en efterfølgende effektiv driftsorganisation. De når frem til en samlet omkostning på i omegnen af 20 million kroner over de første tre år inklusive arbejdslønnen i de virksomheder / organisationer, der bestiller systemet. Samlet set er der således på den ene side god opbakning til ideen om at etablere et system / et redskab, der kan facilitere den helhedsorienterede præsentation af økologisk produktion og produkter og skabe en platform for bedre kommunikation mellem alle aktørerne i den økologiske værdikæde. På den anden side giver tilbagemeldingerne også et klart indtryk af betydelige udfordringer af både teknisk og økonomisk karakter, der skal løses før det vil være muligt at realisere et sådant system. Indledning I projektet MultiTrust er der udviklet et koncept for et brugerdrevet redskab til multikriteriel vurdering, som kan danne grundlag for en mere åben og gennemsigtig dialog mellem aktørerne i de økologiske værdikæder. Det vil sige såvel landmændene, forarbejdningsvirksomhederne og handelsvirksomheder som forbrugere og borgere. For at afklare hvor godt konceptet imødekommer de forskellige interessenters behov for viden om, hvordan de økologiske produkter bliver til, og hvordan konceptet kan afdække ønskerne til den økologiske produktion, er der gennemført en interviewundersøgelse blandt potentielle brugere af redskabet. Formålet med denne rapport er at samle resultaterne fra denne undersøgelse med henblik på en evaluering af om og hvordan konceptet kan videreudvikles og implementeres i praksis Hvorfor udvikle en MultiTrust-prototype? Produktionen af økologiske fødevarer er karakteriseret ved, at der er taget hensyn til en række forhold på en helhedsorienteret vis, der tilsammen karakteriserer den økologiske produktionsmåde. Meget velkendt er det, at der ikke anvendes kunstgødning og sprøjtemidler, men i stedet anvendes organiske gødninger og planterne dyrkes i et sædskifte, hvor ukrudt og skadegørere har mindre tendens til at skade afgrøderne. Andre forhold er den måde, som husdyrene bliver håndteret på. De staldforhold de går under, det foder de æder, og den måde man holder dyrene sunde på. Dertil kommer, at mange økologiske producenter er optaget af at tilrettelægge deres produktion, så der f.eks. bruges mindst mulig energi eller at kunderne har adgang til at komme på bedriften og følge med i, hvordan det hele foregår. De fleste af de karakteristiske ting ved økologisk produktion er indarbejdet i de officielle økologiregler, og køberne af de økologiske produkter får implicit dokumentation for disse forhold via økologimærkningen. Men dertil kommer så de tiltag, som den enkelte producent vælger at gøre ud over reglerne. Det kan være tiltag der gør produktionen mere klimavenlig, eller skaber mere biodiversitet på landbrugsarealerne, mere velfærd for husdyrene, eller forhold der på forskellig måde tilfører ekstra kvalitet til produkterne. 2\n3 Da de økologiske produkter i høj grad sælges på tilliden til, at produkterne har en ekstra kvalitet i forhold til tilsvarende konventionelle, er det helt afgørende at denne tillid bliver vedligeholdt og styrket, hvis den økologiske produktion skal fortsætte med at udvikle sig. Åbenhed og mulighed for indblik i produktionen er vigtige forudsætninger for at holde fast i tilliden. Men det er en udfordring at få det til at fungere i praksis, og i den økologiske produktion er den store udfordring, at der er så mange faktorer eller kriterier, der til sammen danner profilen af et givet økologisk produkt. Hvordan skal det være muligt for aktørerne i den økologiske produktionskæde og ikke mindst forbrugerne at kunne overskue og vurdere, om et produkt har de kvaliteter, som man er interesseret i og gerne vil støtte gennem køb af produkterne? Det er den udfordring, som MultiTrust-projektet har arbejdet med. Denne rapport beskriver, hvordan der i projektet er arbejdet med at udvikle en prototype på et redskab, der skal kunne hjælpe aktørerne i den økologiske produktionskæde med at få indblik i og få input til den videre udvikling af de økologiske produktionsmetoder. Rapporten samler resultaterne fra en interviewundersøgelse blandt aktører i den økologiske værdikæde og deres vurderinger af den udviklede prototypemodel. Til sidst er også en vurdering af, hvad det vil koste at etablere et sådant system. MultiTrust prototypen / redskabet På basis af teoretiske analyser af håndtering af kompleks information blev der afholdt to workshops med forskellige aktører fra den økologiske værdikæde. Workshopsene var tilrettelagt med henblik på at få maksimal input fra deltagerne, idet de selv kreerede forslag til, hvordan man kan formidle de komplekse produktionsforhold. De to centrale signaler fra disse workshops var, at økologien skal kommunikeres på en engagerende og let tilgængelig måde, og at det skal fremstå moderne og attraktivt at være med i kommunikationen. Det stod også klart, at selvom de forskellige grupper nok havde lidt forskelligt fokus, så er det stort set alle karaktertrækkene fra økologisk produktion man gerne vil kunne kommunikere. Man kan altså ikke bare vælge en forenklet kommunikation. Ud fra disse signaler fra workshopsene blev der i samarbejde med grafiske designere udviklet en model for den prototype, som MultiTrust-projektet skulle teste. De grafiske designere var Andreas Lykke-Olesen fra Kollision. Et designfirma med fokus på interaktiv kommunikation, interaktivt design og dynamisk mediearkitektur. Samt Peter Smith fra Tumblehead. Et firma specialiseret i visuel kommunikation og kreativ storytelling. Prototypen er blevet designet som en stor database med oplysninger om de forskellige økologiske produkter, og med en brugerflade der med grafisk enkelthed præsenterer kvaliteterne af de økologiske produkter, hvor man både kan få et umiddelbart og hurtigt overblik og efterfølgende kan dykke længere ned og udforske de forskellige led i produktionsprocessen eller gennemføre søgninger ud fra forskellige kriterier, der har ens interesse. 3\n4 Modellen af prototypen (MultiTrust-redskabet) er beskrevet i bilag 1 og 2. Et forhold der er værd også at lægge mærke til er, at modellen er bygget op, så den inddrager aktører fra såvel den primære landbrugsproduktion, forarbejdningsvirksomhederne, handelsleddet som forbrugerne, og hele systemet er baseret på brugerinvolvering, således at det er de enkelte brugere fra de fire led i kæden, der skaber indholdet i databasen ved at lægge informationer ind og ved at bruge systemets muligheder for at kontakte og kommentere på tværs af alle brugerne. Kvaliteten af informationerne skal således sikres via den maksimale åbenhed og brugernes mulighed for at give gode eller dårlige karakterer til de forskellige produkter såvel som til de informationer, der er om produkterne. Vurdering af MultiTrust prototypen / redskabet For at få en vurdering af den udviklede prototype (kaldet MultiTrust-redskabet) blev en række personer med tæt kendskab til produktion og handel med økologiske produkter kontaktet og fik MultiTrust-redskabet præsenteret i den form, som er vist i bilag 1 og 2, ligesom de fik tilsendt spørgeskemaet, der er vist i bilag 3. Efterfølgende blev de pågældende interviewet over telefonen. Der er i alt interviewet fem landmænd med forskellige økologiske produktioner, fire økologiske virksomheder også inden for forskellige økologiske produktionsgrene, to repræsentanter for detailhandlen, to repræsentanter for forbrugere (medlemmer af forbrugerorganisationer) og fire repræsentanter for økologiske organisationer og for administrationen af den økologiske kontrol. Tilbagemeldinger fra landmænd Samlet set må landmændenes vurdering siges at være blandet. Man vil på den ene side gerne have en bedre fornemmelse af forbrugernes syn på de økologiske produkter og vil gerne, hvis en sådan platform kan øge salget. Men samtidig er man nervøs for, at det vil blive meget krævende at levere data til det nye redskab. Man er klar over, at det er vigtigt at være synlig, og som en siger: Det er meget vigtigt for erhvervet at alle ideer og nuancer kommer på bordet, og en anden siger: Hvis det kan give forbrugerne mulighed for at træffe bedre valg på et oplyst grundlag, så er der virkelig noget i det. Men forventningen er mest, at det fortsat vil være prisen, der bestemmer mest, og flere peger på den troløse forbruger, der siger et, men handler anderledes. Forventningen er, at det kun vil være en særlig interesseret gruppe af forbrugere, der vil anvende et sådant redskab. Flere af de interviewede har selv en hjemmeside om deres bedrift og produktion. De peger på, at de ved, hvor meget det kræver at opdatere oplysningerne, og de ønsker ikke, at en ny platform skal konkurrere med den synlighed deres egen hjemmeside, Facebook-profil osv. giver dem. En stor økologisk grønsagsproducent gør opmærksom på, at de fra 2014 kommer QR-koder på alle deres produkter, hvor brugeren vil kunne få oplysning om, hvilket parti og hvilken mark produktet kommer fra, ligesom der vil være link til virksomhedens hjemmeside med oplysninger, film og billeder. Noget tyder på, at det er mindre landbrug der gerne vil have en fælles platform, hvis det ikke kræver for meget at være med; mens større landbrug har ressourcerne til at selv at opbygge systemer til sporbarhed og synlighed. 4\n5 De kriterier landmændene fremhæver, som nogen de gerne ser at redskabet gør synlige, er: Landbrugenes klimaindsats, de særlige tiltag der ligger i økologireglerne, dyr på friland, produkternes smag, dyrevelfærd som fx kort transporttid, hverdagsliv på gården, de bløde værdier, bæredygtighed, biodiversitet, kemikalierne der bruges konventionelt men ikke i økologisk produktion, indsats for den vilde natur. Der er således mange kriterier landmændene gerne vil have kommunikeret til de næste led i værdikæden. De interviewede blev spurgt til, hvor sandsynligt det er, at de vil være brugere, hvis MultiTrust-redskabet bliver tilpasset og ført ud i livet. De fem landmændene gav disse karakterer på en skala fra 1-10, hvor 10 er højeste sandsynlighed: 5, 5-6, 6-8, 8-9, Alle over middel, men ellers med en stor spredning. Som forudsætning for disse karakterer blev anført, at det er vigtigt, at redskabet bliver tilpasset til den praksis der er på bedrifterne i forvejen (så få ekstra byrder som muligt), at det giver et mersalg at være med (måske især interessant, hvis man har en specialproduktion), at det bliver udviklet professionelt, så det er let at bruge, og at det bliver markedsført effektivt og endelig, at det bliver gratis at være med i. Der blev også spurgt til de udfordringer, som landmændene vurderede, et sådant system skulle overkomme. Her blev der peget på, at de vigtigste praktiske udfordringer vil være: At få lavet et system, som det er overkommeligt at holde opdateret og som passer ind til de forskellige systemer, der er i forvejen. At gøre det så værdifuldt, at brugerne vil anvende det (lægge oplysningerne ind) At få det markedsført effektivt Som økonomiske udfordringer, pegede landmændene på: Finansiering af systemet de fleste forudsætter, at det skal være gratis for landmændene at være med. Etablering via projektfinansiering fra fonde og afsætningsselskaber Reklamefinansiering af driften. Organisatoriske udfordringer, som landmændene så det: De økologiske organisationer må stå bag, men ikke med finansiering. Det skal være et rent økologisk tiltag. Måske kunne neutrale organisationer som Kommunernes Landsforening eller Landdistrikternes Fællesråd stå bag, så forbrugerne ikke opfatter det som landbrugets markedsføring. 5\n6 Tilbagemeldinger fra virksomheder De fire virksomheder, der har kommenteret på modellen for MultiTrust-redskabet, repræsenterer forskellige produktgrupper og også forskellige virksomhedsstørrelser. Bredden kommer også frem i besvarelserne, hvor vurderingerne spænder fra: Det vil ikke være pengene værd for os til Fed ide Det vil være skønt, hvis det bliver realiseret. Vi vil være nødt til at bruge det Karaktererne for deres forventning til at ville bruge det spænder også fra 2 over 5 og 8 til 10. Men alle er enige om, at det kun vil være interessant, hvis systemet får et meget stor tilslutning, og det kræver igen, at det er meget attraktivt at bruge og bliver markedsført massivt og professionelt. Forventningen er dog, at et system som dette typisk kun appellerer til de særligt interesserede. Flere nævner, at systemet minder om Foodtag, der er et dansk sporbarhedssystem, hvor forbrugerne ved at indtaste en kode kan få oplysninger om det produkt, de står med. (Se bilag 4). Flere virksomheder peger på, at det er en vanskelig udfordring at kunne spore den aktuelle vare helt tilbage til de oprindelige landmænd, da råvarerne i mange situationer bliver blandet fra flere producenter. Fx kan man for kødprodukter højst præcisere oprindelsen, til de bedrifter, der leverede den pågældende dag. En anden virksomhed udtrykker det sådan: Det kan blive et meget kompliceret system. Det skal være nemt at lægge data ind i systemet (automatisk direkte fra produktionen). Det bliver nemt for dyrt, at gøre det nøjagtigt og det skal være nøjagtigt af hensyn til troværdigheden En tredje siger: Det virker meget kompliceret. Der er rigtig mange ting, som mine kunder og dermed forbrugerne ikke har behov for at vide. Flere giver udtryk for, at det er godt med et system, hvor kommunikationen kan gå begge veje, hvor forbrugere og landmænd kan få mulighed for at kommunikere direkte med hinanden. Troværdigheden vil også stå stærkt hvis systemet kommer til at være demokratisk (brugeradgang), helt åbent og kommercielt drevet, hvor brugerne løbende kan bedømme hinanden som det sker i systemet Trust Pilot. En foreslår simpelthen, at systemet skal kaldes Organic Food Trust. På den anden side bliver der rejst spørgsmålstegn ved, om de store detailkæder, der bruger private label strategier, vil tillade at produkterne tilføjes oplysninger, der sætter forbrugerne i kontakt med leverandørerne bag produktet. Det er der dog eksempler på har været gjort i systemet Foodtag. Også spørgsmålet, om systemet skal være forbeholdt økologiske produkter, rejser nogle tvivl om. Et sådant system vil være interessant for alle virksomheder, der producerer specialprodukter. For de gængse standardprodukter er det ikke forventningen, at der vil være stor interesse for at bruge systemet. De generelle oplysninger om virksomhederne bliver nemt for statiske og dermed uinteressant for forbrugerne at søge i. 6\n7 Blandt praktiske udfordringer nævner virksomhederne: Problemer med at opsamle og opdatere data om produktionen og løbende føre dem ind i databasen. En vurderer, at de vil skulle bruge to timer hver uge + plus en hel uges arbejde to gange årligt for at holde et sådant system opdateret med virksomhedens oplysninger. Det næste problem bliver at få det markedsført så godt, at der kommer brugere nok på. De økonomiske udfordringer, der bliver nævnt: Det bliver dyrt både i udvikling og drift Det vil ikke være sandsynligt at produktionsvirksomhederne vil betale for det Der bliver også behov for en gratisperiode for at få brugerne til at komme i gang med at anvende det. Det må skulle finansieres af EU-midler i kombination med en virksomhed, der kan se en forretningsmodel i at drive systemet. En organisatorisk model for systemet er der ret delte meninger om: En synes det er fint, hvis de foreslåede organisationer står bag systemet. Mens en anden vurderer, at det vil blive en handlingslammet diskussionsklub, der søger at pleje egne medlemmers særinteresser. En ønsker især, at industrien står bag systemet, for at sikre troværdigheden, og for at sikre at systemet kommer til at fremme virksomhedernes økonomi. Der er også spurgt til, om det vil være interessant, hvis MultiTrust-redskabet bliver indrettet, så søgeresultater bliver præsenteret geografisk fx på kort. Det er der også delte holdninger til, hvor en vurderer, at det godt kan have interesse at kunne finde leverandører i nærområdet for at begrænse transport, og også tror at udenlandske aktører kunne have interesse i at søge geografisk. Det bliver direkte modsagt af en anden virksomhed, der primært eksporterer til udenlandske kæder til deres private label serier. De har ingen som helst ønske om større nuancering end oprindelsesland. Til gengæld er deres erfaring, at produkter fra Danmark er interessante for deres kunder, fordi Danmark er world leader in organics. De værdier virksomhederne nævner, som værdifulde at få synliggjort, er: Dyrevelfærd, ingen brug af sprøjtemidler, ingen brug af tilsætningsstoffer, de miljøfordele økologisk produktion giver, energibesparelser, producenternes ekstra omhu og indsats og producenternes holdning til økologi. Og som nævnt, at det kommer fra et land med stor økologisk produktion, og hvor der generelt ikke anvendes GMO-afgrøder. En vurdering er dog, at det er bedre at synliggøre det gennem forenklet kommunikation som Ti gode grunde til at købe økologisk. Tilbagemeldinger fra repræsentanter fra detailhandlen De to respondenter fra detailhandlen er centralt placeret i henholdsvis en meget stor supermarkedskæde og en af landets discountkæder. 7\n8 Begge er umiddelbart positive over for ideen og ser nogle store værdier i at især producenter og forbrugere får mulighed for en bedre kommunikation med hinanden. Den ene virksomhed går ligefrem med ideer, der minder om MultiTrust-redskabet og kunne se en fordel ved at kunne tilslutte sig et centralt udviklet og drevet system. Men når det er sagt, er de også begge noget skeptiske med henblik på, hvor mange der vil bruge et sådant system. De vurderer, at det primært vil være de særligt øko-interesserede, som handler i gårdbutikker og fødevarefællesskaber og den politiske og miljø- og klimabevidste forbrugere samt måske allergikere, hvis de kan få lettere ved at finde de særlige oplysninger, som de er interesserede i. Derimod vil den almindeligt økologi-interesserede forbruger fortsat nøjes med at kigge efter økologi-mærket og ser det som en praktisk forenkling, som de har tillid til. Erfaringer med at sætte QR-koder og særlige oplysninger på produkternes etiketter viser, at kun få forbrugere benytter sig af sådanne ekstra oplysninger (1 ud af 500). De to repræsentanter vurderer heller ikke, at deres virksomheder i sig selv vil kunne have fordel af at bruge redskabet. De foretrækker at kommunikere de særlige forhold ved deres produkter gennem tilbudsaviser, forbrugermails og kædens hjemmeside. I selve handelsprocessen er det mere tekniske krav, der er afgørende, som pris, mængder, pakninger, leverancer osv. Indkøberne vil heller ikke kunne bruge redskabet til leverandørkontakt, hvor den direkte kontakt er vigtig for at sikre kvaliteten. Evt. kunne redskabet bruges som supplement til at finde nye leverandører. Begge nævner også, at et centralt system kan være en udfordring for den udbredte bruge af Private Label produkter, som kæderne bruger til bl.a. at skille sig ud og synliggøre firstmover-tiltag. Den ene peger dog på, at der allerede findes eksempler på private label produkter, som har QR-koder, der giver adgang til oplysninger om producenterne. De finder også begge at værdien af et sådant system primært ligger hos producent og forbruger og at det vil være vanskeligt at få de værdier, som et sådant system kunne synliggøre, til at skabe ændret praksis i detailhandlen. De kvaliteter, som de mener MultiTrust-redskabet kunne være med til at få bedre frem, er: Oplysninger om virksomheder og producenter, der står bag produktet Energiforbrug Emballage (besparelser / genbrug) Klimaprofil Tiltag der kan have sundhedsværdi for forbrugeren Oprindelse i lokalområdet Oprindelsesland Begge nævner, at det vil være positivt for MultiTrust-redskabet, hvis de kan vise kort, hvor man kan se, hvor produkterne kommer fra. Det kunne evt. overkomme nogle af de restriktioner som anprisningsreglerne giver for den type oplysninger. Det vil også kunne hjælpe forbrugeren til at se, hvor et bestemt produkt kan findes, hvis det ikke er en standardvare. Men det kommer hurtigt til at stille store krav til samkøring med kædernes lagerstyring. 8\n9 De vurderer overordnet, at det skitserede redskab vil kunne levere de ønskede oplysninger, men de peger også på en række udfordringer: Praktiske udfordringer: At få så forskellige interesser tilgodeset i et og samme system. At få det indrettet så let tilgængeligt, hurtigt og enkelt at bruge, at det vil virke attraktivt i en travl hverdag. Økonomiske udfordringer: Den ene mener, der kun er forbrugeren til at betale. Den anden at det må være producenterne, der skal betale for systemet for at få denne markedsføringskanal. I sidste ende er det nok det samme, de udtrykker. Organisatoriske udfordringer: Kontrol med oplysningernes rigtighed kræver enten en omhyggelig og troværdig kontrol, eller mere realistisk en fri kommunikation om troværdiheden som i et Wiki-system. Det vil nok være mest realistisk at et sådant system bliver drevet kommercielt af et IT-firma. Deres samlede vurdering af, om deres virksomheder vil være interesserede i at anvende et sådant redskab, hvis det blev ført ud i livet, er for begge delt op i en nu-situation og en senere situation. I den nuværende situation vurderer de sandsynligheden til 0 og 2 på en skala fra Det begrundes dels i, at redskabet ikke umiddelbart vil hjælpe virksomheden med at købe og sælge økologiske produkter, dels i vurderingen af, at det kun er en begrænset del af forbrugerne, der vil benytte sig af det. Begge giver også en højere karakter for en senere situation. Henholdsvis 4-5 og 8. Det skal forstås sådan, at hvis det viser sig, at interessen for den type brugeraktive systemer bliver populære, så vil virksomhederne også gå ind i at bruge dem. Tilbagemeldinger fra forbrugerrepræsentanter De to forbrugerrepræsentanter, der er blevet interviewet har begge relation til Forbrugerrådet og er personligt engagerede forbrugere af økologiske fødevarer. De ser begge det foreslåede MultiTrust-redskab som en spændende ide. Den ene siger: En rigtig god ide og en utrolig god grundtanke at illustrere, at øko-produkter kan noget mere på mange planer. De er dog bekymrede for, om det bliver for svært at gennemføre. Redskabet retter sig mod en meget bred målgruppe, som det kan blive svært at tilgodese på én gang. På forbrugersiden er det mest realistisk at regne med, at det kun har interesse for den mest kritiske og engagerede halvdel. Dem der gerne vil vide mere om produkterne. Forbrugerne har brug for enkle, troværdige og overskuelige informationer. Der er en risiko for, at et sådant redskab vil opleves uoverskueligt. Det er stadig præsentationen af produkterne i butikken, der betyder mest for salget. Troværdigheden kan også blive en udfordring. Hvem skal stå inde for, at oplysningerne er korrekte? Hvordan kan forbrugerne reelt vurdere oplysningerne? Det vil være fint, hvis redskabet kan kombineres med en Trust Pilot-ordning, hvor brugerne kan bedømme og give karakter til de forskellige informationer. Men intensionen om gennemsigtighed er et utroligt godt signal at sende, som den ene udtrykker det. 9\n10 Begge udtrykker også en interesse for, at systemet kunne være med til at vise forskellene mellem økologiske og konventionelle produkter (fx brugen af stråforkortere i korn). Det vil kræve, dels at de grundlæggende forhold i den økologiske produktion bliver gjort tydelig, dels at konventionelle produkter og virksomheder også indgår i systemet. Og det har de deres tvivl om, hvorvidt firmaerne vil være interesserede i. Det kunne ellers blive et stærkt kommunikationsredskab, der vil kunne formidle den basale viden om økologisk produktion og vil kunne overvinde det paradoks, at man ikke må anprise de egenskaber, der er defineret i de økologiske regler. Foruden de grundlæggende forhold for økologisk produktion ønsker forbrugerrepræsentanterne, at systemet vil kunne formidle en bred kreds af andre kvaliteter ved produkterne og produktionen: De miljøhensyn, der er taget i produktionen, de mennesker der står bag, forholdene i den sekundære produktion: arbejdsforhold, emballage, transport, energiforbrug, energikilder mm. På den måde kan økologien træde ind i fremtiden og fortsætte sin fremdrift ved at tilgodese de kritiske øjne og vise, at man medtænker den sekundære forarbejdning. De ser begge en hurtig og præcis App til mobiltelefonen, som den optimale måde for forbrugeren til at bruge redskabet. Men også suppleret med en mulighed for fordybet søgning hjemme på computeren. Det skal være praktisk og funktionelt med en lækker brugerflade og udviklet professionelt i samarbejde med brugerne. Der er også en klar interesse for at systemet kan levere geografiske præsentationer (kort) som kan synliggøre, hvor bestemte produkter kan fås i nærområdet, og hvor store afstande der er. Finansieringen af et sådant system finder forbrugerrepræsentanterne må ligge hos de producenter, der kan markedsføre deres produkter via redskabet, gerne bakket op af landbrugets organisationer, og for at løfte opgaven bør redskabet måske fungere for både økologiske og konventionelle fødevarer. Det skal derimod ikke være forbrugerne eller Forbrugerrådet, der skal deltage i finansieringen, for forbrugerne betaler i forvejen mere for de økologiske produkter. Redskabet skal være en gave fra erhvervet til de interesserede forbrugere. Som private forbrugere er deres vurdering af, hvor sandsynligt det er, at de vil bruge redskabet ret forskelligt. Den ene giver karakteren 3-4 og den anden 8 på en 10-skala. Den lave karakter er begrundet i, at det kun vil være interessant i forhold til nye produkter eller for at kunne opsøge særlige oplysninger. Den høje karakter er givet under forudsætning af, at redskabet kommer til at virke hurtigt og fremstår moderne og æstetisk, og at der er mange brugere, der anvender det, så der er mange informationer at søge i. 10\n11 Tilbagemeldinger fra organisationer og embedsværk De følgende tilbagemeldinger kommer fra to repræsentanter fra organisationerne bag økologisk landbrug og to repræsentanter for den danske økologikontrol. Deres vurdering er, at det er et spændende system, der er lagt op til, som vil kunne supplere økologikontrollen. Det vil gøre økologien mere konkret. En udtrykker det på denne måde: Det vil være et ad on til økologireglerne, det vil kunne supplere og kvalificere markedsundersøgelser, og det vil kunne virke som en form for digitaliserede fokusgrupper. En anden siger: Det er fint med et system, der sætter fokus på det bredspektrede og helhedsorienterede. Men samtidig udtrykker de også samstemmende en bekymring for, at det let kan blive alt for uoverskueligt. Samtidig peger de også på spørgsmålet om, hvordan man sikrer, at oplysninger og udsagn i systemet er korrekte og opdaterede. Spørgsmålet om kontrol har naturlig interesse for medarbejderne i økologikontrollen. De peger på, at kontrollen altid kun kan baseres på facts. Hvis udsagnene i systemet skal underlægges officiel kontrol med henblik på at styrke troværdigheden, så skal kriterierne kunne beskrives meget præcist. Derimod vil det ikke være muligt at kontrollere mere upræcise og kvalitative kriterier som fx: Vi tilstræber den mindst mulige klimabelastning. Oplysningerne i systemet vil ikke direkte kunne bruges til den almindelige økologikontrol, men kan måske godt bruges som en af de kilder, der indgår i udvælgelse af virksomheder til stikprøvekontrol. Systemet vil for både organisationer og embedsværk kunne give værdifuld information om det økologiske marked, især hvis der indbygges nogle gode søgefaciliteter. Men det forudsætter, at der er en stor tilslutning til systemet. Ikke nødvendigvis 80 % tilslutning, men i hvert fald mindst %, så det er ude over nicheniveauet. Det kunne også være af værdi for arbejdet med at udbrede det økologiske spisemærke. En mener, at det er sandsynligt, at virksomhederne gerne vil bruge systemet, da det vil være en god branding-platform, der vil kunne give virksomhederne ekstra legitimitet ved at lægge deres informationer åbent frem. Tilsvarende vil det være muligt at få forbrugerne med, hvis det er sjovt at bruge, og brugerfladen er lækker og interessant og ikke landbrugsfagligt nørdet. Fx kunne systemet tilbyde et lille spil, hvor man kan få en karakteristik af sin egen forbrugertype. Alligevel er vurderingen, at et sådant system kun vil appellere til et fåtal af forbrugere: first movers og trendsætterne, men de er også vigtige at vide noget om. En geografisk repræsentation af resultaterne ser disse respondenter ikke som særligt værdifuldt. Det kan muligvis have en vis betydning for den lokale handel. De kriterier som respondenterne gerne ser at MultiTrust-redskabet kan synliggøre er: Naturhensyn / biodiversitet, naturlighed (uden tilsætningsstoffer, miljøhensyn (ingen sprøjtegifte), hensyn til dyrenes adfærd (plads, udeareal, beskæftigelse) og klimaforhold (fly-transport) og vel at mærke synligt på én gang. Men sandheden af udsagnene skal kunne kontrolleres eller på anden måde sikres troværdighed, og det må ikke udvikle sig til en politisk portal, hvor man nedgør andre typer produkter. Det er bedst at holde det inden for økologien, så man undgår slagsmål, som en udtrykker det. 11\n12 Finansiering af et sådant system vurderer kontrolpersonerne skal være brugerfinansieret, og organisationerne peger på, at det må være de store samarbejdspartnere: virksomheder og detailhandel, der sikrer økonomien bag systemet. Etableringen vil skulle projektfinansieres af nogle af de store og generelle fonde, der kan give til generisk markedsføring (Grøn omstilling, GUDP og måske EU-midler) De særlige økologi-kasser vurderes til at være for tekniske til at gå ind i så bred en indsats. Fødevareministeriet vurderes ikke at kunne stå bag systemet på anden måde end, hvis der kobles en brugerbetalt kontrol på. Organisationerne vil gerne stå bag systemet i et bredt partnerskab med andre organisationer (fx Forbrugerrådet og Dansk Industri) samt detailkæder og virksomheder. Men man forventer ikke at kunne deltage i finansiering af systemet. To har tilkendegivet deres forventning til selv at bruge MultiTrust-redskabet, hvis det bliver sat i værk. På en 10-skala gav den ene karakteren 5 og den anden 9-10, og begge pegede på, at det forudsætter, at systemet er super let og godt at bruge og at der er stor tilslutning af andre brugere til systemet. Vurdering af prisen for MultiTrust-redskabet Som det fremgår af respondenternes vurderinger af MultiTrust-redskabet, så er spørgsmålet om finansiering et vigtigt og uafklaret spørgsmål. Derfor er der også indhentet to vurderinger fra virksomheder, der tænkes at kunne være interesserede i at påtage sig opgaven med konkret at udvikle MultiTrust-redskabet med databaser og brugerflader mv. De to virksomheder, der er spurgt er dels firmaet Lyngsoe Systems, der har udviklet systemet Foodtag og IBM, der har mange års erfaringer i at lave store databasesystemer, der kan håndtere produktionsdata fra landbrugets mange virksomheder. Efter præsentation af beskrivelsen af MultiTrust-redskabet er Lyngsoe Systems kommet tilbage med en skønnet pris på i omegnen af kr. til at etablere et sådant redskab på basis af det eksisterende system Foodtag. Dertil kommer at de produktionsvirksomheder der leverer færdigpakkede varer beregnet til den endelige forbruger vil skulle betale en afgift, som den der betales til Foodtag. Det drejer sig dels om et årsabonnement på mellem kr. og kr. for virksomheder fra under 5 mio. kr. i årsomsætning op til virksomheder med årsomsætning på 250 mio. kr. For firmaer med større omsætning forhandles årsabonnementet individuelt. (Se bilag 4). Dertil kommer et gebyr baseret på antallet af kundekontakter via systemet. Det omtalte kontaktgebyr kan aldrig blive højere end årsabonnementet, så der er loft på. Hvis virksomhedens informationer skal trækkes automatisk ud fra eksisterende IT-systemer, kommer der også en udgift til at få den facilitet etableret og indkørt. Virksomhederne må ligeledes regne med de udgifter til arbejdsløn som arbejdet med systemet medfører. IBM har ikke et system kørende, som umiddelbart kan videreudvikles til et, der svarer til MultiTrustredskabet. Til gengæld kunne de give en erfaringsbaseret vurdering af, hvad det koster, at udvikle et sådant IT-system fra grunden af. Programmering af et sådant program, der bygger på en stor informationsdatabase, vil bestå af følgende aktiviteter: Analyse af krav til programmet Designspecificering af programmets arkitektur, integrationer og funktionalitet 12\n13 Programmering Test Idriftsættelse Analysefasen skønnes at udgøre ca. 10 % af de samlede programmeringsomkostninger. Det forventes at kræve timer svarende til kr. Opdragsgiveren må regne med at skulle bruge et tilsvarende antal timer i designfasen til at udarbejde alle de beskrivelser og detaljer, som skal bruges til at fastlægge det rigtige design. Programmeringsfasen beløber sig erfaringsmæssigt til 66 % af de samlede udgifter og Testfasen plus idriftsættelse de sidste ca. 25 %. Hvis designfasen sættes til 7,5 % vil totalprisen for programmeringen blive mellem 2,6 og 6,6 mio. kr. Derefter kommer driftsfasen, hvor der skal regnes med følgende udgifter: Serverkapacitet skønnes til: 1 mio. kr. i investering plus kr. pr. måned til serverdrift. Markedsføring af det nye produkt. Det har IBM ikke mulighed for at skønne udgiften på Uddannelse af de personer, der skal supporte programmet. Løbende fejlretning og vedligehold i programmets første år. Det koster erfaringsmæssigt som hele den indledende programmerig. Dvs. 2,6-6,6 mio. kr. over tre år. Svarende til ca. 3 fuldtidsansatte Drift af en service-desk, der kan hjælpe brugerne og sikre, at systemet er kørende hele tiden. Her skal der regnes med 3-5 fuldtidspersoner (alt efter hvor stor dækning over døgnet, der er brug for). Endelig må man regne med at et sådant system kræver at blive videreudviklet for at forblive interessant for brugerne. Det koster typisk 2-3 mio. kr. Samlet set bør man således indstille sig på, at skulle kunne rejse godt 20 mio. kr. for at få et så stort system etableret, sat i drift, markedsført, serviceret og vedligeholdt de første år. De to tilbagemeldinger er meget forskellige grundet to meget forskellige udgangspunkter. Men under alle omstændigheder må organisationer eller virksomheder, som gerne vil arbejde på at etablere et system som MultiTrust-redskabet, være indstillet på at rejse et betydeligt beløb og afsætte mange personaleressourcer for at nå frem til et velfungerende system i succesrig drift. Samlet vurdering af interviewundersøgelsen Interviewene med de forskellige interessentgrupper viser, at man i alle grupperne har en god forståelse for værdien af et sådant kommunikationssystem, der kan hjælpe de forskellige aktører i den økologiske værdikæde til en bedre dialog omkring de konkrete økologiske produkter. Interviewene viser også, at det er en meget bred vifte af karaktertræk ved de økologiske produkter, man gerne vil have formidlet. Det har netop været kerneideen med MultiTrust-redskabet. På den anden bliver der også fra alle grupper peget på en række problemer, der kan gøre det vanskeligt i praksis at få et sådant system til at fungere med succes. De vigtigste problemer er: Hvordan sikrer man, at det er let og overskueligt som bruger at holde systemet opdateret med de nødvendige oplysninger om de mange økologiske produkter? Hvordan kan man sikre, at oplysningerne i systemet er troværdige? De fleste peger på, at det må sikres via stor åbenhed og mulighed for at give brugerbedømmelser som i systemet Trust Pilot. Hvem skal finansiere et sådant system? Der er en stor forventning til, at det skal være gratis at anvende, og der er peget hen til forskellige, man kunne forestille sig vil finansiere det. Disse forslag 13\n14 samler sig dels om virksomheder, der kan have kommercielt udbytte af systemet, dels forskellige fonde til at finansiere etableringen. Respondenterne er også blevet spurgt til, hvor sandsynligt det er, at de selv vil bruge det, hvis det blev etableret i praksis. Svarene på dette er meget spredte, og karakteristisk for disse svar er, at en af forudsætningerne for at være interesseret er, at der allerede er mange brugere og virksomheder koblet op. Det rejser et centralt spørgsmål om, hvordan man kan få mange brugere på, når den enkelte er lidt skeptisk afventende? Der er også blevet spurgt til, hvor interessant det vil være at kunne få resultater fra redskabet præsenteret som geografiske data (fx kort). Det vurderes generelt som mindre vigtigt, men kan godt have en vis interesse i forbindelse med at fremme lokal handel. Endelig er der spørgsmålet om, hvor dyrt systemet vil være at etablere og drive. To IT-virksomheder har givet et bud på det. I den ene ende er det vurderet at systemet ville kunne programmeres for under en halv mio. kr., hvis det udvikles oven på et det eksisterende sporbarhedsprogram Foodtag. Det andet firma har givet en generel beskrivelse af, hvad store IT-systemer typisk løber op i, hvis de skal bygges op fra grunden og føres helt frem til indkørt drift med tilhørende serviceorganisation. Der er vurderingen, at de samlede omkostninger kan løbe op i 20 mio. kr. over en treårig periode, når omkostningerne til både IT-virksomheden og virksomhederne bag systemet lægges sammen. Det vil derfor nok være klogt at konkludere, at skønt der er en bred opbakning til ideen, og at der er et grundlæggende behov for at kommunikere økologiens karakteristika i et helhedssystem, så er der også en ikke ubetydelig skepsis til, om det foreslåede system vil kunne fungere, og om det vil kunne finansieres og drives med en sund økonomi. Organisationer eller virksomheder, der gerne vil arbejde med at virkeliggøre et system som det foreslåede MultiTrust-redskab, bør derfor gennemføre en grundig analyse af, om der kan etableres en bæredygtig forretningsplan for det. 14\n15 Bilag 1: Beskrivelse af MultiTrust-redsksbet (sendt til respondenterne inden interview) 11. oktober 2013 Beskrivelse af MultiTrust-redskabet I MultiTrust-projektet er der arbejdet med at finde frem til et redskab, der kan løse udfordringen: At give brugerne af økologiske produkter overblik over, hvad der er gjort i hele værdikæden for at give produkterne deres særlige kvaliteter. Baggrund Økologiske produkter er ikke bare produkter, der er produceret efter de økologiske regler. De indeholder kvaliteter, der er bestemt af en række valg og handlinger, der er foretaget i landbrugene, forarbejdningsvirksomhederne og handelsleddet. Der kan fx lægges vægt på hvilke organiske gødninger, der bliver anvendt, hvordan man indretter frugtplantagen for at fremme naturlige fjender, hvordan man sikrer høj velfærd og trivsel hos husdyrene, hvordan man sparer på energien i forarbejdningen, hvilken emballagetype man sælger de økologiske produkter i osv. Økologiske produkter skal klare sig i sammenligningen med konventionelle produkter. Nogen gange kommer økologiske produkter til at stå lidt svagt, når der måles på enkelte kriterier. Økologiens særkende er den helhedsmæssige betragtning, og det er svært at kommunikere aktørerne imellem. De udfordringer har det været en opgave for MultiTrust-projektet, at finde løsninger på. Endelig er økologisk jordbrugsproduktion ikke en statisk størrelse, men i høj grad en produktionsform, der til stadighed udvikler sig, og det skal kommunikationen derfor også. Der er altid producenter, der ønsker at lægge yderligere værdi i produktet. Den indsats skal kunne dokumenteres og formidles. Også det har været en del af MultiTrust s arbejdsfelt. MultiTrust-redskabet De mange analyser og drøftelser af ovenstående udfordringer er mundet ud i et skitseret redskab, der er beskrevet nærmere herunder. I bilaget er der et diagram, der viser redskabets virkemåde. Diagrammet kan også findes i stor forstørrelse på projektets hjemmeside, hvor man også kan se en lille film om, hvordan redskabet vil kunne fungere. Hvis redskabet bliver en realitet, vil det kunne give brugerne i alle led i værdikæden for økologiske produkter: en platform til at profilere sin virksomhed og de værdier man agerer efter, et håndterbart og nyttigt redskab til at få overblik, en kanal til lettere at få kontakt til andre aktører i værdikæden en platform for analyser, der giver brugeren bedre evne til at optimere sine aktiviteter i værdikæden. 15\n16 Beskrivelse jf. diagrammet i bilaget MultiTrust-redskabet består af en stor fælles database med adgang via internettet, som alle kan søge oplysninger i, og alle kan oprette sig som brugere og få adgang til at lægge informationer ind og trække analyser ud. Redskabet har landbrug, forarbejdnings- og handelsvirksomheder samt forbrugere som målgruppe, og det er derfor tænkt, at organisationer, der repræsenterer disse grupper, skal skaffe finansiering og etablere den driftsorganisation, der skal stå for redskabet. Kriterierne Det særlige i redskabet er, at de økologiske produkter, der kan findes oplysninger om, får tilknyttet forskellige kriterier med forskellig vægtning. På den måde får et givent produkt en unik profil. Det kan være dyrevelfærd, klima, smag og meget mere, som der er gjort en indsats for, ud over at produktet er økologisk. Aktører / brugere Brugerne opretter en profil for dem selv eller deres virksomhed, og de lægger de produkter ind, som de producerer, handler med og forbruger. Til disse produkter tilknytter de kriterier og vægter dem, og på den måde får produktet, en profil, som bliver en sammenvejning af de led, som produktet er kommet igennem. Derudover kan redskabet synliggøre produktets vej gennem værdikæden og vise, hvordan kriterievægtene for produktet har udviklet sig fra landmanden, over forarbejdningsvirksomheden til butikken, hvor det bliver solgt til slutbrugeren. Værdi og anvendelse Den fælles værdi for alle brugere er, at redskabet giver dem mulighed for at synliggøre deres indsats og særlige præferencer, over for alle andre i værdikæden. På den måde vil redskabet kunne hjælpe med at få kontakt til andre brugere med de samme præferencer, hvilket ikke mindst har betydning for at fremme handel og samarbejde. Eksempelvis vil en fødevarevirksomhed, der lægger vægt på dyrevelfærd, energibesparelser, ekstra høje hygiejnekrav og gode arbejdstagervilkår, kunne mærke sine produkter med disse kriterier på højt niveau. Forbrugere og handelsvirksomheder, der også lægger vægt på disse kriterier, vil kunne søge produkterne fra fødevarevirksomheden ud, med Multitrust-redskabet. Landmænd, der tilsvarende gerne vil profilere, at de gør noget ekstra for fx dyrevelfærd og energibesparelser, kan også finde frem til den fødevarevirksomhed, der passer sammen med landbrugets målsætninger, og ved at levere til den virksomhed kan man få vægten på disse kriterier til at fremstå ekstra tydeligt i slutproduktet. Virksomhederne kan trække forskellige analyser, og på den måde registrere signaler fra markedet og finde frem til de købersegmenter såvel som leverandører, der bedst matcher virksomhedens profil. Endelig vil redskabet være en hjælp for forbrugerne i daglige købssituationer, hvor man med en mobiltelefon kan skanne en konkret økologisk vare og få varens kriterieprofil og produktionshistorie. Redskabet vil også kunne hjælpe forbrugeren med at finde de butikker, der i særlig grad har varer med de profiler, der matcher forbrugerens præferencer. 16\n17 Bilag: MultiTrust-diagram Beskrivelsen er udarbejdet af: Erik Fog Deltager i MultiTrust-projeketet for Videncentret for Landbrug Agro Food Park Aarhus N /\n18 Bilag 2. Diagram der viser MultiTrust-redskabets funktion. (sendt til respondenterne inden interview) 18\n20 Bilag 3 Spørgeskema (sendt ud til respondenter inden interview) Spørgeskema til evaluering af MultiTrust-redskabet Interviewer: Dato: Interviewede: Navn: Min rolle i forhold til økologisk fødevareproduktion: Hvad er dine umiddelbare reaktioner efter du har set beskrivelsen af MultiTrust-redskabet? Hvilke kvaliteter ved økologisk produktion og økologiske produkter, synes du er vigtige at gøre synlige i værdikæden fra mark til mave? Hvilke muligheder ser du i MultiTrust-redskabet, når det gælder at synliggøre og kommunikere de vigtige kvaliteter ved økologisk produktion og økologiske produkter? Hvordan kunne du eller din organisation bruge det? Hvad kunne det give de landmænd, virksomheder og forbrugere, der producerer og forbruger økologiske fødevarer? Hvis MultiTrust-redskabet blev indrettet, så man kunne søge landbrug og virksomheder ud i særlige geografiske områder f.eks. ved klik på et danmarkskort vil det give ekstra værdi for jer og jeres samarbejdspartnere? 20


VKAREN.DK søger friske vikarer\nVelegnet for studerende eller dig, som holder sabbatår.\nEr du klar på at prøve kræfter med lidt af hvert og kan du springe til med kort varsel, er det lige DIG, vi mangler!\nVKAREN.DK kan tilbyde dig arbejde hos mange forskellige virksomheder inden for mangeartede brancheområder. I de fleste tilfælde tilbydes du produktions- eller lagerarbejde, men vi dækker også områder inden for køkken/kantine samt rengøring.\nDu kan arbejde minimum 3 hele hverdage pr. uge\nDu kan arbejde dag og aften og gerne nat og weekends\nDu trives med fysisk arbejde og kan lide at bruge din krop\nHvis du har kørekort og/eller bil er dette en stor fordel, men ikke et krav. Måske har du taget et sabbatår, men du kan også sagtens være studerende, der ønsker at supplere studiet med gode penge og nye oplevelser. Du skal dog have flere hele hverdage pr. uge, hvor du kan arbejde fuldtid.\nDet er en fordel, hvis du har nogle års erhvervserfaring. Hvad du har prøvet er ikke afgørende, men det viser os, at du forstår vigtigheden af at være ansvarsfuld og mødestabil.\nVikariater hos mange spændende virksomheder – og du bestemmer altid selv, hvornår det passer dig at arbejde. Du ”kommer bag om ” virksomhederne og øger dit netværk og dine kontakter og får en bred erhvervserfaring.\nHar du lyst til at blive vikar og opfylder du ovenstående kriterier, så send en ansøgning og dit cv til os allerede i dag. Skriv til jobfyn@vkaren.dk, mrk. ”Vikar”. Har du spørgsmål, kan du ringe på 70 15 20 10 alle hverdage kl. 09.00-16.00.


Kold-røgetRensdyr filet – Kotivara - Spegepølse på finsk\nKold-røget Rensdyr filet 90 g\nLaktosefri, glutenfri og mælkefri. Højt protein indhold. Kun 3,9 % fedt. Genlukkelig bordpak.\nRensdyrkød er fedtfattigt og giver en lækker smag, takket være den naturlige kost af de frit græssende rensdyr. Rensdyrenes vækst er ikke forbedret på nogen kunstig måde. Kun en begrænset mængde kød er tilgængelig hvert år.\nVi producerer vores Kold-røget Rensdyr filet, uden at skynde os ved at bruge en seks ugers hærdningsmetode. Til koldrygning, bruger vi ægte Elletræ fra Hailuoto-øen fra den nordligste del af Østersøen. Opskriften omfatter peberfrugter og enebær aroma, en lille smule hvidløg og endda en mindre mængde rom, så vi får smagen præcis rigtig. Intet andet kød end ægte rensdyrkød anvendes til dette produkt.\nDenne Kold-røget Rensdyr filet, som vi nu introducerer til de danske kunder, har kun 3,9% fedt. Dette er en lækker ingrediens i de mest velsmagende sandwicher og på lækkert smørrebrød.\nRensdyrkød (Finland), salt, surhedsregulerende middel (E575), saccharose, dextrose, antioxidant (E301, E316,) krydderier (sort og hvid peber, hvidløg), enebæraroma, rom og konserveringsmiddel (E250). Til 100 g af den færdige vare blev der anvendt 128 g rensdyrkød. Opfødningsland, og landet hvori dyret er slagtet, og kødet stammer fra, er angivet i deklarationen på hvert kødprodukt. Pakket i beskyttende atmosfære.\n100 g af produktet indeholder i gennemsnit energi 692 kJ (165 kcal), fedt 3,9 g, heraf mættede fedtsyrer 1,6 g, kulhydrat 1,5 g, heraf sukkerarter 0 g, kostfibre 1,7 g, protein 30,7 g, salt 4,3 g, gluten 0 g, laktose 0 g.


▷ Billige Transportable Griller online [Se bedste tilbud]\nInternet selskaber med transportable griller\nBrugernes foretrukne internet butikker indenfor haveudstyr\nTexas.dk er nu imellem de førende online forretninger inden for haveudstyr. Netshoppens sortiment omfatter omtrent 500 varer fra forskellige mærker. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,3 af 10 bevidner stærk kundetilfredshed. Tallet er baseret på 7169 ratings, hvoraf 5884 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 459 personer fans af Texas.dk, og herpå har netbutikken modtaget 17 bedømmelser med en middel bedømmelse på 2,3 ud af 5, som tillige er super godt.\nMoreLand.dk er pt. imellem de førende webshops med haveudstyr. Netshoppens udvalg udgøres af omtrent 2500 varer fra flere mærker. Virksomhedens Trustpilot-score på 9,3 ud af 10 er et udtryk for stærk tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 5148 anmeldelser, hvoraf 4294 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4033 personer fans af MoreLand.dk, og herpå har netbutikken modtaget 1029 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,65 ud af 5, som lige så vel er vældig beundringsværdig.\nHaveMoebelland.dk er i dag iblandt de mest benyttede netbutikker der sælger haveudstyr. Virksomhedens sortiment indbefatter omtrent 1000 produkter fra en række mærker. Forhandlerens Trustpilot-score på 9,3 af 10 tilkendegiver stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 2434 anmeldelser, hvoraf 1970 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 3 mennesker tilhængere af HaveMoebelland.dk, og her har webshoppen modtaget 486 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,65 af 5, hvilket tillige er ret så godt.\nPlantetorvet.dk er i dag iblandt de mest populære e-firmaer der sælger haveudstyr. Forhandlerens udvalg rummer mere end 15000 produkter fra diverse producenter. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 markerer stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 6440 evalueringer, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere fans af Plantetorvet.dk, og her har netbutikken modtaget 1288 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,45 af 5, som tillige er aldeles imponerende.\nHaveHandel.dk er i dag imellem de mest benyttede internet webshops der sælger haveudstyr. Virksomhedens sortiment indeholder mere end 1000 varer fra en række producenter. Deres Trustpilot-bedømmelse på 8,2 af 10 giver indtryk af enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 20 evalueringer, hvoraf 17 af disse giver topkarakter. På Facebook er 686 brugere fans af HaveHandel.dk, og her har webbutikken modtaget 4 vurderinger med en middel vurdering på 4,1 ud af 5, som ligeså er temmelig beundringsværdig.\nTransportable Griller handles over nettet\nMange internet varehuse yder i øjeblikket mange forskellige fragtmuligheder. Den mest moderne er i dag at få leveret til en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente din bestilling når der er tid til det. Fragtmuligheden er nemlig meget praktisk, og i mange tilfælde derudover den prisbilligste leveringstype.\nDu kan på samme måde forsøge at få pakken bragt hjem til dig selv eller til din arbejdsplads. Metoden bliver desværre et hak mere pebret, men derudover virkelig fremkommelig. Den billigste leveringsmåde af transportable griller vil dog i de fleste tilfælde være at hente varerne selv, som dog forudsætter at du opholder dig med kort afstand til transportable griller internet forretningens bopæl.\nFragttiden kan være temmelig relevant forudsat du har brug for din pakke lige om lidt, så med det formål er det jo passende at du kontrollerer den estimerede leveringstid for den vedkommende vare.\nEn masse transportable griller online virksomheder tilbyder dag-til-dag levering på deres favorit varer, som er forudsat at transaktionen realiseres tidligere end et angivent klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få transportable griller sendt afsted før pakkemedarbejderne får fri.\nEnkelte internet firmaer garanterer gratis levering, men i de fleste tilfælde kun hvis man bestiller for et fastsat beløb. Som alternativ bør man udse dig den mest prisbevidste leveringsmanér, som ofte – om du er ved Odense, Smørumnedre eller Vojens – vil blive at få fragtfirmaet til at levere din bestilling til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden særligt smart for folk at finde information om priser på transportable griller hos diverse internet varehuse, og for det har mange online firmaer set sig nødsaget til at nedbringe prisniveauet på en række af deres produkter – til babyer og børn, men også til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange tilbyde fragtfri levering.\nDog kan det ikke desto mindre vise sig nyttigt at tjekke flere internet butikker efter transportable griller tilbud forinden du handler, således at man er garanteret at skaffe sig den skarpeste pris.\nDu skal trods alt huske på, at når en internet shop udbyder transportable griller for en udsalgspris som kan virke utopisk fordelagtig, så kan det for det meste være en varsel om en uærlig e-forretning. Betalinger med kort er trods alt dækket ind under en vedtægt, hvilket begunstiger dig overfor svindlende firmaer på nettet.\nGenerelt foreslår vi shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du drage fordel af en løsning som eksempelvis ViaBill, forudsat du foretrækker at afdrage prisen over et længere tidsrum.\nForud for at folk køber transportable griller på en online virksomhed kan de egentlig granske virksomhedens vilkår, det er dog typisk ikke videre spændende.\nEt nemt alternativ er at undersøge hvorvidt internet firmaet er medlem af e-mærket, da det generelt er et signal om at e-forretningen efterkommer de gældende danske regler, foruden at netbutikken fra tid til anden gennemses af specialister som er inde i lovgivningen. Det giver dig genvej til en hjælpende hånd, for så vidt du forvoldes udfordringer i forbindelse med din ordre.\nLigeledes er det anbefalelsesværdigt at køberen er omhyggelig omkring de fundamentale reglementer der kan influere på handlen, f.eks. hvilken byttepolitik på transportable griller virksomheden kører med. På grund af dette er det på samme måde essesentielt, at man til enhver tid bevarer ens ordremail, så man når som helst kan bekræfte sin shopping, hvad end man er på udkig efter varer til en kvinde eller mand.\nTrustpilot leverer sådan set fordelagtige chancer for at bese en stor gruppe andre kunders vurderinger og af den grund stiller vi forslag om, at du evaluerer internet selskabets transportable griller bedømmelser forinden du handler.\nFacebook fremskaffer endvidere absolut uafhængige genveje til at få indblik i online webshoppens popularitet. Desuden ses endda e-firmaer som gør det muligt at ytre en omtale af deres købsoplevelse, hvilket tillige bør udnyttes til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores website finansieres af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en stribe online outlets i form af at vi markedsfører deres varer, og tjener betaling under forudsætning af at vores brugere udfører et køb.\nOrientering vedrørende transportable griller og forretninger på nettet opdateres jævnligt, men vi kan ikke stilles ansvarlig for modifikationer der kan være realiseret siden nyligste opdatering af de viste oplysninger.


Tjekkiet | Kolobrzeg Online Guide\nTjekkiet er mindre land i Centraleuropa, tidligere en del af Tjekkoslovakiet. Tjekkiet grænser op til Tyskland mod vest og nord, Polen mod øst og nord, Østrig og Slovakiet mod syd. Tjekkiet er historisk bedst kendt som Bøhmen og har en lang historie.\nLandskabet i landet er varieret, den vestlige del, Bøhmen, er omgivet af bjerge, mens den østlige del, Mähren, er ret kuperet. Tjekkiets hovedstad og største by er Prag, en af de smukkeste byer i Europa, med mange unikke og inciterende vartegn, hvor det mest berømte og populære er Prags borg, St. Vitus-katedralen, Strahov-klosteret, Karlspladsen, det astronomiske ur, det jødiske kvarter og mange andre højdepunkter.\nDer er fire nationalparker i landet, med attraktiv og interessante natur. Hver af disse parker har ekstremt smukke og vilde landskaber. Der er også andre områder og steder med stor charme, med unikke naturtræk, og god mulighed for aktiviteter, herunder nogle af de bedste stier til vandreture, økoturisme, eventyr og meget mere.\nSelvom Tjekkiet er ret lille i størrelse, har Tjekkiet ikke mindre end tolv UNESCOs verdensarvssteder, hver af dem er værdige til denne eksklusive liste. Disse steder bør være øverst på enhver besøgsliste. Den tjekkiske kulturarv er blandt de bedst bevarede i verden. Disse UNESCO-steder udgør nogle af de bedste rejsedestinationer i landet: Prags historiske centrum, byen Cesky Krumlov, kirken Skt. Barbara i Kutna Hora, Villa Tugendhat, St. Johannes Nepomuks pilgrimskirke, Kromeriz slottet, Zelena Hora, det jødiske kvarter i Trebic og andre.


GAS tråd - Side 4 - Lydmaskinen\nDato søn 12. jul 2020 21:35\nIndlæg af DUBTEMPLE » søn 19. jan 2020 22:56\nLyder lidt som en der er faldet i med begge ben\nIndlæg af Smittefar » søn 19. jan 2020 22:57\nIndlæg af Christoffer I. N. » man 20. jan 2020 00:41\nHahahahaha. Så dét endte godt?\nIndlæg af Smittefar » man 20. jan 2020 06:53\nIndlæg af SustainerPlayer » man 20. jan 2020 19:55\nFedt! Den bliver du glad for.\nIndlæg af Kvaksalver » man 20. jan 2020 20:57\nSå tillykke med det nye stykke hardware?\nIndlæg af Smittefar » man 20. jan 2020 21:43\nYes, det er AxeFX III og FC6 på vej. Der skal nok komme et par demoer\nIndlæg af AvS » ons 29. jan 2020 16:02\nHar været GAS fri i lang tiden, men har fået trang til grej igen. Især nye monitors. Er rimeligt lun på enten HEDD Type 20, Barefoot Footprints01 eller måske de nye Footprint02 også kan gøre det. Savner især at kunne høre flere detaljer i bunden. Er dog lidt loren ved de der sidevendte woofers hos Barefoot, men har hørt 01'erne i et velstemt rum og de lød rigtigt fedt.\nHEDD Type 20 er desværre ikke særligt udbredte i DK så de bliver svære at lytte på inden køb.\nIndlæg af Christoffer I. N. » ons 29. jan 2020 17:34\nHvad med nogle PMC twotwo8? Nu har jeg ikke kigget pris på Barefoot og HEDD, men mit gæt er at PMC'erne kan følge med hvad det angår.\nIndlæg af AvS » ons 29. jan 2020 19:04\nDe ser fede ud, men de er lige omkring 2-3 gange over mit budget.\nIndlæg af Christoffer I. N. » ons 29. jan 2020 22:56\nAvS skrev: De ser fede ud, men de er lige omkring 2-3 gange over mit budget.\nHva med Buchardt Audio?\nIndlæg af AvS » tors 30. jan 2020 15:48\nKender ikke Buchardt men de ser fede ud. Vildt hvis de virkeligt kan spille så dybt (25hz) når de er så relativt små! De er godt nok også tunge størrelsen taget i betragtning.\nIndlæg af Christoffer I. N. » tors 30. jan 2020 17:20\nTidligere omtalt herinde, mest i denne tråd:\nIndlæg af Mr. Soundman » tirs 12. maj 2020 17:03\nJeg er begyndt at sidde og GASse lidt over denne her Antelope SATORI monitor controller med R4S fjernkontrol:\nhttps://www.thomann.de/dk/antelope_sato ... bundle.htm\nJeg tænker, om denne mon på et tidspunkt kunne blive afløseren for min nuværende Presonus Central Station Plus:\nJeg har i flere år haft en idé om, at jeg en gang i fremtiden skal gå et level op i kvalitet hvad angår monitor controller. Nu er mine tanker så igen blevet bragt i de baner, i og med at min Presonus nu for anden gang har lavet et stunt, hvor signalet til den højre højttaler pludselig næsten er væk (og det resterende svage signal forvrænget)... for så pludselig at blive normalt kørende igen... Udover at sådanne ting i sig selv er lidt irriterende, så er en næsten værre ting, at man nu spørger sig selv, i hvilken grad man i det hele taget kan stole på hvad man hører - selv medens man tror at den virker som den skal\nDertil skal lægges, at jeg har ladet mig fortælle, at Presonus'en har billige pot-metre til volume-styring, hvilket jeg også lægger mærke til, hvis jeg skruer volumenknappen langsomt ned mod nul, hvor lyden til sidst altid forsvinder fra den ene højttaler før det forsvinder fra den anden.\nBortset fra ovennævnte er jeg dog sådan set meget glad for min Presonus.\nOverordnet minder SATORI & R4S meget om min Presonus Central Station Plus i stil og koncept, ser det ud til.


IværksætterOdense-prisen: Vinderchecken vokser | erhvervplus.dk\nI 2019 blev Proxima Centauri kåret som årets iværksætter i Odense. Nu er det tid til at indstille årets kandidater. Vinderen bliver kåret mandag 16. november. Foto: Odense Kommune\nDet er stadig muligt at indstille kandidater til IværksætterOdense-prisen, som uddeles 16. november.\nOdense: Interessen for at hylde årets iværksætter i Odense vokser, og det samme gør præmiechecken. 17 sponsorer har meldt sig, og IværksætterOdense-prisens førstepræmie er nu oppe på 40.000 kroner, mens der er henholdsvis 15.000 og 10.000 kroner til nummer to og tre.\nDe første kandidater har meldt sig til konkurrencen, men har du ikke allerede fundet de gode argumenter og videokameraet frem, er det ikke for sent. Tilmeldingen er åben indtil 30. september, og foruden tilmeldingsskemaet skal kandidaterne indsende en to minutter lang video om deres virksomhed.\nPrisen gives til en iværksætter, der både har fået en god idé og har sat alt ind på at udvikle og drive sin egen virksomhed. Virksomheden skal være etableret i Odense, stiftet efter 1. januar 2018, og mindst én af indehaverne skal arbejde på fuld tid i virksomheden.\nNår indstillingsperioden udløber, træder juryen sammen og vælger fem nominerede, der alle bliver portrætteret i Erhverv+ og Ugeavisen Odense, og som skal kunne afse fem minutter til at pitche foran dommerkomitéen.\nOprindeligt skulle vinderen være kåret som afslutning på den globale iværksætteruge, men da den dato har vist sig at falde sammen med Days of Impacts nationale event på Christiansborg, kommer IværksætterOdense-prisen i stedet til at markere startskuddet på den nationale iværksætteruge.\nVinderen bliver derfor kåret mandag 16. november, hvor de fem finalister først skal pitche foran dommerkomitéen, inden vinderen senere på dagen kåres. I første omgang handler det dog om at indstille kandidater, og det kan du gøre ved at udfylde indstillingsskemaet og en indsende en video.\nDu kan læse mere om konkurrencen og finde indstillingsskemaet på www.odense.dk/erhverv/iværksætter.\nForuden hæderen og præmiechecken bliver årets iværksætter i Odense også belønnet med en Fablewood-figur.


Top 5 - Sne er black metal\nTil alt held kom en isnende vind andedammen til frelse i weekenden og mindede os om, at vi forholder os bedst inden døre med rituelt had som hovedbeskæftigelse de næste mange måneder, mens fimbulvinteren forhåbentlig tager ordentligt fat.\nLedsaget af søndagens citat fra Devilutions egen Franco, der med stor præcision forkyndte på Facebook, at "sne er black metal", bringer vi her fem hurtige, der kan hjælpe med fortsat at holde blodet iskoldt, såfremt julestemningen og verdens kontinuerligt uudholdelige nyhedsstrøm, en eller anden forbyde det, skulle få for godt fat i os.\nIkke overraskende befinder vi os primært i halvfemsernes Norge, hvad kolde titler angår, men et enkelt svensk band har også sneget sig med på listen.\n1. Satyricon - 'Min Hyllest Til Vinterland' (Dark Medieval Times, 1994)\nTrods det afdæmpede tempo sørger titel, stemning og lyden af isnende vind, for at holde den værste julestemning væk og fremmane bidske vinterlandskaber i hjertet til ensom eftertænksomhed i den mørke tid.\n2. Darkthrone - 'Hans Siste Vinter' (Panzerfaust, 1995)\nHelt anderledes bombastisk hamrer Darkthrone skærende issyle i sneen med nummeret 'Hans Siste Vinter', der på en gang både er melodisk skønhed og insisterende musikalsk kulde.\n3. Immortal - 'At The Heart of Winter' (At The Heart of Winter, 1999)\nFordi alt med Immortal er iskoldt. Som akkompagnement til videoen er herunder en lille frisk gif, der så til gengæld luner en anelse.\n4. 1349 - 'Internal Winter' (Beyond the Apocalypse, 2004)\nVinteren synes at centrere sig om gengangeren fra Satyricon, trommeslager Frost, der her tæver befriende og vanligt imponerende igennem.\n5. Istapp 'Frostbiten' (Frostbiten, 2015)\nIstapp bidrager mest fuldkomment til det kolde tema, for både på dette helt nye album samt de forudgående er kulden i hovedsædet, her blandt andet med titler som 'Polcirkelns Herre', 'Fimbulvinter', 'Må Det Aldrig Töa' og 'Vinterland'.


Europa-exit har igen gjort Thorup til bookmakernes fyrings-favorit\n25. august 2017 - 17:23 Skriv kommentar \nTrænersædet i FCM er rødglødende, mener man hos bookmakerfirmaet NordicBet. Herning Folkeblads sportsredaktør er uenig\nFYRINGSFAVORIT FC Midtjylland missede Europa League, og det har fået bookmakerne til at sende Jess Thorup helt op i toppen af favoritfeltet til at blive manden, der får sæsonens første fyring i Superligaen.\nHos NordicBet er man overbeviste om, at sædet under Ulve-træner Jess Thorup må være brandvarmt. Rødglødende, kalder NordicBets pressechef Thomas Holm det.\n- Kigger man på FC Midtjyllands præstationer i Jess Thorup-perioden, så virker holdet ikke til at have spillet op til sit potentiale på noget tidspunkt. Det blev særligt tydeligt i går, hvor man røg ud af Europa til et meget ordinært cypriotisk hold. Derudover må det betegnes som et ligaens større mysterier, at Thorup ikke har formået at udnytte en kapacitet som Rafael van der Vaart, siger Thomas Holm.\nAndre trænere burde være favoritter\nFavorit-rollen undrer Jørn Just Kristensen, sportsredaktør på Herning Folkeblad.\n- Det fortæller mig egentlig mest, at det er et firma, der ikke sidder i Herning eller Ikast, for det er ikke de signaler, vi fornemmer. Jeg tror egentlig, at der er mange eksperter rundt i landet, der ser Thorup som mere fyringstruet, end han er. Det er som om, at der er startet en cyklus; Hver gang FCM ikke vinder, bliver Thorup udråbt som fyringsfavorit, siger sportsredaktøren, der fornemmer, at bestyrelsen slet ikke er så utilfreds med resultaterne.\n- Thorup har dybest set indfriet målsætningen i Superligaen i begge sine hidtidige sæsoner i form af kvalifikation til Europa. Og i de europæiske turneringer har FCM løftet sig markant under Thorup. Gennem tiderne har FCM spillet 62 kampe i Europa - de 30 af dem har været med Thorup som træner, pointerer Jørn Just Kristensen.\nHan undrer sig over, at fyringspilen ikke peger på et af de hold, der ligger i bunden af Superligaen. FCM ligger trods alt nummer to.\n- Randers ligger sidst uden sejr, og AaB har heller ikke vundet en eneste kamp og blot scoret fem mål. Det burde da gøre Olafur Kristjansson og Morten Wieghorst til mere sandsynlige fyringer. Og hvis jeg må drille lidt, så har Ståle Solbakkens københavnske tropper også tre point færre end FCM - på af trods et langt større budget, siger Herning Folkeblads sportsredaktør, Jørn Just Kristensen.\nJess Thorup 2.50\nOlafur Kristjansson 2.85


Galaxy S3 Drejelige læder taske med stativ | MyTrendyPhone Blog\nHome Andet\tEn Galaxy S3 taske stativ, som du aldrig har set magen til før\nwritten by Thomas Christensen July 30, 2013\nHvis du har betalt en høj pris for at få Galaxy S3, så bør du holde den i så god stand så lang tid som mulig. Galaxy S3 er også en smuk enhed med sit elegante design, og derfor ønsker du måske at fremhæve dens udseende eller at få mest muligt ud af den med nogle af det mest smarte Galaxy S3 tilbehør.\nEt sådant tilbehør, som er både beskyttende og funktionelt, er Galaxy S3 Rotary læder taske med stativ. Galaxy S3 tasker med stativ kan være meget praktisk derhjemme eller på kontoret og denne særlige taske kan forvandles til et stativ, der kan drejes 360 grader og har mange forskellige synsvinkler. Du kan se videoer på din Galaxy S3 eller du kan foretage gratis Skype-opkald i både vandret og lodret position.\nDin smartphone holdes på plads takket være en indvendig holder, der ikke glider og det bløde stof foran på flappen holder skærmen fri for ridser. Din telefon er totalt beskyttet, men alligevel har du fri adgang til alle dens funktioner.\nSærligt designet til at passe til Samsung Galaxy S3’s drejelige Galaxy S3 taske i læder, og fås i forskellige farver der passer til folks forskellige behov: grøn, pink, sort, orange, lilla, rød og blå. Alligevel bliver du overasket prisen på dette praktiske tilbehør: kun 99 Dkr.!\nVind Huawei MediaPad 3G\nTricks: Brug tastaturgenveje på din iPhone eller Android-mobil\nOnePlus har præsenteret en del officielt tilbehør til...\nSony har lanceret Xperia E4\nDårlig nyt for Android-brugere: fabriksindstillingsfunktionen er ikke så...\nTop 5 tekno-prognoser for 2015\nTips til Apple-brugere: Bør man vælge iPhone 6...\nNyd din rejse med vores biltilbehør!


Køb Matas Striber Mild Showergel Uden Parfume 1000 ml - Matas\nForside Hudpleje Kropspleje Bodyshampoo Matas Striber Mild Showergel Uden Parfume 1000 ml\nMatas Mild Showergel er forfriskende og rensende showergel uden parfume.\nDu får ikke en bedre start på dagen end med Matas Mild Showergel i badet. Den skånsomme showergel renser blidt huden og frisker op.\nIndholdet af allantoin beskytter mod irritation, mens glycerin er fugtgivende og beskytter mod udtørring af huden. Den milde showergel er desuden tilsat perlemor, som giver en flot, changerendefarve. Huden efterlades ren og klar til den efterfølgende pleje.\nMatas Mild Showergel kan med fordel anvendes hver dag i badet.\nAqua, Glycerin, Sodium Lauroyl Methyl Isethionate, Coco-Betaine, Guar Hydroxypropyltrimonium Chloride, Allantoin, Glyceryl Caprylate, Sodium Chloride, Sodium Gluconate, Citric Acid, Sodium Benzoate.\nKonsistensen er rigtig god, da det godt cremet og ikke løber af når man påfører det. Huden bliver dejlig blød og tørrer ikke ud.\nHele baderutinen bliver bare lidt lækrere, hvis showergel og bodylotion passer sammen. Disse to produkter fungerer rigtig godt i kombination for et skønt baderitual. Begge produkter er uden parfume og kan anvendes til alle hudtyper.\nMette 49 år, Borup\nLækker showergel med en god tyk konsistens\nVasker rent og godt.\nvicki 49 år, Frørup\nEfterlader huden blød og følelsen af renhed.\nMarianne 65 år, Fredericia\nViser 4 af 215


Professor trak fuldt hus til InvestorDagen: Derfor skal du droppe investeringsforeninger\nForsiden / Presseomtale / Professor trak fuldt hus til InvestorDagen: Derfor skal du droppe investeringsforeninger\n11. oktober 2012 kl. 00.00\nDrop investeringsforeningerne - de er for dyre! Så kontant lød rådet fra professor Tom Engsted til InvestorDagens deltagere, der fyldte Hotel Scandics største foredragssal til randen. Rådet bakkede professoren op af fire skarpe argumenter. Se dem her.\nAf Nicoline Kjelland\nGodt seks minutter inden start måtte dørene lukkes til professor Tom Engsteds foredrag om investeringsforeninger. Alle stolepladser var optaget, så både midtergangen og væggene blev brugt som tilskuerpladser.\nDet var titlen "Drop investeringsforeningerne! Gør det selv, eller find en billig passiv indeksfond", der tiltrak mange af de op mod 2.000 nysgerrige deltagere, som var mødt op til Dansk Aktionærforenings årlige investorevent, InvestorDagen.\nFire skarpe argumenter\n15 minutter og fire skarpe argumenter. Længere tog det ikke den århusianske professor ved Institut for Økonomi ved Aarhus Universitet, Tom Engsted, at gøre de private investorer klogere på, hvorfor de ikke skal kaste deres penge i aktivt forvaltede investeringsforeninger.\n1. Omkostningerne sluger afkast. Professoren vurderer, at en normal, aktivt forvaltet investeringsforening giver et afkast på cirka seks procent. Omkostningerne ligger på omkring to procent, og den del skal trækkes fra afkastet. Det betyder, at du i sidste ende kun får en tredjedel af dit afkast. Havde du i stedet valgt selv at investere eller gå via en passiv forvaltet investeringsforening, så havde du næsten fået det fulde afkast.\n2. Du kan ikke slå markedet. Du kan ikke forudsige bevægelserne i markedet, og når der kommer en ny meddelelse, som påvirker aktiekursen, når markedet at indrette kursen, inden du overhovedet kan nå at reagere.\n3. Der findes ikke gode køb. Hvis nogen skal gøre det bedre end markedet, og dermed får større afkast, må der nødvendigvis også være nogen, som gør det dårligere end markedet, og dermed får lavere afkast. Markedet er jo, som det er, og fordi der er nogen, som gør det bedre end markedet, betyder det ikke, at markedet giver mere. Tværtimod, er der nogle andre, der taber. Og det skulle jo nødig være dig.\n4. Kun tre procent aktivt forvaltede foreninger når målsætningen. Ifølge Tom Engsteds beregninger er det kun tre procent af de aktivt forvaltede investeringsforeninger, der når det markedsafkast, de som minimum skal nå - eller højere, som jo er deres egentlige målsætning. Det efterlader hele 97 procent, som underperfomer. Dertil kommer, at du ikke ved, om de sidste tre procent rent faktisk er dygtige, eller om det blot er held.\nEfter Tom Engsteds foredrag summede lokalet stadig. Snakken gik på, hvad man havde fået ud af det, og her var svaret enstemmigt: Et godt overblik over alternativerne til de aktivt forvaltede investeringsforeninger.\n"Det er rart at vide, at der findes alternativer til de dyre investeringsforeninger. Så må jeg jo selv vurdere, hvordan jeg helst vil investere mine penge," sagde en deltager.\nDet var tilsyneladende den oplevelse, Tom Engsted gik efter. For da en tilhører i salen spurgte, om han kunne foreslå nogle passive investeringsforeninger, var svaret et blankt nej. Professoren mener nemlig, at du som privat investor selv skal afsøge markedet, for at finde den måde, der er bedst for dig at investere på.\nAnbefalingen om at holde sig fra de aktivt forvaltede investeringsforeninger stammer fra en rapport om aktieinvesteringer, som Tom Engsted udarbejdede i samarbejde med Bjarne Graven Larsen, direktør for FIH Erhvervsbank, og Michael Møller, professor ved Institut for Finansiering ved CBS, for Penge- og Pensionspanelet sidste år.\nFyldte lokaler og et godt miks\nModspillet til investeringsforeningerne var dog langt fra den eneste publikumssucces til Dansk Aktionærforenings InvestorDagen. Til langt de fleste foredrag måtte dørene lukkes nogle minutter før, fordi lokalerne var fyldte - i mange tilfælde overfyldte. Ude foran salene stod deltagerne da også og ventede på næste foredrag, så de kunne sikre sig en plads.\nSpørger man deltagerne selv, var InvestorDagen et godt miks af virksomhedernes nye produkter og håndgribelig investeringsrådgivning.\n"Vi kommer jo for at optimere vores formue. Så det er rart både at få viden om nye produkter, men også få rådgivning fra forskellige sider om, hvordan vi kan investere vores penge bedst muligt," siger to kvindelige deltagere.\nDansk Aktionærforenings kåring af årets bedste investeringsforening 2012 i Aktionæren\nEksperter: Investeringsforeningerne er en pengemaskine for bankerne\nFind de billige investeringsforeninger


Hånddrejede keramik smykkeskåle - Smykkeskål, Gul - Verksted\nHånddrejede keramik smykkeskål i en smuk gul glasering. Hele vores keramik serie er hånddrejet i stentøjsler og glaseret med fødevaregodkendt glasur. Dette giver en smuk, gennemarbejdet og robust smykkeskål som tåler opvaskemaskine og dagligt brug. Brug vores lille smykkeskål til ringe, sæber, salt eller lignende. Da hvert eneste produkt i vores keramik serie er hånddrejet og glaseret, er der ikke to smykkeskåle der er 100% ens.\nSmykkeskål, Gul quantity\nKeramik er blevet en eftertragtede del af moderne indretning. Derfor har vi hos Verksted designet en serie af smukke, hånddrejede keramik skåle i moderne og unikke farver. Vi har valgt et let, nordisk udtryk der passer i alle slags hjem – lige fra farverig, boho inspireret indretning til en mere stringent, minimalistisk stil.\nVælg smukke keramik smykkeskåle til dine smykker, små snacks, ringe, sæber, salt mm. Disse fine smykkeskåle har rigtig mange anvendelsesmuligheder.\nSmykkeskålene er hånddrejede af stentøjsler\nSkålene er ca. Ø7,5 cm.\nDa hvert eneste produkt i vores keramik serie er hånddrejet og glaseret, er der ikke to smykkeskåle der er 100% ens. Dette giver et unikt produkt hver gang og er netop det, der gør keramikken så smuk. Alle vores farver og former matcher på tværs af produkterne. Du kan derfor trygt vælge både krus, skåle og tallerkner i gul og vide at de passer sammen. Der er også rig mulighed for at kombinere vores farver for et mere legende og udfordrende udtryk.\nPlakat – No. 016\nPlakat – No. 044


Livet er så fuldt - Mit landliv\nJeg ser en masse skønne motiver, men får ikke fotograferet dem. Jeg har meget at berette, men får ikke skrevet det.\nDog: Jeg er her endnu, og snart vil jeg vende tilbage og fortælle om noget af alt det fine der fylder i mit liv. Asta, fx. – Asta som går på bordet hvis hun ser sit snit til det. Og krydderurtebedene som vi er ved at lave på gårdspladsen. (Du kan ane begyndelsen til et bed til venstre i billedet). Jeg vil fortælle om mine små blomsterspirer, og måske vil jeg dele en bekymring eller to.\nMen nu vil jeg gå ud i solen. Jeg ønsker dig en dejlig forårsdag!\nForfatter NanaUdgivet 18. april 2019 21. april 2019 Kategorier Tanker\n12 meninger om “Livet er så fuldt”\n18. april 2019 kl. 3:12 pm\nDer er grænser for hvor meget man kan nå og du plejer at være så flittig med at berette om dit landliv. Du er tilgivet, vend tilbage på bloggen, når du har overskuddet 🙂\nJeg kender det du beskriver alt for godt, dog er der heldigvis ikke sorger i mit liv lige i disse dage, men livet er fuldt af en masse gøremål, så jeg får ikke skrevet noget som helst på bloggen, hvor meget jeg end har på hjertet og i fotobeholdningen – jeg er bare bagud…\nRigtig god påske til jer alle på Ravnegård.\n19. april 2019 kl. 8:39 am\nÅh-ja, jeg kan sandelig godt forstå at du har nok at gøre, Lisbeth! Men godt at du husker at tage billeder. Jeg glæder mig til at høre mere om indflytning og nyt orangeri og ny have og altsammen 🙂\n18. april 2019 kl. 5:44 pm\nDet går nok, vi ved du kommer stærkt tilbage. Nyd påsken og tag den med ro.\nTak, Lisbeth, og rigtigt god påske til jer på Samsø!\n19. april 2019 kl. 7:06 am\nVi kan ikke alt her i livet og det er vi heller ikke blevet lovet.\nVi har behov for pauser og ro.\nNyd du påsken\n19. april 2019 kl. 8:41 am\nNej, det er svært at nå alt det man gerne vil, så det gælder vist om at nyde det man når 🙂\nGod påske til dig og dine, Charlotte!\n19. april 2019 kl. 11:00 am\nSådan har vi det vist alle indimellem. Lige nu har jeg det præcis på samme måde, og håber osse at vende tilbage snart.\nRigtig god påske kære Nana\n19. april 2019 kl. 11:08 am\nTak, søde Lone, og i lige måde til dig! Jeg ønsker dig nogle dage hvor du kan få lidt ro på livet, for man kan godt blive lidt forpustet når det løber hurtigt 🙂\n19. april 2019 kl. 8:12 pm\nGod påske til dig, kære Nana! Jeg håber, nogen fridage kan hjælpe på alt det, som fylder. Alt godt til dig 🙂\n21. april 2019 kl. 10:42 pm\nTak, kære Frede, og i lige måde til dig!\n21. april 2019 kl. 8:15 pm\nJeg kan vist ikke skrive det bedre end de foregående, men jeg håber at glæderne er større end sorgerne og at du har haft tid og ro til at nyde de skønne forårsdage her i påsken.\nJeg kender rigtigt godt det med ikke at nå alt hvad man vil…. 🙂 Knus\n21. april 2019 kl. 10:45 pm\nTak, søde Ulla! Jeg har nydt nogle dejlige påskedage. Når jeg ser hvad du bedriver både i haverne og udi strikning, er jeg altid så imponeret over hvad du når 🙂\nGod sidste påskedag til dig!\nForrige Forrige indlæg: Solgule forsythia\nNæste Næste indlæg: Dejlige dage


JERNESALT - retorik00\nOVERSIGT OVER ARTIKELSERIE OM\nRetorik og politik\nFem artikler om retorikken i forhold til den politiske debat i Danmark i det nye årtusinde.\nDe fem artikler har fællestitlen 'Fordummelse og naivitet i politik'.\nArtiklerne er foranlediget og inspireret af retorikeren Christian Kocks bog 'De svarer ikke - Fordummende uskikke i den politiske debat' (Gyldendal. 2011), men har væsentlige kritiske bemærkninger til dennes grundsynspunkter og smalle opfattelse af retorikken.\nArtiklerne i kronologisk rækkefølge uden angivelse af afsnit:\nI - Grundproblematik (4.3.11.)\nII - Politikernes uskikke (8.3.11.)\nIII - Vælgernes naivitet (10.3.11.)\nIV - Indvandrerdebatten (14.3.11.)\nV - Den smalle retorik fejler (17.3.11.)\nArtiklerne i kronologisk rækkefølge med angivelse af afsnit:\nUdlændingeloven - Ledelsesniveauet - Mediedækning - Politik er ikke videnskab\nDebatniveauet - Argumentationsdemokrati - Det folkelige\nSpin og spindoktorer - Talfnidder og talfusk - Nysprog - To ruter til menneskesjælen\nMotivpådutning - 'Stråmænd' og meningspådutning - Udenomssnak\nDen aktuelle regeringsrokade - Det irrationelle\nRegeringsrokaden - Ringeagten - Beskyldninger om løgn\nSproglig forarmelse - Debatniveau - Værdikamp - Naivitet\nTonen - Ringeagten - Generalisering - Dikotomi - Meningspådutning - Sindelagsetik\nBjælken i dit eget øje - 'Ikke-svar' - Kocks konklusion - Jernesalts konklusion -\nRetorisk appel - Politisk humor - Satire - Framing - Påvirkningsruter -\nPolitisk psykologi - Det ubevidste - Demokrati - Partiernes svigt - Helhedsrealismen\nDen endelige vurdering af Christian Kocks analyser blev, at alle hans kritikpunkter er relevante og ofte meget rammende, men de er helt utilstrækkelige, fordi de ensidigt fokuserer på argumentsproblematikken. De ser nemlig bort fra alt det overordnede i de problemstillinger der behandles. Kock koncentrerer sig om det forstandsmæssige, og det vil sige det der i den teoretiske retorik med rod i græsk filosofi kommer ind under begrebet 'logos', mens han stort set abstraherer fra alt det der kommer ind under begreberne 'etos' og 'patos' som Aristoteles sideordnede med 'logos', og som er helt centrale for den komplementære helhedsrealisme.\nRetorik eller talekunst appellerer ret beset ikke alene til forstanden (logos), men også til moralen (etos) og lidenskaben (patos), og sådan har det været fra tidernes morgen, altså fra før teorier som sådanne dukkede op. Det er først nutidige teoretikere som Christian Kock der kan finde på at indsnævre den til en gang ret typisk rationalisme, der nok accepterer det vi kalder det irrationelle som noget faktisk eksisterende, men prøver at skyde det ud som noget underordnet, uforståeligt og ofte skræmmende.\nMen som det allerede ses i analyserne af indvandrerdebatten (artikel IV), så kan retorikken ikke adskilles fra substansen i debatten sådan som Kock ihærdigt og systematisk prøver. Derfor kan det siges ligeud, at retorikeren Christian Kocks afsnit om indvandrerdebatten i hans udmærkede bog om den politiske debats form ikke blot kan tages som et lærestykke i politikernes uskikke og begrænsning, men også som et lærestykke i Kocks egen begrænsning.\nGanske særligt må det pointeres at politik som sådan aldrig - som Kock tror - bliver videnskab. En politologi og en retorik der ser bort fra det irrationnelle bliver heller aldrig dækkende eller tidssvarende videnskab. Oplysning er en god og nødvendig ting, men alle borgere er ikke oplyste, og de stiler ikke i lige grad efter at blive det. Og dog er der en sammenhængskraft i ethvert fællesskab, ethvert folk og enhver kultur, og den beror i allehøjeste grad på en slags oplysning, men vel at mærke en art kollektiv oplysning, en genuin folkeoplysning af irrationel karakter. Og den er det livsvigtigt at forstå, men også at have direkte føling med.\nUd fra denne betragtning kan demokratiet hverken ses som et argumentationsdemokrati eller et konsensusdemokrati. Men til en vis grad kan det opfattes som et samtaledemokrati i betydning et demokrati hvis processer på samtaleniveau og oplysningsniveau i vid udstrækning er ubevidste og derfor aldrig kan analyseres til ende eller fuld åbenhed og belysning. Her indgår i allerhøjeste grad såvel humor som overordnede religiøse eller helhedsrealistiske forestillinger.\nSom det gerne skulle være fremgået af ovenstående og de fire første artikler om naiviteten og fordummelsen i politik er undertegnede principielt enig med retorikeren Christian Kock i at debatniveauet efterhånden er blevet for lavt, alt for lavt, men jeg er langt fra enig i at det kun skyldes at politikerne er blevet for dårlige til at argumentere.\nHvad både politikere, kommentatorer, vælgere og videnskabelige eksperter savner er forståelsen for at den danske model for demokrati - af nogle kaldt 'samtaledemokratiet' - ybgger på et irrationelt fænomen som en kender engang bestemte som "troen på det ubevidste i mennesket som noget godt". Det er rammende bestemmelse, fordi den forudsætter selve det ubevidste som en væsentlig faktor i samfunds- og kulturlivet. Og netop dette ubevidste går retorikeren Christian Kock lige som så mange andre af tidens rationelle forskere og kommentatorer konsekvent udenom. Det ses også i at de i realiteten går uden om psykologien, humoren og religionen.\nDen smalle retorik af den art som Christian Kock leverer må siges at fejle, fordi den er overfladisk, formel og æstetisk. Den får aldrig føling med virkeligheden og dennes dynamiske fundamentalkræfter der bestemmer udviklingen gennem et yderst komplekst og vanskeligt gennemskueligt spil hvoraf debat kun er ét element.\nMan kan udmærket tale om et lavt debatniveau i den løbende politiske debat både her i landet og ude omkring i verden, men debatniveauet kan ikke højnes til et tidssvarende niveau alene ved undervisning i retorik og argumentationskunst, det er derimod selve den herskende naivitet med hensyn til den grundlæggende erkendelsesteori og dybdepsykologi der skal afsløres og om muligt ophæves.\nAlt dette og mere endnu belyses i de fem artikler med henvisninger til mange relevante artikler på Jernsalt, herunder ikke mindst grundfilosofien der først og fremmest kan læses i Jernesalts 2009-filosofi med tilhørende essay om Religion som emergent fænomen i biologien.\nOpmærksomheden henledes også i denne forbindelse på, at Jernesalt ikke skrives af akademisk interesse, men af eksistentiel. Dette betyder bl.a. at der tilstræbes almindelig redelighed i brug af kilder og referat af andres meninger, men kun sjældent gives noter med eksakte referencer. Hjemmesiden skal først og fremmest læses eksistentielt, dvs med henblik på at udfordre egne subjektive meninger.\nNærmere herom kan læses i artiklen At læse Jernesalt. Blandt hedder det, at formålet med at tage emnerne op til behandling på Jernesalt ud fra den grundliggende filosofi ikke primært er polemisk, men derimod - som det fremgår af Programerklæringen af 2.6.02. - at belyse dem på en sådan både sagligt forsvarlig og personligt engageret måde at det giver stof til eftertanke, endda helst stilfærdig eftertanke.\nDette betyder for det første at JERNESALT ikke lægger op til debat om emnerne og derfor heller ikke optager debatindlæg på siderne, men naturligvis gerne besvarer seriøse spørgsmål og gerne modtager specifikke oplysninger om deciderede fejl i givne data, hvis sådanne måtte forekomme. De vil da uden videre blive rettet. - Se e-mail-adressen under Kontakt.\nFor det andet indebærer formålet at der stilles den forventning til læseren at denne ikke bare umiddelbart reagerer på de fremsatte meninger ved at fare i blækhuset eller i tastaturet med sin indsigelse, men derimod giver sig tid til at tænke over det fremsatte og gerne til også at læse lidt videre på siderne - enten i den pågældende artikel eller i de henvisninger til andre artikler der gives i selve teksten eller efter tekstens afslutning. Meningen er ikke at læseren skal overbevises om noget, men lade sine egne meninger konfrontere med et andet menneskes gennemreflekterede filosofi og holdninger.\nChristian Kock: De svarer ikke. Fordummende uskikke i den politiske debat. (Gyldendal. 2011)\nArtikelserie om ontologi (læren om at være)\nMenneskets virkelighedsopfattelse I-VII\nmed afsnittet: Sproget og virkeligheden:\n- Sproget bryder situationsafhængigheden\n- Tungemål og skriftsprog\n- Sprogets dimensioner\n- Sprogets barrierer\n- Dagligsprog og modersmål\n- Jargon og slang\n- Dagligsprogets stabilitet\n- Sprogets musik\nKan moral begrundes? (Erling Jacobsens moralfilosofi)\nEtik og eksistens (om etikkens placering i den menneskelige eksistens)\nKonsistens-etikkens Ti Bud\nIrakkrigens begrundelse - en strid om kejserens skæg\nMuhammed-sagen (oversigt over Jernesalt-artikler)\nOversigt over artikler om Danmark og de politiske partier\nKomplementaritet mellem tryghedsprincippet og frihedsprincippet\nSohn-syndromet som del af det generelle APESE-syndrom\nEr humor den 6. våbenart?\nTegning af profeten med en lille bombe i turbanen Humor og tragedie\nWikileaks kontra magthaverne (26.10.10.)\nSkal man bare svine sine modstandere til på Facebook? (27.4.10.)\nBlogs som narresutte (21.10.09.)\nPolitiken mod Politiken\n- 125 års slag for oplysning og modernitet eller hvad? (14.10.09.)\nMediedækning af krig og konflikt - kontra oplysning (2.2.09.)\nDagbladene under pres (19.4.07.)\nAt læse Jernesalt (6.12.06.)\nPolitiken og det ydre skin (11.10.06.)\nWeblogs og eksistenslogs (7.8.06.)\nDannelsens hemmelighed og udfordring (20.9.04.) om bl.a. mediernes rolle i dannelsen\nMedieskabt tortur-hysteri (5.8.04.)\nEr samfundet blevet selskabeligt? > Eller er dette bare en medieforskers postmodernistiske tese?\nPolitik og medier Er politikerne i det gennem-medialiserede samfund dømt til populisme?\nEksperterne, pressen og folkestyret\nMyte, ord og billede (herunder 'syndefaldet'\nSprog og forførelse - Forførelsens kunst III\nSkadelig sprogblomstring? (i rapper-sproget)\nDavid Favrholdts filosofiske codex\n- kritik af David Favrholdts 'Filosofisk codex'\nErkendelsens forudsætninger(12 afsnitom 'Den komplementære helhedsrealisme')\nArtikler om Medier\nArtikler om Humor


Sexslave-historie snød både BT og MX - sådan rettede de - Journalisten\nSexslave-historie snød både BT og MX – sådan rettede de\nBåde MX og BT har bragt en historie om en IS-auktion over en kvindelig sexslave. Den viste sig siden at være falsk. MX har dementeret historien i både artikel og på Facebook. »Det skal rettes, så man ikke behøver at være professor eller geni for at opdage det,« siger chefredaktør på MX. BT rettede først efter Journalistens henvendelse\n“Rystende billede dukket op: Her sælger IS kvinder som sexslaver på auktion”.\nSådan lød overskriften i fredags på en artikel på bt.dk. En knælende kvinde med en slørende, sort bjælke over øjnene ledsagede artiklen. Det var hende, der ifølge artiklen skulle være blevet bortauktioneret som sexslave.\nOgså MetroXpress bragte artiklen – her med overskriften “Rystende foto: Her sælger IS en kvinde som sexslave”.\nMen ifølge norske Nettavisen, der også havde bragt historien, er nyheden falsk.\nSkuespil i Kurdistan\nBilledet stammede i virkeligheden ikke fra en IS-auktion, men fra et skuespil i en flygtningelejr i Kurdistan, skriver Nettavisen, der refererer til en teaterblog, hvor billederne ligger.\nDerfor har både BT og MetroXpress nu beklaget og rettet historierne. Men MetroXpress vil ikke love, at noget lignende ikke kommer til at ske igen.\n»Jeg vil skyde på, at det godt kunne komme til at ske igen. Det afgørende for mig er ikke, at vi ikke kommer til at lave fejl. Selvfølgelig skal vi gøre alt for at undgå det, men det er vigtigst, at vi kan rette hurtigt og synligt,« siger Jonas Kuld Rathje, chefredaktør på MetroXpress.\n»Endnu dummere, hvis vi ikke retter«\nDen oprindelige historie om IS-sexslaven stammer fra den britiske avis The Sun. På avisens hjemmeside ligger artiklen fortsat uden rettelser.\nMetroXpress rettede artiklen, da der kom en henvendelse fra en læser, som kunne fortælle, at den var falsk. Både i artiklen og på Facebook klargjorde MetroXpress efterfølgende, at artiklen sandsynligvis var usand. På Facebook ændrede avisen opslagsteksten, imens avisen i artiklen har ændret underrubrik og indført en rettelse øverst i artiklen.\n»Vi retter jo altid, det er jo vildt irriterende, når vi kommer til at lave fejl. Men det er endnu dummere, hvis vi ikke retter dem ordentligt og synligt. Det er et fast princip, vi har. Og det skal rettes, så man ikke behøver være professor eller geni for at opdage det,« siger chefredaktør Jonas Kuld Rathje.\nHavde ikke opdaget fejlen\nBT rettede først fejlen, da Journalisten mandag formiddag henvendte sig til mediet.\n»Vi har ikke selv været opmærksomme på, at der har været sået tvivl om billedets ægthed, og det kan vi kun beklage. Det korrigerer vi, da I gør os opmærksomme på det,« siger chefredaktør Karl Erik Stougaard til Journalisten.\nDet har BT gjort ved at indføre en tekst i toppen af artiklen og skrive “rettelse” øverst i rubrikken.\n»Vi har også på redaktionen besluttet at skrive en artikel om billedet, der jo har snydt medier verden over,« forklarer Karl Erik Stougaard.\nIngen af medierne har taget artiklen ned.\n»Jeg vil hellere have en forkert historie med en påklistret rettelse end at fjerne den, selv om det er pinligt. Det er mere ærligt,« siger Jonas Kuld Rathje fra MX.\nMX vil ikke gøre alt for at tjekke kilder\nJonas Kuld Rathje forklarer, at det ikke bliver muligt for MetroXpress at gøre det til fast praksis selv at tjekke kilderne på alle citathistorier, mediet bringer.\n»Vi bringer mange historier, som vi citerer andre medier for. Det er virkeligheden på samtlige netmedier,« siger han.\nMen hvis I skal gøre alt for at undgå fejl som denne, hvorfor skal I så ikke kildetjekke alt?\n»Vi kan selvfølgelig ikke gøre alt i verden, for så lavede vi ikke citathistorier. Men vi ser jo på, hvilke medier der bringer historien, og så ser vi på, om vi kan bringe det med en vis ro. Det var en fejl, at vi gjorde det her,« siger han.\n»Jeg tror også, vi har haft en uheldig episode med The Sun før. De kræver måske lidt mere kildekritik fra vores side, når vi citerer dem,« tilføjer Jonas Kuld Rathje.\nBT forsvarer at bringe historien\nPå BT har chefredaktør Karl Erik Stougaard svært ved at se, hvad avisen kunne have gjort for at tjekke op på historien.\n»Sammenholdt med, at fænomenet med sexslaveauktioner ikke er helt ukendt, så træffer vi den vurdering, at historien med kildeangivelse var forsvarlig at lave. Det, mener jeg, er en rigtig vurdering,« siger han og tilføjer:\n»Vi var nok for godtroende her og skulle have genovervejet historien. Men jeg vil sige, at når vi har udtalelsen fra en talsperson hos myndighederne, så kan vores journalist ikke klandres.«