Syvogtredivte Capitel | Bokselskap\nSyvogtredivte] rettet fra: Sexogtredivte (trykkfeil)\nEfterat Forfatteren saaledes havde sat sig paa et bestemt Standpunkt med Hensyn til sine politiske Anskuelser om Fædrelandets Stilling, ønskede han Intet mere end at vende tilbage til sit Hjem, for at skjæke sine egne private Anliggender tilbørlig Opmærksomhed. Thi Regentens store Beslutning at sætte sig i en aabenbar fiendtlig Stilling til Sverige, og bestemt afvise enhver fredelig Tilnærmelse, grundet paa Kielertractaten, fremledte i Sandhed store Farer, og især store Vanskeligheder ved Tilveiebringelsen af de fornødne Levnetsmidler under den strenge Blokade af Norges Kyster. Vistnok listedes endnu betydelige Partier Korn- og Fedevarer over det med fiendtlige Krydsere opfyldte Hav, og Prindsen forsømte ikke gjennem de offentlige Tidender at udbrede de gode Efterretninger, som han herom kunde have at give, men Nøden var større end Hjælpen, og endnu sporedes Følgen af den Mangel paa Levnetsmidler, som Misvæxten 1812 havde frembragt. – Den unyttige Syssel, som var Forfatteren med Flere overdragen, at udarbejde Statuter for en Bankindretning, der under nærværende Omstændigheder ei kunde blive til, og hvorom der siden aldrig blev 449Tale, var tilendebragt, og for Forfatteren var Intet meer at udrette i Christiania. Han var imidlertid indkaldt af Regenten og maatte af ham forløves, medens Prindsen paa den anden Side intet Skridt gjorde i den Anledning. For at ende denne ubehagelige Stilling og forkorte et piinligt Ophold, søgte Forfatteren Audience hos Prindsen. I denne yttrede han, at det skulde gjøre ham ondt, om han havde paadraget sig Prindsens Unaade ved sine frimodige Yttringer, og bad ikke at maatte regnes blandt dem, som i en aabenbar Modstand vilde hindre Udførelsen af Prindsens Beslutninger. Han havde sagt sin frimodige Mening, uden at vove derpaa at lægge nogen Vægt, og ønskede at vende tilbage til sit Hjem, for at røgte sine besværlige Privatsysler, da han Intet meer i Statens Anliggender kunde udrette. Prindsen svarede ham i forbindtlige Udtryk, at han var overbeviist om hans Fædrelandssind, og til Beviis paa, at han endnu bevarede sin Tillid til ham, overdrog han ham det Ærende at befordre Provideringens Sag ved Opmuntring til Privatsubscription til Korntilførsel i Byerne mellem Christiania og Christiansand. Forfatteren erklærede sig beredvillig til at opfylde Prindsens Villie, men betragtede hos sig selv denne Commission mere som et Agtelsestegn, end et Ærende af nogen Betydenhed, og han kunde paa den Vei meget lidet udrette. Overalt var man paa den Tid beskjæftiget med at vælge de Mænd, som skulde sendes til den berammede Rigsforsamling paa Eidsvold, og Alles Tanker vare henvendte paa at træffe det rette Valg til disse vigtige Forretninger. Efter Prindsens Bestemmelse skulde et forholdsmæssigt stort Antal Krigsmænd møde, og det maatte være vigtigt at stille selvstændige Mænd ved Siden af den præsumerede Afhængighed af Prindsens Villie. Erfaring lærte imidlertid, at Mange 450blandt de valgte Krigsmand viiste Competence til at deeltage i disse Forretninger, formedelst deres Indsigter og rene Fædrelandssind, uden Hensyn til Stilling. Vist er det, at stor Omhyggelighed og reent Hensyn til Fædrelandets Tarv raadede i disse Valg i By og paa Land.Da Forfatteren kom tilbage til sit Hjem, var Valgforretningen endt, men han var ikke bleven valgt i Valgforsamlingen, fordi Valget skulde skee af dens egen Midte. Forsamlingen blev imidlertid enig om at indgive til Regenten Ansøgning om, at han maatte vælges, endskjønt han ei havde været tilstede ved Valget, da Saadant var Forsamlingens eenstemmige Ønske. I smigrende Udtryk gav Regenten dertil sit Samtykke, og Forfatteren udkaaredes saaledes til Repræsentant.\nI det Mellemrum af Tid, som forløb indtil Rigsforsamlingens Sammentrædelse paa Eidsvold, søgte Prindsen at berolige Nationen med Hensyn til de udenlandske Magters, især Englands, Stemning for Norges Uafhængighed, og ved indvortes Foranstaltninger foreløbigen at organisere den nye Stat og ordne dens Anliggender. Flere Bekjendtgjørelser udgik saaledes igjennem Statssecretair v. Holten, og paa samme Vei gjordes Nationen bekjendt med de Partier Kornvarer, som det ugentligen lykkedes at liste over fra Danmark til Norge gjennem de fiendtlige Krydsere, hvormed Nordsøen var opfyldt. De gamle Frænderiger vare adskilte, men Hjerterne hængte endnu ved hverandre. Danmark vedblev endnu fremdeles at understøtte det trængende Norge med Korn, og aldrig var dets Foranstaltninger, endskjønt de vare udelukkende i Privates Hænder, kraftfuldere, dets Handlendes Adfærd mod norske Kornkjøbere liberalere end i dette Foraar. Overhovedet havde Selvstændigheden store Tilhængere i Danmark, og Nogle af dets endog høiere Embedsmænd udsatte sig for Ubehageligheder formedelst deres 451Deeltagelse i Norges Skjebne. Dets Konge derimod gjorde intet Skridt til at understøtte Selvstændigheden, og, sin Charakteer tro, opfyldte han redeligen den indgangne Fredspagt; men saa længe han levede, gav han Nordmændene Beviser paa, at han bar sine gamle Undersaattere i et kjærligt Sind. Iøvrigt forlængede Selvstændighedsværket Danmarks Lidelser og Byrder.\nEfterhaanden som Regenten troede sig meer og meer sikker paa Nationens Bifald til de Skridt, han havde gjort, og som Antallet af Selvstændighedens Tilhængere voxede, bleve de Bekjendtgjørelser, som forelagdes Nationen, mere fuldstændige, og omsider endog aabenhjertige. I Begyndelsen meddeeltes kun saadanne Efterretninger, som indeholdt Træst og Opmuntring for det selvstændige Norge og Haab om et lykkeligt Udfald af den besluttede Modstand mod Sveriges Planer til at forene denskandinaviske Halvø. Men efterhaanden behøvedes ikke denne Forsigtighed; Selvstændighedsideen rodfæstede sig saa dybt i Gemytterne, at ogsaa de Efterretninger, som maatte bidrage til at nedtrykke det stolte Haab om Englands Bistand, eller i det mindste dets Neutralitet under Selvstændighedskampen, kunde forelægges Nationen. Det var imidlertid ikke før Rigets Repræsentanter vare blevne forsamlede paa Eidsvold, og Regenten havde overbeviist sig om, at Stemmerne for hans kongelige Plan vare de overveiende, at alle Efterretninger, onde og gode, lagdes for Folkets Øine.\nSaaledes bekjendtgjordes under 19de Marts gjennem Statssecretariatet: «at der vare indløbne Breve fra London af 22de Februar, som indeholdt de meest beroligende Efterretninger med Hensyn til Englands Forhold.»See Bladet Tiden No. 77. Som Organer for den 452norske Regjerings Hensigt valgtes 2de Oppositionsblade, nemlig the morningpost og the courier, hvis Betragtninger over Norges Stilling gaves Publicum til Priis. I Følge disse Yttringer glædede det engelske Folk sig i Almindelighed over de Skridt, som det norske Folk havde gjort, og Nordmændenes djærve Tænkemaade og Afsky for fremmed Aag udhævedes. Det hedte dernæst: «I England yttredes en almindelig Fryd derover, og man troede endog, at Regjeringen under andre Omstændigheder vilde have understøttet Norges Bestræbelser for Uafhængighed, og antog som afgjort, at England havde opfyldt alle sine Forpligtelser til Sverige hvad Norge angaaer, ved at bevirke dette Riges Afstaaelse ved Freden, og at Sverige forøvrigt maatte afgjøre det med Nordmændene selv, saafremt disse ei frivilligen underkastede sig.» Dertil føiedes den sikkre Formodning, som skulde være almindelig herskende i England, at Farten mellem Danmark og Norge vilde blive uforstyrret. Der yttredes fremdeles i morningpost det Haab, at ingen Magt vilde blive anvendt for at gjøre Norge til en svensk Provinds, fordi den kjække svenske Armee derved vilde blive nødt til at vende tilbage til Norden, medens den endnu kunde behøves for at sikkre de Allierede et heldigt Udfald af Krigen mod Napoleon. Der hentydedes paa, at Talen ei kunde være om at berøve Kronprindsen af Sverige den Belønning, som han saa vel fortjente, fordi han kraftigen havde bidraget til det heldige Udfald af den store Krig, men at Sverige kunde faae sin Erstatning paa en anden Vei, deels ved Afstaaelsen af nok en Coloni udenfor Europa, deels derved, at Keiseren af Rusland gav Sverige sit Finland tilbage, som han under ganske andre Forhold havde bemægtiget sig. – Under 22de Marts bekendtgjordes vel, at der var lagt Embargo paa alle i England 453værende norske Fartøier, men at der ikke destomindre udklareredes Skibe fra engelske Havne under forskjellige Flag til Norge med Fødemidler, og at allerede en Deel saadanne med forskjellige Slags Provisioner ladede Fartøier vare ankomne til vore Havne. Dertil føiedes, at de ovenfor anførte Ytttringer havde vakt en almindelig Sensation i England, og at man der havde ladet dem oversætte paa dansk og sende dem over til Norge.\nDisse Efterretninger udbredte sig som en Løbeild over det hele Rige. Den styrkede i høi Grad Selvstændighedens Tilhængere i deres Anskuelser om Landets Stilling og opvakte deres Opmærksomhed, der ansaae en hæderlig Forening med Sverige som ønskelig. Det ene Parties Tilhængere voxede, det andet Parties aftog. – Det kan derhos ikke nægtes, at der paa den Tid, som ovenfor bemærket, virkeligen gaves nogle lyse Punkter for Selvstændighedens Sag. Det var endnu aldeles ikke afgjort, hvorvidt de Allieredes Indfald i Frankrige for at tvinge Napoleon til ydmygende Fredsbetingelser vilde faae et heldigt Udfald; thi Seiren var snart paa den ene, snart paa den anden Side. Dersom de Allieredes Armeer igjen joges ud af Frankrige, og det lykkedes Napoleon at flytte Krigen igjen over paa Fiendens Grund, saa maatte det store Forbund anvende sine Kræfter paa en langt anden politisk Plan end Skandinaviens Forening. Det syntes derhos utvivlsomt, at der paa den Tid herskede en vis Kulde mellem Sveriges Kronprinds og det store Forbunds Formænd, formedelst den Langsomhed, hvormed den svenske Hærmasse rykkede ind i Frankrige. Det syntes virkeligen som Sveriges Kronprinds i Februar og Marts Maaneder forsinkede sin Marsch til Frankrige med Flid, enten af Ulyst til som Fiende at betræde sit gamle 454Fædrelands Jord, eller for at spare sine svenske Tropper til Udførelse af sin Plan i Norden. I Januar Maaned fulgte den ene Parolbefaling efter den anden til de ham underordnede Afdelinger af den allierede Magt til at rykke mod Fiendens Grændse, medens Kronprindsen endnu gjorde sig Haab om, at Norges Forening med Sverige vilde foregaae i Mindelighed. Den 12te Februar var endog hans Hær saa langt fremrykket, at han havde Rhinfloden for sig, og udstedte en Proclamation til det franske Folk, hvori han udtrykte sine Følelser ved at maatte betræde Frankriges Grund som nødtvungen Fiende, fordi han som Sveriges Kronprinds maatte gjøre dette Riges Sag til sin egen.Proclamationen findes i det ovenfor citerede Skrift: «Recueil des ordres &c.» Men da han blev underrettet om Nordmændenes Selvstændighedsplan, maatte han vel ane det Brug, han vilde komme til at gjøre af sine Krigere, naar han ikke skulde forfeile det Maal, hvortil han under alle sine politiske Planer i de 2 sidste Aar havde sigtet. Fra den Dag af bleve hans Ordres sjeldnere, hans Armeecorps rykkede langsomt frem, og hans svenske Krigere løsnede neppe et Skud til Understøttelse for de Allieredes Sag. Der taltes saaledes om Bebreideljsr fra de øvrige Overgeneralers Side, om Kulde imellem Kronprindsen af Sverige og Forbundets Fyrster, og endog om Misnøie i selve den Troppeafdeling, som var under hans Commando, og det maatte være tilladt paa saadanne Omstændigheder at bygge Haabet om Sveriges formindskede Vægt i det store Forbund, eller om, at et andet Udfald af Krigen end forventedes kunde frembringe nye politiske Phænomener. – Snart stillede imidlertid Krigslykken sig afgjørende paa de Allieredes 455Side; Napoleon blev afsat, og de Allieredes Planer udførtes i den Stiil og det Omfang, hvori de vare aftalte.\nFra flere Egne i Norge indløb derhos paa den Tid Efterretning om den Enthusiasme, som det af Prindsregenten besluttede Selvstændighedsværk opvakte hos Nationen. Saaledes indgav Generalkrigscommissair Vibe, hvem det var befalet at reise til Bergen for at foranstalte det Fornødne i Anledning af den indtrufne Regjeringsforandring, en Indberetning hvori han skildrer den Stemning, som han havde fundet i de Egne af Landet, han havde gjennemreist. «Med Glæde – siger han – havde jeg den Lykke at være Vidne til saa mange skjønne Optrin, der udmærkede det bergenske Folks ædle og fædrelandske Aand.» Efterat have berettet med hvor megen Enthusiasme Bededagsfesten var feiret, vedblev han: «Paa min Reise gjennem Stiftet havde jeg Lejlighed til at bemærket Almuens hæderlige Tænkemaade;» og efter at have givet derpaa flere Beviser, slutter han med de Ord: «Saaledes er det bergenske Folks Stemning, som sikkerligen i Hengivenhed og Troskab ei giver Nogen af sine Landsmænd efter. En Stat, der har saadanne Borgere, er uovervindelig, og er en Fyrste som Deres Kongelige Høihed værdig.» Det var ogsaa i Bergen at denne Enthusiasme for Selvstændighedens Sag herskede i den høieste Grad, og fortsattes indtil dens sidste Aandedræt. Nordal Brun, bekjendt som en af Norges meest veltalende og kraftfulde Prædikanter paa den Tid, slyngede sine Banstraaler mod Selvstændighedens ModstandereEn saadan udsendte han ogsaa mod Forfatteren i et Brev til en Ven i Nærheden af Arendal, men dog formildet ved venlige Udtryk om Forfatteren af «fædrelandske Ideer.» og iblandt denne Byes 456Udsendinger til Rigsforsamlingen paa Eidsvold havde Selvstændighedens Sag sine djærveste og varmeste Forfægtere.\nOgsaa i Trondhjem herskede den samme Tone og den samme Iver for at hævde Norges Selvstændighed. I Bladet TidenNo. 83.indrykkedes derfra en Opfordring, hvori der yttredes: «at den Time nu var kommen, da det maatte bestemmes, om Norge skulde gjenvinde sin Ære og Selvstændighed eller bukke under for fremmed Aag.» Norge prisedes lykkeligt, som havde en Mand i sin Midte, der gjengav Folket sit tabte Mod. Deri opfordredes tillige til at fuldføre den stolte Bygning, hvis Grundvold kun var lagt, «og til at afgive en Deel af vor Formue til vort gjenfødte Fædrelands Tjeneste, som det første Beviis paa, at vi oprigtigen vilde handle for Norges Selvstændighed. Lader os ikke, yttredes der fremdeles, give Repræsentativer, som vi vide have undergravet Landets Velstand, men sand Værdi, hvorved hine kunne være overflødige– – –». Ved Siden af denne Opfordring lagdes et Sammenskud af 1720¾ Lod Sølv, 361 Rd. grov Courant, 200 Rd. og 100 Lod i Skillemynt, 124 Skpd. Kobber, 370 £ Sterling og en ikke ubetydelig Mængde Levnetsmidler.Dette Sammenskud blev imidlertid ikke paakrævet og ei ydet.\nPrindsen svarede derpaa:\n«Med sand Erkendtlighed har jeg modtaget det talende Beviis paa Trændelagets patriotiske Sindelag, som det paa Indbydelsen af 1ste Marts d. A. tegnede betydelige Sammenskud vidner om.\n«Et Folk hvis Sønner i Gjerningen vise, at Intet er dem helligere end Nationalæren og Opretholdelsen af den 457Selvstændighed, under hvis Ly Borgerfrihed og Lyksalighed ene trives, er stærkt ved sig selv, og beskyttet af Gud den Almægtige tør det haabe, at nyde Løn for sin Samdrægtighed i Fremtids lykkeligere Dage.\n«De Krigere, der komme til at nyde Godt af de tilbudne Levnetsmidler, ville dobbelt glæde sig ved om fornødent at værne om deres Velgjøreres Eiendom.\n«Anvendelsen af den subscriberede rede Valuta forbeholder jeg mig til Betaling af Korn for Trængende i Tronhjems Stift, saasnart en Nationalbank træder i Virksomhed, og saaledes tillader at anvende den paa en for Staten i det Hele dobbelt gavnende Maade.\n«Jeg forbliver samtlige Deeltagende i dette patriotiske Bidrag med Erkendtlighed forbunden.»\nRegentskabet i Norge Christiania den 8de April 1814.\nImidlertid hørte ikke alle Repræsentanter, som Trondhjem sendte til Rigsforsamlingen paa Eidsvold, til Selvstændighedens ivrige Forfægtere, og iblandt Amtets Afsendinger vare Nogle, som i det mindste vaklede i den stærke Tro.\nDenne Varme for Selvstændighedens Sag deelte ogsaa den større Deel af Christiania Stift, især nærmest omkring Hovedstaden og i dets østlige Deel. I den vestlige Deel derimod, og i den større Deel af Christiansands Stift, havde den ikke saa varme Tilhængere; thi der dæmpede Mangelen paa Livets Fornødenheder og den Nød, som standsede Næringsveie forvoldte, Enthusiasmens Glød, og gav Rum for roligere Betragtninger over Fædrelandets Stilling.\nI den Tid, som forløb før Rigsdagens Aabning paa Eidsvold, henvendte Prindsregenten sin Opmærksomhed paa at 458ordne Landets indvortes Anliggender. Saaled bestetes ved en Placat af 20de Marts, at en Enkekasse skulde oprettes under Navn af den almindelige norske Enkekasse efter de samme Regler og Grundsætninger, som ere paabudne i Fundationen til den almindelige Enkekasse af 30te August 1775. De samme Forpligtelser skulde hvile paa de norske Embedsmænd med Hensyn til Indskud i denne Kasse, som hvilede paa de danske. – Det var rimeligviis for at opmuntre Landkrigere, styrke deres Hengivenhed for den nye Regjering og deres Mod til at fægte for Selvstændighedens Sag, at Prindsen under 28de Marts afskaffede Spidsrodsstraffens Anvendelse ved den næste Armee. I Stedet for denne sattes eensomt Fængsel fra 10 til 90 Dage efter Forbrydelsens Art. «Jeg har den Forventning – siger Regenten i Indledningen til denne Anordning – at der for Fremtiden skal findes ganske Faa, hvis Forhold ikke maatte svare til denne min Tillid, og for hvem Følelse af Ære og Borgerpligt ei er tilstrækkelig til at afholde dem fra Lovens Overtrædelse. For disse skulle andre, Æresfølelsen og Helbreden mindre krænkende Straffe anvendes.\nFor at lette den private Providerings Omsorg, der vanskeliggjordes under nærværende Conjuncturer, og formindske Skatteydernes Byrder, udgaves en Placat af 28de Marts angaaende Tilbagebetalingen af det Kornbidrg, der om Laan til Armeens Brug var udskrevet i Agershus og Christiansands Stifter under 5te October 1813. I denne Placat forklaredes Aarsagen til, at dette Laan ei endnu var tilbagebetalt hvilken laa i den strænge Vinter, som havde hindret Indførsel over Havet, samt i den Nødvendighed at sammenkalde den første Deel af Armeen til Landets Forsvar. I Placaten erkjentes Forpligtelsen til, ved første Tilførsel at erstatte dette Kornlaan, 459ligesom Yderne fritoges for at levere den endnu tilbagestaaende Rest af dette paabudne Korn. Det overlodes derhos Yderne at modtage Godtgjørelse i Penge, om de foretrak Saadant, til hvilken Ende de havde at henvende sig til Fogderne, som Befaling at erlægge Beløbet af Godtgjørelsen var given. Betalingen skulde skee efter en Middelpriis af 2de løbende Aars Capiteltaxter. Rugen ansattes saaledes til 52 Rbd. 79½ ß. N. V., Bygget til 34 Rbd. 12 ß. og Havren til 23 Rbd. 48 ß. Vi faae herved et Begreb om de daværende høie Kornpriser, og bemærket kun, at Conjuncturerne ved Enden af afvigte og i Begyndelsen af det løbende Aar havde saa meget forværret sig, og Pengenes Værd var efterhaanden saa dybt sunket, at Kornpriserne i dette Aar betydeligen maatte stige.\nKorntilførselen til Norge afbrødes imidlertid ikke. Fra England sendtes ikke ubetydelige Partier, især til Bergen, med neutrale Skibe. Denne sidste Tilførsel ophørte imidlertid snart. Det var vistnok et stort Held, at Tilførsel af Korn kunde skee under den stage Blokade af Norges Kyster gjennem fiendtlige Skibe. Men i de første Maaneder efter Fredens Afslutning imellem Danmark og England vare alle engelske Krydsere i Nordsøen forsvundne, og de svenske Krydsere kunde formedelst den strænge Vinter ikke i tilstrækkelig Mængde der indtage deres Station, medens de svenske Capere holdtes i Ave af vor lille Flotille af Kutterbrigger. Det manglede ikke den svenske Regjering paa Villie til at blokere Norges Kyster, saasnart den havde overbeviist sig om Prinds Christian Frederiks Hensigt at modsætte sig de nordiske Rigers Forening. At forøge Norges Lidelser ved Hungersnød var paa denne Tid en af Sveriges største Trudsler og alvorligste Midler til at bøie Nordmandens Haardnakkenhed, ligesom Forsendelse af Korn til at understøtte 460Norges Mangel var en af de lokkende Midler, hvoraf det betjente sig for at berede en fredelig Forening imellem begge Riger. Men Trudslerne foragtedes, og Løfterne gjorde ingen Virkning, ligesom Norge i Sverige aldrig har fundet sit Kornkammer, som Naturen og en ældgammel livlig Handelsforbindelse fra Arilds Tid anviiste det i Danmark og de østersøiske Havne.Det er først i senere Tid at enkelte svenske Kornladninger fra Skaane bydes tilfals i Norge. Senere hen paa Aaret, da engelske og svenske Orlogsfartøier gennemkrydsede Nordsøen i alle Retninger, forøgedes betydeligen Provideringens Vanskelighed.\nNaar Provideringens Sorger og den Nød, som standsede Næringsveje maatte frembringe, undtages, vare de umiddelbare Byrder, som paalagdes Nationen formedelst Selvstændighedskrigen, ikke overvættes store. Byrdefulde Reqvisitioner til Armeens Brug fandt ikke Sted i Vinterens Løb, og Skatterne udrededes i gammel Form, men med større Lethed formedelst de slette Penge. Der udskreves vistnok Heste til Armeens Brug, men de leveredes kun i de Egne, som vare Armeen nærmest. Forøvrigt hjalp den nye Regjering sig ved en fortsat Udstedelse af de saakaldte Prindsesedler, hvoraf vi have seet, at der strax i Begyndelsen af Selvstændighedsperioden udstedtes 3½ Million Rigsbankdaler – en Sum som i Sommerens Løb flere Gange fordobledes. Men Byrden af disse Repræsentative, som ikke hvilede paa noget Fundament, væltedes paa Efterslægten.Det har ofte forundret Forfatteren, at der i den Tid slet ikke var Tale om den Laane- og Disconto-Indretning, som med saa megen Møie var kommen i Stand, og hvortil betydelige Summer vare subscriberede. Men Regjeringen undgik paa den Tid alt, hvad der frembragde Byrde og Besvær, for ei at gjøre Selvstændighetværket modbydeligt. Det givne Løftes Opfyldelse kunde desuden blive besværlig nok for mange Subscribenter, ja for Prindsen selv. Vistnok stilledes nogle Summer ved frivillige Bidrag 461til Regentens Raadighed; men denne Udskydelse af enkelt Mands Godgjørenhed fylder ikke Statskassen i nogen betydelig Grad, og de meest høittalende Patrioter manglede deels Evne, deels Villie til at frembære store Offere paa Fædrelandets Alter i Selvstændighedsperioden. Der viiste sig saaledes ikke nogen alvorlig Yttring af denne Slags virksomme Fædrelandskjærlighed, og mestendeels kun paa den mindre formuende Haand, hvor Hjælpen vist ikke er mindre hæderlig, men mindre kraftfuld. Mange fædrelandsksindede Nordmænd stolede desuden ikke paa et heldigt Udfald af den store Setvstændighedssag, og der var saaledes ingen samstemmig Villie til at understøtte den Tvivlernes Antal var vel det mindste, men med Hensyn til borgerlig Stilling neppe det mindst betydningsfulde. Disse holdt sig deels tilbage, eller glede nødtvungne, og i Gavmildhedens meest indskrænkede Maalestok, med den almindelige Strøm.\nAlt som Tiden til at møde i Rigsforsamlingen nærmede sig, forøgedes Rygterne om de Begivenheder, der tjente til at understøtte Selvstændighedens Sag. Vi have henpeget paa det grundede Haab, som laa i disse Omstændigheder, men dets Smiger bedaarede Mængden, som opfattede begjærligen Alt, hvad der kunde understøtte en modig Beslutning. – Ved Siden af disse Rygter lagdes senere hen bestemte Efterretninger fra England om formanende Mænds Deeltagelse i Norges Skjebne, og Oppositionens kraftige Modstand mod Ministeriets fiendtlige Forhold mod Norge for at understøtte Sveriges Planer. Whitbread bragte Sagen paa Bane i Underhuset. Han 462spurgte om Regjeringen virkeligen havde givet Befaling til at tvinge Norge ved Hunger til at underkaste sig Sverige? Spørgsmaalet besvaredes af Ministeren undvigende. Alvorligere var imidlertid Grev Greys Angreb mod Ministeriet i Overhuset, idet han paastod, at den brittiske Politik havde faaet en Plet, som ei kunde udslettes ved Tractaten med Sverige, dersom den ikke fuldstændigen blev retfærdiggjort. Han opkastede det Spørgsmaal, om hiin Tractat retfærdiggjorde saadanne Forholdsregler, som de der nu vare valgte mod Norge; om samme kunde forsvares efter Folkerettens Grundsætninger; om Sverige med Rette kunde fordre saadanne Begunstigelser af Storbrittanien, og om sund Politik gjorde dem tilraadelige? Han udbredte sig med stor Veltalenhed over disse Spørgsmaal, anførte de bedste, ældre og nyere, Forfatteres Meninger, og besvarede alle de fremsatte Spørgsmaal benægtende. Sit kraftfulde Foredrag endte han med en Bøn til Prindsregenten, at han vilde give Befaling til at ophæve den besluttede Blokade. – Kun svage vare de Grunde, hvormed Ministrene forsvarede sig, og disse gjendreves med Kraft af Lorderne Grenville og Holland. Ved denne Leilighed faldt mange bittre Ord fra Oppositionens Side over Sveriges Politik. Ved Diversionen til Holsteen – hedte det – havde Kronprindsen udsat den fælles Sag for stor Fare, han havde kun havt Sveriges Interesse for Øie, og tøvet saa længe, at han ikke før 16 Dage efter Slaget ved Montmartre, og efter at al Fare var forbi, havde viist sig uden Armee i Paris. Men alle disse tordnende Taler udrettede Intet for Sagen. Ministrene seirede med 113 mod 31 Stemmer, og det besluttedes at understøtte Sveriges Planer mod Norge. Flere af Overhusets hæderligste Medlemmer, endog kongelige Prindser, indgave en Protest mod «de ædle Nordmænds skammelige 463Undertrykkelse.» Udenfor Parlamentet fandt Oppositionens Yttringer i hele England deeltagende Gjenklang.\nDet var ikke at undres over, om Selvstændighedens Forsvarere benyttede saadanne Materialier til at understøtte det store Værk, og de havde vel god Grund til at nære de bedste Forhaabninger; thi de hørte paa den offentlige Vei Lidet eller Intet, som kunde nedbryde dem. Det var først da den norske Regjering var vis i sin Sag, og da den forudsaae Udfaldet af Rigsforsamlingens Overvejelser, at den anden Side af Sagen igjennem andre, hine modsigende, Efterretninger forelagdes Nationen. Det er saaledes vist, at hine Forsvarstaler, der udrevne af fremmede Blade indskjødes i vore Tidender, gjorde stor Virkning i Nationen. Forenede med de bestemte Yttringer, som udgik fra Regjeringen selv med Hensyn til Norges Evne og Villie til at forsvare Norges Selvstændighed, styrkede de dennes trofaste Forsvarere, bragte dem som vaklede i Troen til en bestemt Beslutning, og sløvede deres Vaaben, som ikke stolede paa et heldigt Udfald. – Prindsen lagde en fast Tillid til sin gode Sag og et eensidigt Haab til den udvortes Politik som en Fodskammel for sin Trone; til dette Maal sigtede aabenbart alle hans forberedende Skridt før og under Rigsforsamlingen, og derefter indrettede han de Bekjendtgjørelser om udvortes og indvortes Statsforhold, som han gav Nationen til Priis. – Antallet af Selvstændighedens Tilhængere voxede derfor fremdeles betydeligen, og beholdt jo nærmere Rigsforsamlingen, jo større Overvægt. Forfatteren saae blandt Regjeringsraadets Medlemmer Mænd, der havde havt samme Begreber som han om Fædrelandets politiske Stilling, og yttret samme Tvivl om Muligheden af at forsvare Norges Selvstændighed mod dens talrige udenrigske Fiender, og som nu vare blevne dens ivrige 464Forsvarere. Før han drog fra sit Hjem til Eidsvold, samledes en lille Kreds af Repræsentanter i hans Huus for at overlægge om Rigets Anliggender, og samtligen yttrede de Meninger overensstemmende med hans om Fædrelandets Stilling. Men da de kom Selvstændighedens Brændpunkt nærmere, skiftede Nogle af dem Mening, og bleve de ivrigste Forsvarere af Prindsens Beslutning. Da Norges Mænd samledes fra alle Rigets Egne og vexlede deres Ideer med hverandre paa det Sted, hvor Rigernes Skjebne skulde afgjøres, da forandredes Anskuelserne, Lidenskaberne kom mangenlund i Bevægelse, de forskjellige Partier fik en bestemt Farve, og som i Krige paa Liv og Død taaltes ingen Neutralitetstilstand.\nI Midten af Marts Maaned indløb Kongen af Danmarks Ordres til Cheferne for den i Norge stationerede Flotille, at afgaae til Danmark med de Orlogsfartøier, som vare under deres Commando, hvortil var føiet den Erklæring, at dersom de ikke inden 1ste Mai havde forføiet sig did, vilde de blive anseete som udtraadte af dansk Tjeneste. I Anledning deraf skrev Prindsregenten under 30te Marts til Contre-Admiral Lütken, at han som Kongeriget Norges Regent vel erkjendte Kongen af Danmarks Ejendomsret til de i Norges Havne værende Brigger, men følte sig tillige forpligtet til «at bevare denne Søstyrke i Norges Tjeneste, saalænge den til sammes Forsvar der fornødigedes, og fornemmeligen indtil Kongen af Danmark havde erkjendt Norges selvstændige Regjeringsforfatning.» Han erklærede derhos, at han ei vilde tillade Briggernes Afgang, men fordrede, at de Officerer, som ei vilde sværge Norges Sag, skulde nedlægge deres Commando, og give deres Æresord for, ei at ville udføre nogen voldsom mod Prindsens Ordre stridende Handling; «i modsat Fald, siger han, seer 465jeg mig nødt til at betage dem Muligheden til saadan mod god Orden og Rolighed stridende Adfærd.» Han forudsatte i dette Brev, at de norskfødte Officerer ei vilde svigte deres Fædrelands Sag og gaae over i en fremmed Sømagts Tjeneste, der muligens kunde blive anvendt mod deres eget Fædreland; men gav dem, saavelsom de danskfødte Officerer og Mandskab, Frihed til ufortøvet at afreise til Danmark, hvilket skulde skee strax naar Farten aabnedes, og paa den norske Regjerings Bekostning. «Den Agtelse – saa slutter han – som jeg har for Hr. Admiralens frimodige Adfærd og bekjendte redelige Sindelag, lader mig vente Deres Beslutning ufortøvet meddeelt, og hvo der troer saaledes at maatte handle, vilde meddele mig ovenmeldte sin Erklæring, som herved affordres samtlige Søofficerer, der ei ville tjene under det norske Flag.» Admiral Lütken afslog denne Opfordring, idet han ansaae sig forpligtet til at opfylde sin Konges Ordre, hvilket gav Prindsen Paa ny Anledning til at opfordre ham til at betænke sig, og ikke handle mod god Orden i Staten og Overmagt. Derhos erklærede han, at han havde givet Oberst Arenfeldt sine Ordres, om Admiralen fremdeles modsatte sig hans Opfordring. Samtidig dermed gav han Oberst Arenfeldt Ordres til at forføie sig til Christiansand, og forsikkre Staten Besiddelsen af Orlogsbriggerne, og derpaa Heise det norske Flag, hvorefter samtlige Søofficerer skulde indbydes til at gaae i Land, hvor Enhver skulde affordres hans Eed til Norges Sag eller den forlangte Erklæring, og derefter skulde Commandoen af Briggerne overgives de Officerer, som havde aflagt Eden. Derhos befalede han ved militair Magt at hindre Briggernes Afseiling, og paalagde ham at lade Officererne arrestere i det Huus, hvor de vare forsamlede, og sende dem til Arendal; men at de maatte 466løsgives, saasnart de gave deres Æresord for, med Rolighed at ville forføie sig til Danmark. Det overdroges iligemaade Major Brock at hindre Briggen Lollands Afseiling fra Tønsberg til Danmark, ligesom det samme Ærinde gaves Generalmajor Lowzow, og Oberst Seyersted med Hensyn til de i Bergen og Trondhjem værende Seilfartøier. Samtidig dermed overdrog han Capitain Fasting at bidrage til at udføre denne Foranstaltning, og tilføjer, at det beroede fornemmeligen paa ham at forekomme ubehagelige Optrin. «Jeg opfordrer Dem, siger han, som en redeligsindet norsk Mand til at handle saaledes, som De skal kunne forsvare det for Deres Fædreland og Medborgere –. At Omstændighederne have nødet mig til at sætte Admiralen ud af Virksomhed, smerter mig; men De vil indsee, at det ene er skeet for at tjene til hans Retfærdiggjørelse for hans Monark, og De veed, at jeg bærer den største Agtelse for denne Mand. Samme Agtelse forsikkrer jeg hele Etaten, og Dem, Hr. Capitain, i Særdeleshed. – Lad Fædrelandet aldrig savne Deres Tjeneste.» – Prindsregentens Befalinger bleve punktligen efterkomne. Briggerne forbleve midlertidigen i Norges Værge og bleve strax eqviperede. Kun faa Søofficerer vendte tilbage til Danmark.\nI Begyndelsen af April Maaned droge de udkaarede Repræsentanter til det berammede Thingsted, og det er vanskeligt at forestille sig, med hvilken Ængstelse, Mistillid til egen Kyndighed i at behandle det Værk, der skulde fuldbyrdes, og varmt Ønske om et heldigt Udfald, den større Deel af disse Repræsentanter, ved hvis Valg omhyggeligt Hensyn var taget til Rygte for Dygtighed og Retsind, paatoge sig den besværlige Reise. Aldrig kunde en Reise, der for Mange var lang, gjøres paa en ubeqvemmere Aarets Tid, paa Veie, som i Førefaldet vare 467fast ufremkommelige, og aldrig ændsedes mindre Reisens Besvarligheder. Tanken svævede over høiere Gjenstande, ingen Bekymring, som ei stod i Forbindelse med Fædrelandets Sag, kunde binde dens Flugt. Det Arbeide, som forestod paa Eidsvold, beskjæftigede alle Gemytter; den gode Villie medbragte Alle – den fornødne Kundskab og Dygtighed kun Faa.\nDet sidste Aar havde saaledes fremledet Begivenheder, som vare betydningsfulde for Europa i Almindelighed og for Norge i Særdeleshed. For Europa var dette Aar et Vendepunkt i de mægtigste Rigers politiske Skjebne, som havde undergaaet mange Forandringer under den tyveaarige Kamp med Frankrig; for Norge var det en Opløsning af en politisk Tilstand, der havde varet i meer end 400 Aar; det var en Indgang til en ny Statsforfatning, der aabnede en lys Udsigt til Fremtiden, og en Tilbagevendelse til Fordums Selvstændighed. Europas forandrede Stilling fremledtes af uforudseede Begivenheder; den lykkelige Vending i Norges politiske Stilling blev det ligesom paatvungen; men baade den større og mindre Begivenhed er Forsynets Værk, som styrer Rigernes Skjebne. – Omsider maatte Napoleon bøie sig for sine mægtige Modstanderes Overmagt. I hans sidste Kamp udviklede hans store Feltherretalent sig i sin fulde Glands; men svækket ved Toget til Rusland og det forrige Felttog i Tydskland, maatte han tilsidst bukke under for den store Masse af sine Fiender, og hans glimrende Bane endtes med en Forviisning til Elba. Det europæiske Forbunds store Øiemed gik i Hovedsagen ud paa at udslette Følgerne af tyve Aars Forvirring og Vildfarelser, og at bringe de europæiske Riger tilbage til den Stilling, hvori de havde været før den franske Krig. Dog ikke overaltoveralt] rettet fra: oeralt (trykkfeil) lykkedes det at bringe den gamle Tingenes Orden tilbage. 468Herskesyge, store Fordringer hos Deeltagerne i Befrielseskrigen, fiin Diplomatik forviklede Fredsværket, men ingensteds blev Forskjellen mellem den gamle og nye politiske Stilling større end i Norge. – Vi staae nu just ved det Tidspunkt, da disse ueensartede Elementer gjørede paa det Heftigste i Fædrelandet, da de stridende Partiers Høvdinger rustede sig til den alvorligste Kamp mod hverandre, og da Grundstenen skulde lægges til den Statsforfatning, som skulde afgjøre Rigets Skjebne. Nationens Udvalgte ilede til Eidsvold, besjælede af den redeligste Attraa efter at fuldbyrde Constitutionsværket til Norges Held, og de ledsagedes af Nationens Ønsker og Bønner om Forsynets Velsignelse til deres Arbeide. – Værkets Fremskridt og Fuldbyrdelse ville vi i det Følgende søge at beskrive.


Projektrapport. Marts Charlotte Horsted Claire Gudex Lone Bakke - PDF\nProjektrapport. Marts Charlotte Horsted Claire Gudex Lone Bakke\nDownload "Projektrapport. Marts 2008. Charlotte Horsted Claire Gudex Lone Bakke"\n1 CAST - Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering J. B. Winsløws Vej 9B, 1. sal 5000 Odense C Tlf.: Fax: En retrospektiv evaluering af Marte Meo-metoden på Plejehjemmet Lindegården Projektrapport Marts 2008 Charlotte Horsted Claire Gudex Lone Bakke\n2 ISBN nr. xx-xxxxx-xx-x ii\n3 Kolofon Titel Forfatter En retrospektiv evaluering af Marte Meo-metoden på Plejehjemmet Lindegården Charlotte Horsted, Claire Gudex, Lone Bakke Institutnavn CAST Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering Udgivelsesdato Marts 2008 ISBN nr.\n4 Indholdsfortegnelse Forord 3 0. Sammenfatning 4 1. Baggrund Hvad er Marte Meo? Udviklingen af Marte Meo Principper for funktionsstøttende dialog Plejehjemmet Lindegården 8 2. Formål og metode Litteraturstudie Anvendelse af Marte Meo på børneområdet Anvendelse af Marte Meo på ældreområdet Metodologiske aspekter De overordnede principper Etiske aspekter Overvejelser omkring videooptagelser Konklusionerne fra litteraturgennemgangen Lindegårdens erfaring med Marte Meo Metoder Interviewundersøgelse Spørgeskemaundersøgelse Baggrund for implementering af Marte Meo på Lindegården Implementering af Marte Meo på Lindegården Præsentation af metoden til personalegruppen Uddannelse i Marte Meo-metoden Omfang af filmoptagelse Hvornår er metoden implementeret? Vejledernes opgaver og behov Videooptagelse og feedbackmøder Formidling til personalegruppen Genopfriskning i Marte Meo Vejledernes forslag til forbedringer Plejepersonalets holdning til Marte Meo Anvendelse af Marte Meo: frivilligt eller pålagt? Anbefaling af Marte Meo Personalets holdninger til filmoptagelser Plejepersonalets holdning til feedbackmøderne Ideelt antal videooptagelser Effekt på plejepersonalet Fokus på den enkelte beboer Udvikling af et fællessprog Forbedret kommunikation Øget faglighed Anerkendelse fra ledelsen 34 1\n5 Jobtilfredshed Effekt på beboerne Vold og afmagt Situationer, hvor Marte Meo ikke kan anvendes Etiske aspekter og reaktioner fra pårørende Organisatoriske og ressourcemæssige aspekter Arbejdsplanlægning og bemanding Sygefravær Ressourceforbrug ifm. Marte Meo Forudsætninger for en god implementering Engageret ledelse Arbejdsklima Fokuseret implementering Uddannelse og ressourcer Overholdelse af de etiske spilleregler Acceptere, at det tager tid Undersøgelse af journalmateriale fra Lindegården - Casestudiet Formål og dataindsamlingsmetode Journaloptegnelser fra 2000 og Vægtning af beskrivelsen af den fysiske og psykiske tilstand Områder som kun er beskrevet i Mål for hjælper og assistenter Beboere med diagnosen Alzheimers Plejeplaner/handleplaner med Marte Meo-kommunikationselementer Diskussion Diskussion og konklusion Erfaringsopsamling: Lindegården Konkluderende bemærkninger Litteraturliste 61 Bilag 1. Interviewede personer og interviewguide 63 Bilag 2. Personalespørgeskemaet 67 Bilag 3 Besvarelserne på enkelte MBI spørgsmål 78 2\n6 Forord Plejehjemmet Lindegården i Herning Kommune introducerede i 2001 Marte Meometoden som et kommunikationsredskab og har siden arbejdet på at gøre metoden til en integreret del af både personalets og beboernes hverdag. Alt fast plejepersonel er i dag undervist i metoden, og der er en forventning om, at plejepersonalet anvender kommunikationsprincipperne bag Marte Meo-metoden i det daglige samspil med beboerne. Da Lindegårdens ledelse har fundet, at Marte Meo er et nyttigt kommunikationsredskab, bad den daværende leder, Ingelis Sander, i samarbejde med den tidligere ældrechef i Herning Kommune, Anders Kjærulff, CAST om at gennemføre et projekt for at dokumentere implementeringsprocessen og de opnåede effekter fra anvendelse af Marte Meo på plejehjemmet. Hensigten med projektet var at videregive erfaringer og inspiration til andre plejehjem vedrørende implementering af Marte Meo, og at belyse forudsætningerne for, at man kan implementere metoden med en positiv indvirkning på både beboerne og ansatte. Projektet er gennemført i perioden fra december 2006 til januar Til at gennemføre projektet har Syddansk Universitet modtaget økonomisk støtte fra Aktivitet & Pleje, Herning Kommune. Projektgruppen vil gerne takke personalet på Lindegården for deres deltagelse i projektet i interviewrunde og spørgeskemaundersøgelsen, Gitte Lee Mortensen for hendes bidrag til udarbejdning af interviewguide og gerontopsykolog Anna Aamand for hendes peerreview kommentarer på en tidligere udgave af rapporten. 3\n7 0. Sammenfatning Formålet med nærværende projekt var at beskrive implementeringsprocessen ved indførelsen af Marte Meo-metoden på plejehjemmet Lindegården i Herning Kommune og at undersøge konsekvenserne heraf i forhold til ledelse, plejepersonale og beboere. Marte Meo-metoden har sit udgangspunkt i kommunikationsteori. Det er en metode, der bygger på et humanistisk og ressourceorienteret menneskesyn, der ser på samspillet mellem mennesker som det primære udviklingsrum og den anerkendende relation som en vej til udvikling, læring og livsudfoldelse. Basis for metoden er, at finde og styrke de personlige ressourcer som i forvejen findes hos de involverede parter. På ældreområdet kan metoden anvendes til, at observere og forstå den ældres behov så plejepersonalet kan tilpasse kommunikationen og den daglige omsorg i forhold til den enkelte beboer. Samspillet mellem beboere og plejepersoner optages på video, og optagelserne danner baggrund for en analyse af samspillet. I analysearbejdet sættes fokus på den ældres evner og behov, plejepersonalets adfærd, og hvilke informationer plejepersonen har brug for til at støtte den ældres evner bedst muligt. Implementeringen af Marte Meo på plejehjemmet Lindegården blev påbegyndt i Baggrunden for implementeringen var bl.a. håbet om, at metoden kunne være med til at reducere antallet af oplevede voldstilfælde og konfliktepisoder, som var i markant stigning på stedet, som følge af flere beboere med en demenssygdom. Man fandt, at der manglede en handlingsmetode, som kunne hjælpe personalet til, at forstå hvorfor konflikterne opstod, og hvordan disse kunne forhindres. Håbet var, at man, via brugen af Marte Meo, kunne gøre samspillet mellem de ældre og plejepersonalet så positivt og konfliktfrit som muligt. Nærværende projekt har bestået af: Et litteraturstudie vedrørende Marte Meo og dens anvendelse En analyse af ni interviews med hhv. ledelse, vejledere og plejepersoner på Lindegården En spørgeskemaundersøgelse til de fastansatte plejepersoner vedrørende brugen af og holdningen til Marte Meo-metoden Et casestudie, hvor 24 beboerjournaler er gennemgået for at undersøge journalernes indhold og sprogbrug. Litteraturstudiet viste, at Marte Meo bliver flittigt anvendt i Skandinavien især på børneområdet ved bekymring om børns udvikling og adfærd, men også på ældreområdet med fokus på forbedret kommunikation mellem plejepersoner og ældre med en demenssygdom. Litteratursøgningen fandt kun få studier (på børneområdet), der havde evalueret konsekvenserne af Marte Meo-metoden, i sammenligning med alternative metoder eller med en kontrolgruppe, som bibeholdt status quo. Resultaterne fra interviews og spørgeskemaundersøgelsen (som opnåede en svarprocent på 91 pct.), underbyggede hinanden. Hovedresultaterne var at: 84 pct. af de fastansatte på Lindegården har prøvet at blive filmet, og det er primært nyansatte og personalet på natteskift, der ikke er blevet filmet. Man filmer både almindelige hverdagssituationer, såvel som mere problematiske plejesituationer. 4\n8 Videooptagelser laves især i forbindelse med på- og afklædningssituationer og i forbindelse med beboernes personlige hygiejne. man primært bliver filmet, fordi man ved, at det er godt for beboerne, og fordi man som plejeperson får udviklet sig selv fagligt. En ud af fem plejepersoner rapporterede, at de ikke bryder sig om at blive filmet, og 4 pct. af dem, der er blevet filmet, føler fortsat megen ubehag herved. Cirka halvdelen af personalet oplevede dog intet ubehag ved at blive filmet. næsten hele plejepersonalet svarede, at de har fået meget ud af at se på og diskutere optagelser af kollegaer, og langt de fleste også har fundet optagelser af sig selv nyttige. Mere end fire ud af fem så ikke noget etisk problem i at filme beboerne. vejlederne analyserer optagelserne og giver tilbagemelding herpå. Der er et godt forhold mellem vejlederne og det øvrige plejepersonale, især fordi vejlederne er gode til at fokusere på det positive i optagelsessituationerne. stort set samtlige respondenter fandt, at Marte Meo er et godt arbejdsredskab. Metoden har bl.a. hjulpet dem til at forstå beboernes behov bedre; de er blevet bedre i stand til at kommunikere med beboerne, og metoden har været med til at reducere beboernes problematiske adfærd. en undersøgelse af personalets trivsel ved MBI (Maslach Burnout Inventory) viste, at ca. 90 pct. af plejepersonalet har en høj arbejdspræstation, dvs. at den ansatte føler, at hun yder det, hun formår. Alle respondenterne har en lav grad af depersonalisering, dvs. man har en positiv holdning overfor de personer, man skal forholde sig professionelt til. De fleste har også en lav grad af følelsesmæssig udmattelse, dvs. at de ikke føler sig overanstrengt og udtømt for følelsesmæssige ressourcer. omkring 95 pct. af respondenterne, der deltog i spørgeskemaundersøgelsen, gerne vil anbefale Marte Meo-metoden til andre plejehjem. metoden har været med til at reducere antallet af oplevede voldsepisoder fra 186 i året 1999/2000 til ganske få i dag. anvendelse af Marte Meo ikke har ført til en højere bemanding på Lindegården; det skyldes bl.a., at de ansatte er blevet bedre til at organisere opgaverne, samt at der er et øget samarbejde fra beboernes side. indførelsen af Marte Meo kan have bidraget til det lave sygefravær, der er blandt de ansatte på Lindegården. Journalgennemgang af indhold og sprogbrug i 24 udvalgte beboerjournaler af beboere, der døde hhv. i 2000 og 2006, viste en udvikling over tid. Sammenlignet med journalerne fra 2000 beskrev journalerne fra 2006 oftere beboernes psykiske og sociale tilstand, ligesom der oftere blev sat ord på, hvad der kunne gøres i plejen for at understøtte den enkelte beboer. Tidligere blev der næsten udelukket sat ord på den fysiske tilstand og pleje. Det vurderes, at optegnelserne om den psykiske/sociale tilstand udgør pct. af optegnelserne i 2006 sammenlignet med 5-10 pct. i Konklusion Marte Meo-metoden anses af Lindegårdens ledelse, vejledere og plejepersonale som et nyttigt redskab i hverdagens omsorg af de ældre. Oplysningerne fra interviewene, spørgeskemaundersøgelsen og journalgennemgangen supplerer hinanden i følgeslutningen om, at personalet har gennemgået en udvikling i kraft af tilegnelsen af Marte Meo-metoden. Herunder har plejepersonalet fået: 5\n9 større fokus på den enkelte beboers evner og behov et fælles sprog, idet man har udviklet mere ens handlinger i forhold til daglige situationer, samt et redskab til at drøfte og videregive den opnåede viden til kollegaerne forbedret kommunikation med både beboerne og kollegaer øget faglighed, som bl.a. skyldes, at man har fået ny viden om, hvordan man forholder sig til en beboer med en demenssygdom, samt at man er blevet mere handlingsorienteret. Indførelsen af Marte Meo kræver dog tid, planlægning og ildsjæle, såfremt man ønsker en succesfuld implementering. Hele implementeringsprocessen fra den spæde start til at metoden er blevet en fast del af hverdagen har på Lindegården taget 2-3 år. Det bør her bemærkes, at Lindegården er en stor enhed med mange ansatte, hvorfor det kan tænkes, at processen kan gøres hurtigere på en mindre enhed. To forbehold bør her understreges ved de i rapporten fremkomne resultater. For det første er nærværende studie gennemført som en retrospektiv evaluering, hvor konsekvenserne af Marte Meo-metoden er beskrevet på baggrund af en undersøgelse af effekter på personalet og beboerne foretaget efter metodens implementering. Der er således ingen før-og-efter effektmål, der kan sammenlignes. Herudover er der ingen sammenligning med et kontrolplejehjem, som bibeholder status quo, eller med plejehjem, som har implementeret andre metoder, der også har til formål at forbedre kommunikationen og samspillet mellem beboerne og personalet på et plejehjem. For det andet har ledelsen på Lindegården allerede fra midt-halvfemserne gjort meget ud af arbejdsmiljøet på stedet. Implementeringen af Marte Meo skal ses i forlængelse heraf. Man havde således allerede et godt arbejdsmiljø på stedet, før metoden blev indført, og Lindegården har i mange år haft en meget synlig og åben ledelse. At Lindegården har haft en succesfuld implementering af metoden og har opnået mange positive resultater, kan derfor ikke alene tilskrives Marte Meo. På baggrund af nuværende undersøgelse vurderes det, at implementering af Marte Meo potentielt kunne tilføre danske plejehjem en forbedring i dagligdagen via forbedret kommunikation mellem hhv. plejepersonalet og beboerne samt plejepersonalet imellem. Endvidere er der meget der tyder på, at antallet af volds- og trusselsepisoder, samt sygefraværet blandt plejepersonalet kan reduceres som følge af en implementering af Marte Meo-metoden. 6\n10 1. Baggrund 1.1. Hvad er Marte Meo? Marte Meo kommer fra det latinske udtryk mars martis, der bedst kan oversættes ved egen kraft. Begrebet henviser til metodens menneske- og udviklingssyn: Alle mennesker har potentialet til at indgå i samspil med andre, og alle har flere ressourcer, end de er bevidste om (1). Når man gøres opmærksom på egne ressourcer, er man i stand til at anvende og udvikle ressourcerne i samspil med andre individer. Det at kunne afstemme sig efter andres behov og funktionsniveau, er en væsentlig kompetence at have som plejeperson. Marte Meo-metoden henvender sig til dem, der ønsker at udvikle deres kommunikative kompetencer. Samspillet mellem mennesker optages på video, og videooptagelserne danner baggrund for en analyse af samspillet. Den enkelte plejeperson er sin egen læringsmodel, og der tages systematisk udgangspunkt i egne personlige ressourcer og udtryksformer Man anvender videoen som læringsredskab til afdækning af plejepersonens personlige ressourcer, således at ubevidste ressourcer gøres bevidste (og ikke til fejlafdækning) Metoden er konkret, løsningsfokuseret og relateret til plejepersonens daglige praksis Metoden anvendes til, at synliggøre hvor svækket en person med en demenssygdom er i sit funktionsniveau 1, så plejepersonen kan tilpasse kommunikationen og den daglige omsorg i forhold til den enkelte beboer Udviklingen af Marte Meo Marte Meo-metoden er udviklet af hollænderen og terapeuten Maria Aarts. Ved detaljeret at studere, hvordan velfungerende forældre understøttede deres børns udvikling i dagligdagssituationer, blev hun i stand til at formulere bestemte grundelementer i udviklingsstøttende kommunikation, der naturligt er til stede i det normale forældre-barn samspil. Selvom Marte Meo-metoden først blev brugt i forhold til børn med autisme, har det vist sig, at grundelementerne i kommunikationen er gennemgående i den menneskelige kommunikation livet igennem. Siden 1980 erne er metoden blevet udviklet og brugt i et internationalt netværk inden for forskellige felter på børneområdet, psykisk handicappede, ældre, parterapi, ledelse mm. Metoden er blevet udbredt og anvendt i Danmark siden Der ses en parallel mellem barnets udvikling og funktionstab hos et individ med en demenssygdom (retrogenesis (2)), hvor erfaring fra kommunikation med børn på forskellige udviklingsstadier kan overføres til kommunikation med den demensramte, uden at miste respekten for denne som et voksent menneske med en unik livserfaring. 1 Hermed ikke at forstå, at metoden kan sige noget om, hvor en dement person er i sygdomsforløbet; metoden kan ikke anvendes til demensudredning. Metoden kan dog være med til at tydeliggøre, at den demensramte måske kan mere end plejepersonalet har lagt mærke til i det daglige. Metoden kan dermed anvendes til at analysere og beskrive nye kommunikationsmuligheder ud fra den aktuelle situation. 7\n11 1.3. Principper for funktionsstøttende dialog Marte Meo-metoden vedrører funktionsstøttende kommunikationsprincipper (1;3). Ved disse principper forudsætter man blandt andet, at: plejepersonen ser på og lytter til den ældre og hermed får informationer om, hvor den ældre (demensramte) har sit fokus i den konkrete situation plejepersonen venter på den ældres reaktion plejepersonen benævner egne initiativer; herigennem får den ældre mulighed for at orientere sig i situationen og fastholde fokus; dette er tryghedsskabende, da plejepersonen ikke gør noget uforudsigeligt plejepersonen bekræfter den ældre positivt at der sker en guidning, hvormed der er tydelig start og afslutning af kommunikationssekvenser, der hjælper den ældre til at orientere sig i samspillet der sker en Linking, hvor den ældre støttes i samspillet med andre. Intentionen i samarbejde med den (demensramte) ældre er, at finde frem til en kommunikationsform der understøtter den ældres iboende ressourcer, så samspillet mellem den ældre og plejepersonen bliver så positivt og konfliktfrit som muligt (4;5) Plejehjemmet Lindegården Lindegården er et plejehjem, der ligger ca. 1½ km. fra Herning Centrum. Der er pt. 101 beboere, heraf otte, der bor på en skærmet enhed, og ca. 130 medarbejdere, heraf ca. 95 fuldtidsansatte, hvoraf 69 på undersøgelsestidspunktet var fuldtidsansat plejepersonale. Der kommer ca nye beboere ind hvert år (primært ved at der bliver ledige pladser pga. dødsfald blandt beboerne). Plejehjemmet er den første offentlige arbejdsplads, der har modtaget Beskæftigelsesministeriets diplom for socialt ansvar. Det skete i Plejehjemmet har således papir på, at være en rummelig og social bevidst arbejdsplads hvor der tages hånd om medarbejderne, så de ikke nedslides 2. Lindegården satte allerede i 1994 fokus på arbejdsmiljøet. Her formulerede ledelsen og de ansatte i fællesskab fire hovedværdier, som nye medarbejdere den dag i dag skal tilslutte sig, inden de kan ansættes på Lindegården (6). De fire hovedværdier er: 1. Eget hjem: Uanset faggruppe skal man, som i sit eget hjem, være villig til at hjælpe hinanden og have stor respekt for hinanden. 2. Høj medindflydelse: Der er på Lindegården 12 arbejdsgrupper med ledere og medarbejderrepræsentanter. Disse grupper varetager forskellige funktioner i huset. F.eks. arbejder en gruppe med arbejdsplaner og en anden med udvikling på inkontinensområdet (bleer), mm. 3. Højt informationsniveau: I Lindegårdens ugentlige nyhedsbrev kan alle bl.a. se, hvem der skal til møder hvornår, og hvilke arbejdsopgaver de enkelte medarbejdere står for i ugen. Der er dagsordner, referater og informationer, samt dokumentation af plejeopgaverne, så alle faggrupper kan være informeret om hinandens tiltag i arbejdet. 2 8\n12 4. Sund arbejdsplads: Via fælles, positiv dialog arbejder alle på at gøre tungt arbejde lettere og medvirke til en sund arbejdsplads med fokus på forebyggelse af sygdomme. Til løsningen af den fjerde hovedværdi (sund arbejdsplads), blev alle (fysiske) arbejdsopgaver på Lindegården analyseret og tildelt en farve (trafiklys): Rødt for tunge og belastende arbejdsopgaver, der kræver stor personaleinddragelse, Gult for opgaver, der kræver opmærksomhed, men hvor beboeren til en vis grad selv kan hjælpe til Grønt for de mindre krævende opgaver, hvor beboeren også selv kan deltage aktivt. Det er plejepersonalet selv der, i samarbejde med særligt uddannede kollegaer, sætter farver på de forskellige funktioner. Alle arbejdsopgaver hos de enkelte beboere på plejehjemmet er således gennemgået og forsynet med enten rød, gul eller grøn farve. Denne farveinddeling har betydet, at de røde opgaver i dag er nede på ca. 4 pct. af alle opgaver, da der er arbejdet målrettet med at få alle arbejdsopgaver gjort så lette som muligt. Gravide og ansatte i skånejob er fritaget fra at skulle udføre de røde opgaver, men skal i stedet tage lidt flere af de grønne, så de øvrige plejepersoner får mere tid til de røde. Dette har betydet færre arbejdsskader og lavere sygefravær blandt plejepersonalet. I 2001 begyndte man endvidere at fokusere på det psykiske arbejdsmiljø, bl.a. foranlediget af de mange udfordringer det professionelle plejepersonale stilles over for i det daglige især i forhold til beboere med en demenssygdom. Fokus på det psykisk arbejdsmiljø er bl.a. styrket ved anvendelse af Marte Meo-metoden. 9\n13 2. Formål og metode Projektets formål var at beskrive implementeringsprocessen af Marte Meo på Lindegården. Projektet har primært haft fokus på konsekvenser for ledelsen og plejepersonalet samt på de afledte kvalitetsforbedringer for beboere på Lindegården. Dette forsøgtes opnået ved: at belyse, hvordan implementeringsprocessen konkret har været grebet an på Lindegården at beskrive konsekvenserne af implementering af Marte Meo-metoden for hhv. ledelsen, personalet og beboere at beskrive hvilke forudsætninger, der skal være opfyldte for, at implementeringsprocessen har optimale vilkår. Resultaterne forventes, at give inspiration til og modeller for hvordan andre kommuner/plejehjem kan udvikle tilsvarende funktionsstøttende kommunikation med Marte Meo-metoden. Projektet bestod af følgende dele: En litteraturgennemgang (beskrives i afsnit 3) En kvalitativ del, der bestod af interview af hhv. ledelsen, vejledere/ansatte (beskrives i afsnit 4) En spørgeskemaundersøgelse blandt personalet for at undersøge deres erfaring med Marte Meo-metoden (beskrives i afsnit 4) Et casestudie, der bestod af en undersøgelse af beboernes journalmateriale (beskrives i afsnit 5). Da Marte Meo allerede var implementeret på Lindegården, var det ikke muligt, at indsamle før/efter data for at undersøge om metoden f.eks. havde påvirket plejepersonalets selvvurderede sundhedsrelaterede livskvalitet, ligesom forholdet mellem plejepersonalet og den enkelte beboer ikke kunne blive vurderet ved et før-og-efter studie. Derfor har fokus været på at indhente kvalitative oplysninger fra interviews vedrørende konsekvenserne af implementering af Marte Meo suppleret med både en kvantitativ redegørelse af nuværende status i forbindelse med plejepersonalets jobtilfredshed og samarbejde, samt en kvalitativ undersøgelse af indhold og sprogbrug i beboerjournaler fra beboere, der er afgået ved døden i hhv og I spørgeskemaet til plejepersonalet anvendtes et spørgeskema (Maslach Burnout Inventory, MBI (7)), der er målrettet folk, der arbejder med andre mennesker. CAST er pt. i gang med et reminiscensprojekt, hvor samme skema er anvendt på ansatte fra ti plejeenheder i Jylland. Resultaterne fra Lindegården og resultaterne fra de ti enheder sammenholdes for, at se om Lindegården adskiller sig signifikant fra de andre plejeenheder. 10\n14 3. Litteraturstudie Det primære formål med litteraturgennemgangen var, at identificere peer-reviewede artikler der beskrev eller evaluerede anvendelsen af Marte Meo som støttende kommunikationsform blandt ældre og/eller personer med demens. Da den initiale søgning viste, at der kun eksisterer få studier, blev søgningen udvidet til at omfatte alle målgrupper for Marte Meo, dvs. børn og unge, udviklingshæmmede og ældre. Desuden blev artikeltypen udvidet til at gælde artikler i tidsskrifter, fagblade, populære artikler osv., for at få et indtryk af, hvor og hvordan metoden er anvendt og evalueret. En litteratursøgning blev gennemført 9. januar 2007 i følgende databaser: PubMed, SveMed (svensk sundhedsvidenskabelig database), OT seeker (database over evidensbaseret litteratur indenfor ergoterapi), Den Danske Forskningsdatabase, Dansk artikeldatabase, Medline Silverplatter, Cinahl, Embase, PsychINFO, Web of Science og Cochrane Library, der omfatter Cochrane Database of Systematic Reviews, Database for Abstract of Reviews of Effects (DARE), Cochrane Central Register of Controlled Trials, Cochrane Database of Methodology Reviews, Cochrane Methodology Register, Health Technology Assessment (HTA) Database og NHS Economic Evaluation Database (NHS EED). Søgeordet var Marte Meo. Søgning blev foretaget uden sprog- eller tidsbegrænsning. Der blev kun fundet et begrænset antal relevante artikler i tidsskrifter men flere bøger og artikler publiceret i fagblade (se tabel 1). Flere artikler fremkom i mere end en database. Tabel 1 Databasernes bidrag til litteratur vedrørende Marte Meo-metoden Database Antal artikler Artikler vedr. Marte Meo PubMed 3 Axberg et al. 2006, Weimers et al. 2006, Wirtberg 2005 SveMed 3 Fejne 2003 (ikke på nettet, 0 referencer), Lunde & Hyldmo 2002, Wirtberg 2004 (ikke på nettet) PsychINFO & Embase 9 Blomqvist et al. 2005, Axberg 2006, Hafstad et al. 2004, Hyldmo et al. 2004, Wadsby et al. 2000, Wirtberg 2005 (x4) Web of Science 3 Cinahl 5 Axberg 2006, Westermann 2005 (Coaching among children, in German), Wirtberg 2005 Kristensen & Madsen 2006, Christensen 2004, Haggman-Laitila 2003, Troelsen 2005, Hedenbro & Wirtberg 2002 (bog) Dansk artikeldatabase 37 Bakke 2004, Bye Jensen 2005 plus flere artikler i blade f.eks. Børn & Unge, Socialrådgiveren, Socialpædagogen (med start i 1996) Bemærk: Artiklerne i fed skrift er inkluderet i litteraturgennemgangen; de øvrige var enten dubletter, ikke let tilgængelige eller ikke relevante i denne sammenhæng. Fra det fundne materiale blev 15 artikler hjemtaget til nærmere gennemgang. Disse var artikler i tidsskrifter eller fagblade, der beskrev anvendelse af Marte Meo i en konkret situation eller evaluerede metoden som behandlingstilgang. Øvrige artikler, som især beskrev Marte Meo som et lovende redskab, antog en mere anekdotisk form, hvorfor de ikke er inkluderet her. 11\n15 De fleste artikler henviser til Maria Aarts, der udviklede Marte Meo-metoden med teoretisk afsæt i moderne udviklingsteori, især den amerikanske børnepsykolog Daniel Sterns teori om selvudvikling. Følgende afsnit beskriver, hvordan Marte Meo er blevet anvendt i forhold til hhv. børn (afsnit 3.1) og ældre (afsnit 3.2). Derefter er der en opsummering af metodologiske aspekter i forhold til anvendelse af Marte Meo (afsnit 3.3) herunder de overordnede principper, etiske aspekter og overvejelser omkring videooptagelser Anvendelse af Marte Meo på børneområdet Ti af de 15 artikler beskrev anvendelse af Marte Meo på børn og deres familier. Alle studier blev foretaget i Skandinavien: Fem i Sverige (8-12), tre i Danmark (13-15), et i Norge (16) og et i Finland (17). Der er primært tale om anvendelse af Marte Meo i familier med børn med problematisk adfærd eller sygdom/handicap. I et enkelt studie anvendes det som et redskab, der støtter pædagoger i en børnehave med hensyn til deres kommunikation med børnene. I (18) beskrives en ikke-randomiseret skole-baseret intervention blandt børn i alderen 4-12 år, som udviste problematisk adfærd og ikke havde udbytte af de sædvanlige håndteringstilgange. Evaluering af børnenes adfærd blev foretaget før igangsættelsen af interventionen og to år efter. Projektet omfattede Marte Meo optagelser af børnenes adfærd og tværfaglige koordineringsmøder, hvor det enkelte barns forløb blev diskuteret og aftalt. Videosekvenserne blev anvendt som hjælp til, hvordan læreren bedre kunne støtte op om barnet og hjælpe det i problematiske situationer. Fokus for studiet var at undersøge interventionens langtidseffekt. Flere børn i interventions-gruppen (n=33) end i en kontrolgruppe (n=16) viste signifikant fald i symptomer på problematisk adfærd. Ingen børn forlod studiet efter interventionen var igangsat. I (17) beskrives anvendelse af Marte Meo i fem familier, der oplevede problemer med at have kontrol over deres familieliv. Fokus var at støtte familiernes egne ressourcer og evner til at klare dagligdagen. Videosekvenserne blev analyseret ved tre trin: overordnet indtryk, udvalgte temaer samt strukturel indholdsanalyse af temaerne. Flere fordele ved Marte Meo-metoden benævntes: Det at man kan gense videosekvenserne mange gange, hjælper én til at reflektere over adfærden Man kan se tingene med egne øjne Videooptagelsen af den enkelte handling giver mulighed for konkrete og målrettede tilbagemeldinger. I (13) beskrives det, at Marte Meo anvendes af pædagogerne i en børnehave på Frederiksberg. De anvender Marte Meo til at forbedre deres evner til, at forstå hvad børnene viser dem. Metoden anvendes, når en medarbejder har brug for at få hjælp til kontakt med et barn eller til at blive bedre til at fastholde kontakten. Forældrene skal aflevere skriftligt samtykke til, at deres børn må blive filmet. Det understreges, at formålet er, at pædagogerne skal blive bedre til samspillet med barnet, og at det ikke handler om, at der er noget galt med barnet. 12\n16 I (14) beskrives en indsats i Ringkjøbing Amt, som omhandler et samarbejde mellem den primære og den sekundære sundhedssektor med hensyn til børn og deres familier. Sundhedsprofessionelle (læger, sygeplejersker, sundhedsplejersker) og pædagoger blev uddannet i metoder, som forventes at fremme sundheden, herunder Marte Meo. Der var i 2006 uddannet en pædagog og flere sygeplejersker på Børneafdelingen på Ringkjøbing Amts Sygehus samt cirka 25 sundhedsplejersker i Marte Meo. Næsten alle kommuner i amtet har en Marte Meo-terapeut. Systemet fungerer på den måde, at hvis en pædagog på Børneafdelingen starter undervisning af en familie til et indlagt barn ud fra Marte Meo-metoden, så kan sundhedsplejersken videreføre og afslutte undervisningen i barnets eget miljø. (15) beretter, at Rødovre Kommune tilbyder en løbende uddannelse i kommunikation, hvori f.eks. sundhedsplejerskerne har gennemgået et toårigt forløb i brug af Marte Meo. Her kan man bl.a. filme kommunikation mellem forældrene og deres børn, for at sundhedsplejerskerne efterfølgende kan bruge det i deres arbejde med familierne. (9) lavede en evaluering af en kortvarig intervention for mødre af børn i alderen 0-6 måneder med høj risiko for psykosociale problemer (f.eks. pga. alkohol, narkotika, psykiatrisk tilstand, langtidsarbejdsløshed eller -sygedagpenge). Den tværfaglige 6-ugers intervention omfattede uddannelse af mødrene i børneudvikling og barnets behov, samt Marte Meo ved videosekvenser af interaktionen mellem mor og barn (under bleskift), der blev optaget før interventionens start og igen efter programmets afslutning. Anvendelse af Marte Meo forventedes at styrke den positive kommunikation mor og barn imellem ved brug af umiddelbar feedback fra videooptagelserne. Ti aspekter af interaktionen blev evalueret herunder ansvar, kontakt (verbal, krops- og øjenkontakt), irritation, tillid og evne til omsorg. Resultaterne blandt de 63 mødre var beskrevet som gode, og alle mødrene var positive over for behandlingen. (10) beskrev anvendelse af Marte Meo-metoden som et kommunikationsredskab til brug i familier med kronisk syge eller handicappede børn. Det forventedes, at Marte Meo kunne hjælpe personer omkring barnet (både familiemedlemmer og social/ sundhedsprofessionelle) til at identificere og genkende barnets behov og forbedre deres støttende kommunikation. På samme vis kunne familien hjælpes til at udvikle metoder og ressourcer, som kunne støtte tilpasning til ændringerne i familiens liv som følge af kronisk sygdom. De samme forfattere har tidligere beskrevet anvendelse af Marte Meo blandt raske og handicappede børn og unge, for at udvikle lærere og pædagogers kompetence og evne til udviklingsstøttende kommunikation og til at arbejde med børn, som har behov for særlig støtte (19). (16) beskriver Marte Meo som en indirekte behandlingsmetode for børn med kommunikationsvanskeligheder, hvormed barnets omsorgsyder (via videobilleder og sammen med terapeuten) får hjælp til at se barnet på nye måder og til at reflektere over hvilken støtte, der kan hjælpe barnet til bedre mestring og udvikling. Det terapeutiske arbejde omfatter: afklaring af problemet eller bekymringen kort (3-7 minutter) filmoptagelse i dagligdage situationer aktion-reaktionsanalyse (verbale og ikke-verbale reaktioner, opmærksomhedsfokus) en indsats i forhold til f.eks. at finde løsningshandlinger; at vise, hvor barnet har behov for støtte; at hjælpe omsorgspersonen til at se barnets signaler og tilstande. 13\n17 Marte Meo er også blevet afprøvet på børn med ADHD (DAMP børn), der kom til rutineundersøgelse hos tandlægen (20). Blandt de 22 børn med ADHD var der signifikant flere, der havde vanskeligt ved at bevare fokus på tandlægen/undersøgelsen sammenlignet med de 47 børn i kontrolgruppen. I (12) anvendes Marte Meo blandt nybagte mødre, hvis børn havde behov for behandling på intensivafdelingen. Studiet fokuserede på mødrenes oplevelser omkring amning og den støtte, de fik af sygeplejerskerne Anvendelse af Marte Meo på ældreområdet Fire artikler beskrev anvendelse af Marte Meo blandt ældre (primært med en demenssygdom). To af artiklerne stammer fra Norge (3;21) og to fra Danmark (1;4). I (1) beskrives en Marte Meo-supervisors erfaringer med metoden. Det nævnes, at fordelene ved Marte Meo-metoden er, at den er konkret og løsningsfokusere, og er baseret på klare kommunikationsprincipper. I forhold til Marte Meo anvendt på børneområdet, hvor metoden fokuserer på udviklingsstøttende kommunikation, fokuserer dens anvendelse på ældreområdet på funktionsstøttende kommunikation, dvs. ikke udvikling af nye færdigheder som hos børn, men styrkelse af restfunktioner og dermed bidrag til øget mestring og tryghed. Plejepersonalet bliver opmærksomme på deres egne ressourcer og bliver i stand til at anvende og udvikle disse ressourcer i samspil med andre mennesker. Selvom metoden er lærerig for omsorgspersoner, er den dog ikke uden hindringer. Det er ikke alle, der kan lide at blive optaget på video, og det kræver, at personalegruppen har den fornødne tillid til hinanden, så at de kan afprøve metoden og udvikle erfaringerne i en tryg ramme. I (21) beskrives et studie, hvor formålet var at se, om Mare Meo-metoden kunne bidrage til at øge positiv interaktion mellem omsorgspersoner og patienter på en alderspsykiatrisk specialinstitution, og øge omsorgsgivers kompetence i samspil med personer med demens. Seks institutionaliserede ældre personer med fremskreden demens og vanskelig adfærd blev inkluderet i et Marte Meo forløb, der omfattede videooptagelser af interaktioner mellem omsorgspersoner og patienterne, og derefter fælles sessioner, hvor Marte Meo-terapeuten gennemgik videosekvenserne med omsorgspersonerne. Studiet viste øget bevidsthed hos omsorgspersonerne med hensyn til, hvordan de kommunikerede med patienterne. Der var øget opmærksomhed på patientens initiativer og mere bevidsthed i forhold til ukendte situationer. Videooptagelserne synliggjorde samspillet personalet og patienten imellem og hjalp omsorgspersonen til at blive mere nysgerrig vedrørende patienten og at se vedkommende som subjekt frem for objekt. Patienterne følte sig mere set og forstået, og personalet oplevede, at det var mere meningsfyldt at samarbejde med den enkelte patient. Forfatterne noterede dog også, at anvendelsen af Marte Meo-metoden krævede mange ting; og især at Marte Meo vejlederen skal kunne flere ting samtidig, dvs. ikke kun håndtering af teknisk udstyr (videokamera, redigering af optagelse, videospiller) og analyse af filmsekvenserne, men også at de skal sikre et trygt og åbent miljø for diskussion med fokus på forståelse, støtte og vejledning. (3) fandt, at anvendelse af Marte Meo gjorde plejepersonale, der arbejdede med personer med en demenssygdom på en alderspsykiatrisk institution og på skærmede enheder på 14\n18 sygehuse bedre i stand til, at imødekomme den demensramte persons behov for gensidig kontakt. Data inkluderede personalets skriftlige registrering af hyppighed og intensitet af problemadfærd, samt observationer fra filmklippene og tilbagemeldinger fra personalet om anvendelse af Marte Meo. De ændringer, der er observeret gennem analyse af samspillet mellem personalet og patienterne i konkrete situationer, viste øgede kommunikationsfærdigheder hos den enkelte omsorgsperson. Personalet oplevede øget kompetence, øget nysgerrighed i forbindelse med patientens situation, større bevidsthed om at tage imod kontakt og bedre mestring af kommunikationen. Hos patienterne sås der reduceret problemadfærd, øget trivsel og mestring og flere sociale initiativer. I (4) beskrives gode råd til plejepersonalet om, hvordan man skal agere overfor og kommunikere med de demensramte, så disse ikke bliver alt for forvirrede i plejesituationen. Rådene suppleres med gode eksempler, der tydeliggør rådene. Der blev efterfølgende fundet yderligere to studier (22;23). Disse var i rapportform, og var ikke blevet identificeret ved litteratursøgningen. I (22) beskrives resultaterne fra et projekt, der blev gennemført som et samarbejde mellem Videnscenter for Demens i Region Nordjylland og tre demensboenheder i regionen. Projektets formål var bl.a., at afdække hvilken indflydelse anvendelse af Marte Meo havde på livskvalitet, trivsel og integritet hos personer med demens. Marte Meoforløbet strakte sig for hver boenhed over 3-4 måneder. Indeholdt i projektet var et todages undervisningsforløb for samtlige plejepersoner, videooptagelser og 4-5 tilbagemeldinger i forbindelse med plejesituationer, der lykkedes. Tilbagemeldingerne blev ikke kun givet til den filmede plejeperson alene; resten af personalegruppen var også til stede. Det blev konkluderet, at Marte Meo forløbet havde forbedret plejepersonalets samspilskompetencer. De forbedrede samspilskompetencer havde en positiv indflydelse på beboernes livskvalitet, trivsel og selvværd. Dette blev vurderet ud fra personalets løbende udsagn om oplevelse af evt. ændringer hos beboerne. (23) er et norsk pilotstudie, som blev foretaget i En projektmedarbejder lavede i alt 14 videoklip af tre beboere med en demenssygdom, der var indlagt på en sygehusafdeling for demensramte. Projektmedarbejderen analyserede videooptagelserne og anvendte disse i forbindelse med feedbackmøder. Formålet hermed var, at illustrere de centrale elementer i funktionsstøttende dialog. Marte Meo-forløbet strakte sig over 3 måneder. Det indeholdt 12 feedbackmøder, hvor 9-12 ansatte deltog. I forbindelse med forløbet registrerede personalet deres vurderinger af beboernes samarbejdsniveau, aggressivitet/trusler, humør og vågenhed. Registreringer blev foretaget af hver af de 12 ansatte på fire fortløbende dage før og fem fortløbende dage efter feedbackmødet. Flere ansatte deltog også i fokusgruppeinterviews, hvor de diskuterede deres erfaringer med at anvende Marte Meo, og hvilket udbytte de havde fået fra feedbackmøderne. Samtlige ansatte på enheden blev endvidere bedt om at udfylde et spørgeskema, der stillede spørgsmål om de ansattes erfaring med og opfattelse af Marte Meo-forløbet. Resultatet var, at de ansatte efter feedbackmøderne oplevede mindre udfordrende adfærd hos beboerne, og at sygeplejen var flyttet fra handlinger til beboerens oplevelse i plejesituationen. Hovedparten af de ansatte følte, at de havde haft gavn af feedbackmøderne, og at deres samspil med beboerne havde ændret sig i positiv retning. 15\n19 3.3. Metodologiske aspekter De overordnede principper På trods af Marte Meos anvendelse på forskellige målgrupper og med forskellige formål, er de beskrevne metoder meget ens og følger tæt de overordnede principper i Marte Meo-metoden. De overordnede principper på børneområdet er (13): at se og følge barnets initiativer (herved erkendes barnet) at bekræfte barnet positivt (herved anerkendes barnet) at benævne/at sætte ord og struktur på initiativerne (herved struktureres samspillet) at kende de signaler, der bruges til at markere, at man er færdig med sit indlæg i en dialog, eller at man ønsker at komme ind i samtalen/turtagning (barn og voksen skiftes til at tage tur, hvorved der skabes dialog i samspillet) triangulering (inddragelse af flere personer; socialopmærksomhed) positiv ledelse (den voksnes strukturering og organisering). Som nævnt tidligere er de overordnede principper på ældreområdet (1;3): at plejepersonen ser på og lytter til den ældre og hermed kan få informationer om, hvor den ældre (demensramte) har sit fokus i den konkrete situation at plejepersonen venter på den ældres reaktion at plejepersonen benævner egne initiativer at plejepersonen bekræfter den ældre positivt Guidning, hvormed der er tydelig start og afslutning af kommunikationssekvenser, der hjælper den ældre til at orientere sig i samspillet Linking, hvor den ældre støttes i samspillet med andre Etiske aspekter Flere af studierne nævnte vigtigheden af indsamling af samtykke fra forældre eller pårørende, før man går i gang med videooptagelserne og vejledning efter Marte Meometoden. En artikel (17), som går nærmere ind på de etiske problemstillinger ved Marte Meo, noterede, at anvendelse af metoden i forskningsstudier betyder, at forskeren får adgang til personlige og ofte yderst personfølsomme oplysninger. Det er derfor vigtigt at få skriftligt samtykke fra studiets deltagere og at forsikre, at oplysninger kun bruges i forskningsøjemed. Videooptagelserne skal opbevares sikkert, anonymt og separat fra eventuelle behandlingsplaner, og skal destrueres ved slutning af forskningsprojekt Overvejelser omkring videooptagelser I studier, hvor analysen af videosekvenserne blev foretaget af en anden person end den, der gennemførte behandlingsforløbet, har man vist øget pålidelighed af observationerne fra videosekvenserne (Nordlund 2000, 2001 i (17)). Der er også altid mulighed for, at den adfærd, som bliver optaget, ikke er personernes typiske adfærd. Det er dog ikke nødvendigvis et problem, da bedste opførelse også kan give anledning til (positiv) tilbagemelding. De fleste studier bemærker dog, at de deltagende (især børn og deres forældre) hurtigt glemmer kameraets tilstedeværelse. 16\n20 I et forsøg med at undgå bias i forbindelse med analyse af videooptagelser anvendes i (9) to uafhængige bedømmere, som analyserede mor-barn interaktioner i videosekvenser fra hhv. begyndelsen og afslutning af behandlingsforløbet. Videosekvenserne (der viste mor og barn ved bleskift) blev præsenteret i blind rækkefølge, hvor bedømmerne ikke vidste, hvilke sekvenser, der stammede fra forløbets begyndelse og hvilke, der stammede fra afslutning af behandlingen. (16) noterer, at Marte Meo-terapeuten har indsigts position i forhold til plejepersonen i forbindelse med vejledning af denne, hvor hun på forhånd har fundet frem til, hvor der skal sættes ind. I vejledningssituationen skal plejepersonen dog føle, at hun er på cirka samme niveau som terapeuten man finder i fællesskab løsninger, fokus er på samarbejde. Dette er til forskel fra familieterapeuten, der indtager en ikke-indsigts position. Man prøver at undgå, at plejeren bliver selvoptaget og unødig selvkritisk (pga. at være på film). Dette forsøges gjort ved at rette opmærksomheden mod det pågældende barn eller ældre person, som er under analyse Konklusionerne fra litteraturgennemgangen Litteraturgennemgang viste, at Marte Meo bliver flittigt anvendt i Skandinavien især på børneområdet ved bekymring om børns udvikling og adfærd, men også på ældreområdet, hvor fokus er på forbedret kommunikation mellem omsorgspersoner og ældre med en demenssygdom. I betragtning af den relative brede anvendelse af metoden, foreligger der et stort materiale for forskning, men få studier har evalueret konsekvenserne af Marte Meometoden sammenlignet med alternative metoder eller med en kontrolgruppe, som bibeholder status quo. Der er ingen randomiserede kontrollerede forsøg af metoden, og de fleste studier er baseret på et begrænset deltagerantal. Det gennemgåede materiale har været skrevet på engelsk eller skandinavisk. Selv om søgningen blev foretaget uden sprogrestriktion, fandtes der kun en artikel på et andet sprog (tysk). Man ved dog, at Marte Meo bliver anvendt i mange lande 3 (Australien, Belgien, Brasilien, Danmark, Estland, Frankrig, Færøerne, Grækenland, Holland, Hviderusland, Island, Kroatien, Indien, Irland, Israel, Italien, Letland, Liechtenstein, Litauen, Norge, Polen, Rusland, Spanien, Sverige, Schweiz, Slovakiet, Tyskland, Ungarn, USA og Østrig), og der forventes, at flere studier efterhånden bliver publiceret på både børne- og ældreområdet. På følgende hjemmesider og (Marte Meo Forening, Danmark) kan man finde ekstra information/litteratur om Marte Meo. Ikke al litteratur, påskrevet disse hjemmesider, er fundet ved den anvendte søgestrategi, hvilket bl.a. skyldes, at noget af denne tilhører den litteraturmæssige gråzone (dvs. bl.a. ikke effektstudier), og derfor ikke er blevet opfanget og medtaget i litteraturgennemgangen. 3 Fra den internationale Marte Meo hjemmeside: (pr. 24. januar 2008). 17


Järbo Nova Garn 48013 Lyserød med PrisGaranti - kr. 18.00\nHjem / Garn > Garn Producenter > Järbo > Järbo Nova / Järbo Nova Garn 48013 Lyserød\nVarenummer (SKU): 7391724480135 Kategori: Garn > Garn Producenter > Järbo > Järbo Nova Tag: Järbo\nJärbo Nova Garn 48013 Lyserød … læs mere her\nJärbo Nova Garn 48013 Lyserød beskrivelse:\nLæs mere om Järbo Nova Garn 48013 Lyserød her.\nJärbo Nova Garn 48013 Lyserød – Garn og strik er blevet moderne\nVi ser oftere og oftere folk der er, begyndt at fordybe sig i garnnøgler, strikkepinde, opskrifter, masker og hæklenåle- og du tager fejl, hvis du tror, det kun er kvinder, der i vores bevidsthed jo er dem, vi ser som de traditionelle strikkere. Det er faktisk den yngre generation i dag der køber garn, stikkepinde, strikkemønstre osv. Rito.dk er garant for de rigtige ting, du skal bruge til at strikke og hækle. Du får oven i købet, prisgaranti og kan returnere din vare i 365 dage, så du kan med ro i dit sind købe Järbo Nova Garn 48013 Lyserød.\nJärbo Nova Garn 48013 Lyserød med prisgaranti\nJärbo Nova Garn 48013 Lyserød kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i vores varekategori Garn > Garn Producenter > Järbo > Järbo Nova. Der kommer hele hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere Järbo Nova Garn 48013 Lyserød. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Järbo Nova Garn 48013 Lyserød i den kendte webshop Rito.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være Järbo Nova Garn 48013 Lyserød. Købes der ind i online webshops sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nJärbo Nova Garn 48013 Lyserød med 365 dages returret\nShoppes der produkter online, får du nogle bedre betingelser, end hvis du handler i en fysisk butik. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når produkterne er købt online, en del shops efterhånden giver endnu mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og prissammenlignen er let at foretage, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n27 reviews for Järbo Nova Garn 48013 Lyserød\nVær den første til at anmelde “Järbo Nova Garn 48013 Lyserød” Annuller svar


Stilleben No. 49: Detaljer, der tæller\nJeg tror, at de fleste vil give mig ret i, at det tit og ofte er detaljerne, som gør udslaget, når vi skal købe en ting eller sætte et stilleben sammen. Det rå, det slidte, det naturlige, det lyse, det mørke - alle nuancer og materialer har sin charme, og det er helt sikkert denne "cocktail", som gør, at jeg bliver forelsket i en ting og bare må eje den!\nTidens præg på Tolix stolen\nI sidste ende er det vel også derfor, at jeg forsøger at gå efter de originale gamle ting, som netop oser af patina, og som fortæller en eller anden form for historie. En historie vi kun kan gætte os til, og som jeg i hvert fald kan bruge oceaner af tid på!\nMin farmors (Gerda Jørgensen) egen stencil\nGinen i str. 42 med hele 5 bedekæder\nStel fra et symaskinebord\nDe skønne detaljer kræver tit, at man kigger efter en ekstra gang, og selvom jeg jo i bund og grund ser på mine ting flere gange dagligt, kan det være en god idé at bruge lidt tid på at flytte rundt på tingene fra tid til anden. Lys og sammensætningen af "nabo-tingene" gør nemlig en stor forskel - og hvem elsker ikke et fantastisk (nyt) stilleben!\nEt stilleben fuld af detaljer\nIndsendt af Stilleben No. 49 kl. 17.13\nHvidt, slidt & patina 31. januar 2012 kl. 21.51\nHejj..Jeg kan kun give dig ret mht at tingene fortæller en historie, og at man kan bruge lang tid på, at fundere over det..Du har en virkelig flot blog, der netop oser af slidte lækre ting, og smukke stilleben, og ja jeg "om-arrangerer" også mit vældig ofte ( ihvertfald hvis du spørger manden min ;) )Kh Camilla\nPigekammeret 31. januar 2012 kl. 22.28\nHejsa ... Sikke en smuk blog du har ...\nDejligt at du også er til de originale slidte ting som har en charmerende patina ...\nDet er også den stil jeg syntes er så fantastisk ...\nGlæder mig til at følge bloggen ...\nAnnette 1. februar 2012 kl. 18.25\nDet ser bare rigtig fint og hyggeligt ud.\nMilleVanille.blogspot.com 2. februar 2012 kl. 12.22\nRigtig gode billeder..Skønne Tolix stole du har..hvordan har I det med de Tolix stole? nogle siger de er gode og side på andre siger de er forfærdelige..\nde står på min wanted liste..\nKlem og dejlig dag til dig\nFrøken Anker 3. februar 2012 kl. 10.19\nJamen, du har da så ret. Der er charme over de gamle ting. Og en del er også unikke. I butikken får vi ind imellem 2 af den samme madonna ind, men patinaen gør, at figurerne er forskellige hver gang.\nLoppe 5. februar 2012 kl. 21.11\nNetop tilmeldt mig som fast læser..\nfor hold da op hvor du viser mange lækre sager...\npernilles.com 7. februar 2012 kl. 14.38\nUps og øv med det fine spejl :-(((\nSkal vi ses i næste uge, når "Transitten" vender hjem, forhåbentligt - tungt lastet :-))\nMailer lige, ikk ?? Kh Pernille\nDe sidste "gaver"...fra mig selv\nSkodder her, dér og alle vegne


Danske rejsebureauer oplever i stigende grad, at falske konkurrencesider snylter på deres brands og lokker forbrugerne til at klikke, dele og kommentere. I stedet for chancen for at vinde en konkurrence bliver brugerne tilmeldt spam-lister. Fold sammen\nKlik, kommenter og del. Så har du chancen for at vinde en rejse til Maldiverne med rejsebureauet Star Tour.\n- Inden for det sidste halve år er der kommet flere af de her kopisider med kortere og kortere mellemrum. Jeg vil tro, at vi bliver ramt af det her en gang om ugen. Og så sent som i dag har vi opdaget en ny kopiside. Det værste er, at der er mange mennesker, der bliver taget ved næsen. Og samtidig er det irriterende, at vi skal bruge en masse tid på at få stoppet svindlen, siger Nikolai Johnsen.\n- Vi har haft sager med den her slags svindelsider to gange i år. Den seneste blev lukket i forgårs. Og jeg tror, den blev oprettet lige efter, at Star Tour-svindelsiden blev lukket, fortæller Peter Svejgaard, projektleder for sociale medier hos Spies.\n- Det er måden at gøre det på. Vi sætter meget pris på de brugere, der gør os opmærksom på det. Og jo hurtigere, vi får det at vide, jo hurtigere kan svindelsiderne blive lukket, siger Peter Svejgaard.\n- Det skal man være opmærksom på som bruger. Svindlen kommer i alle mulige former. Og det er ikke mærkeligt, at rejsebranchen er ramt lige for tiden, når man tænker på, at det er højsæson for rejser. Vi anbefaler, at man som bruger er enormt kritisk i forhold til, hvad man deltager i, og dropper det, hvis man er den mindste smule i tvivl, siger Lars Arent.


George Saunders. Tiende december\nYou are here: Home / Boganmeldelser / George Saunders: Tenth of December\nEn del af novellerne i denne samling er nærmest Kurt Vonnegut-agtige i deres kombination af sort humor, samfundssatire og mild futurisme:\nDet gælder f.eks. Escape from Spiderhead, som er en foruroligende historie om selvmord som moralsk handling. Her er fortælleren en fængselsdømt, som afsoner sin tid i et futuristisk, klinisk miljø som forsøgskanin for diverse medicinske eksperimenter med stoffer med navne som Verbaluce™ og VeriTalk™ (der stimulerer hjernens sprogcentre og får forsøgspersonen til at tale uafladeligt og velartikuleret) og det dæmoniske stof Darkenfloxx™ (‘Image the worst you have ever felt, times ten. That does not even come close to how bad you feel on Darkenfloxx™’).\nEndnu mere spooky bliver det i samlingens længste novelle, The Semplica Girl Diaries, hvori optræder, hvad der må være litteraturhistoriens mest bizarre havenisser: Fattige kvinder fra tredjeverdenslande som Laos, Somalia og Moldova, som i desperation har ladet sig selv sælge og eksportere som eksklusive havedekorationer til den amerikanske øvre middelklasse, i hvis prydhaver kvinderne nu hænger levende til pynt på snore trukket gennem deres hjerner….\nDer er masser af vid og bid, sans for det groteske og en sort-humoristisk kritik af moderne amerikansk kapitalisme i mange af Saunders historier.\nMen det, der for alvor løfter Saunders op i den tunge litterære klasse, er hans evne til midt i satiren – og med ganske få penselstrøg – at levere stærke, indlevede og følelsesmæssigt nuancerede portrætter af sine personer, selv de mest usympatiske af dem. Og jeg skal love for, at det er en broget samling karakterer, der optræder her – med det forenende karaktertræk, at de alle er mere eller mindre mislykkede, sølle mennesker (rige som fattige), der ikke desto mindre og med svingende succes forsøger at gøre det rigtige.\nDet er rørende og bevægende og uden at blive sentimentalt (på nær måske i titelhistorien).\nSaunders er dog ikke ligefrem nem at læse: Kendetegnende for alle noveller i denne samling er, at man som læser så at sige falder ind midt i historien uden indledende forklaring – det er i starten forvirrende, men gradvist danner man sig et billede af sammenhængen, for så kun i mange af historierne til sidst at få trukket tæppet væk under fødderne igen, når Saunders giver historien et ekstra twist.\nDet er ganske vist ikke nogen revolution i litteraturhistorien at bygge en historie op på den måde, men Saunders gør det bare umanerligt fermt. Og så bruger han i det hele taget det amerikanske sprog sprudlende kreativt, så det er den rene og skære fornøjelse.\n* Sproglig originalitet: Tjek.\n* Sikkert komponerede, overraskende plots: Tjek.\n* Samfundskritik med vid, bid og humor: Tjek.\n* Troværdige, nuancerede og rørende menneskeportrætter: Tjek.\nKonklusion: Jeg skal læse mere Saunders.\nTenth of December udkommer senere her i efteråret 2014 på dansk oversat af Jakob Levinsen til Tiende December (Forlaget Ordenes by).\nTitel: Tenth of December


Siemens Healthineers Privatlivspolitik\nI denne privatlivspolitik beskrives, hvordan Siemens Healthineers (i det følgende kaldet Siemens) indsamler og bruger de personoplysninger, som du efterlader dig og/eller afgiver, når du besøger vores hjemmeside og anvender de forskellige services og funktioner, som vi tilbyder på hjemmesiden.\nVi informerer dig altid, før vi indsamler dine personoplysninger. Oplysninger vi automatisk modtager fra din webbrowser eller enhed er f.eks. din IP-adresse, enhedstype, browser-type, henvisende website, websites tilgået under dit besøg, dato og tidspunkt for besøgsklik. Ved udfyldelse af kontaktformularer indsamles: navn, e-mailadresse, arbejdssted/firma samt eventuelt telefonnummer, hvis du ønsker at blive kontaktet per telefon.\nHvis du har afgivet samtykke (databeskyttelsesforordningens artikel 6(a)) til modtagelse af direkte markedsføring vil vi kontakte dig med markedsføringsmateriale baseret på dine angivne ønsker.\nHvis du har afgivet samtykke (databeskyttelsesforordningens artikel 6(a)) kan vi bruge dine persondata til at kontakte dig for at gennemføre netbaserede undersøgelser til bedre at forstå behovene hos vores kunder.\nSiemens kan overføre personoplysninger til andre Siemens-selskaber eller tredjepart, men kun såfremt og i det omfang sådan overførsel er påkrævet.\nNår du bruger vores hjemmeside, indsamler og behandler vi i nogle tilfælde dine personoplysninger på baggrund af dit samtykke, jf. afsnit 1 ovenfor.\nVær opmærksom på, at du til enhver tid kan trække dit samtykke tilbage. Dette kan ske ved at kontakte os (se kontaktoplysninger i afsnit 8 nedenfor) eller afmelde dig direkte via f.eks. et elektronisk nyhedsbrev.\nHvis du har afgivet samtykke (databeskyttelsesforordningens artikel 6(a)) til modtagelse af direkte markedsføring vil vi kontakte dig med markedsføringsmateriale samt eventuelt bruge dine persondata til at kontakte dig for at gennemføre netbaserede undersøgelser til bedre at forstå behovene hos vores kunder.\nDerudover kan du gøre indsigelse mod indsamling og videre behandling af dine personoplysninger, og du ret til berigtigelse af dine personoplysninger eller bede os om at begrænse behandlingen af dine personoplysninger.\nHvis du beder om det, vil vi slette de personoplysninger, som vi har registreret om dig, medmindre vi kan fortsætte behandlingen på et andet grundlag, f.eks. hvis behandlingen er nødvendig for at kunne fastlægge et retskrav, eller hvis det er nødvendigt for at besvare en henvendelse fra dig.\n6.\tLinks til andre hjemmesider mv.\nHvis du ønsker, at vi opdaterer, berigtiger eller sletter de personoplysninger, som vi har registreret om dig, eller hvis du har nogen spørgsmål til denne privatlivspolitik, kan du kontakte Siemens Healthineers EU Group Data Protection Officer Dr. Katja Stadelman via linket nedenfor\nVersion 1. september 2018


En gradvis og fleksibel genåbning af Danmark er i gang. En succesfuld genåbning på landsplan kræver samtidig kontrol med lokale smitteudbrud. Hurtige og automatiske lokale nedlukninger er et afgørende redskab. Ved lokale udbrud vil der blive iværksat tiltag og restriktioner rettet mod de konkrete udbrud, så smitten bringes under kontrol.\nTiltag og restriktioner ved nedlukninger\nHvis incidensen i et sogn i de seneste syv dage er mindst 1.000 smittede pr. 100.000 indbyggere, der er registreret mindst 20 smittetilfælde med COVID-19, og positivprocenten er mindst 3 pct., er den lokale kommunalbestyrelse forpligtet til at påbyde lukning i sognet af følgende:\nUmiddelbart efter nedlukning af et sogn vurderer Styrelsen for Patientsikkerhed i samarbejde med kommunalbestyrelsen, om påbuddet skal ophæves for konkrete skoler og institutioner eller konkrete lokaler og lokaliteter, der ikke vurderes at være i direkte risiko for påvirkning af smitte.\nNår sognet i syv dage i træk er under niveau på et af de tre parametre (1000-20-3), ophæves nedlukningen.\nHvis incidensen i en kommune overstiger 500 (testkorrigeret) pr.100.000 indbyggere, og der er registreret mindst 20 smittetilfælde med COVID-19, er den lokale kommunalbestyrelse forpligtet til at påbyde lukning i kommunen af følgende:\nDen relevante minister vil desuden tage initiativ til eventuelle yderligere tiltag.\nI kommuner kan selektiv genåbning også ske efter samme procedure som for sogne, hvis der er tale om skoler og institutioner eller konkrete lokaler og lokaliteter, der ikke vurderes direkte risiko for påvirkning af smitte.\nNår kommunen i syv dage i træk er under niveau på et af de to parametre (500-20), ophæves nedlukningen.\nUdeundervisning på lukkede skoler\nElever i grundskoler, ungdoms- og voksenuddannelser, der er nedlukkede, herunder efter påbud fra STPS, kan modtage elever til udendørs fysisk tilstedeværelse til undervisning mv. på skoler og institutioner.\nSkoler og institutioner mv., herunder klubtilbud, i sogne og kommuner, der har været omfattet af en automatisk lukning i mere end 2 uger over de seneste 4 uger, vil fremover kunne gennemføre undervisning under særlige forholdsregler, herunder:\nAnbefaling om undervisning i mindre faste grupper.\nSådan: Tiltag mod lokale udbrud\nDer skabes et effektivt sikkerhedsnet for automatisk nedlukning baseret på forudsigelige og faste grænser for smitten. Der er etableret hjemmel til at pålægge kommunerne at lukke ned for aktivitet ved en bestemt testjusteret incidensgrænse for hhv. sogne og kommuner.\nKommunerne får mulighed for, at der lokalt kan handles endnu hurtigere på lokale smitteudbrud. Kommunalbestyrelsen får således beføjelser til nedlukning af dagtilbud, grundskoler, SFO og klubtilbud, ungdoms- og voksenuddannelsesinstitutioner samt lokaler og lokaliteter, hvor der udøves kultur-, idræts-, fritids- og foreningsaktiviteter. Dette omfatter både statslige, kommunale, private og selvejende tilbud.\nData for kommuner og sogne foreligger på hverdage omkring kl. 14. Kommuner kan således følge med i det testjusterede incidensniveau. Herefter får berørte kommuner besked om evt. lokale nedlukninger, hvorefter kommunalbestyrelsen vil iværksætte nedlukningen. Borgere vil som udgangspunkt skulle informeres inden udgangen af samme dag med henblik på nedlukning følgende dag.\nHvad betyder et testjusteret incidensniveau?\nDet gælder generelt, at hvis der testes mere (foretages flere test) i en kommune end i en anden kommune, vil der sandsynligvis blive fundet flere smittede i den kommune, hvor der er flest indbyggere, der bliver testet, også selvom det faktiske smittetryk er ensartet i de to kommuner.\nDette medfører at incidensen bliver højere i den kommune, hvor flest lader sig teste, hvis man sammenlignede to kommuner, hvor smitteforekomsten var ens. For at sikre et ensartet sammenligningsgrundlag mellem incidensen på tværs af kommunerne beregner ekspertgruppen for matematisk modellering af COVID-19 under Statens Serum Institut derfor den såkaldte testjusterede incidens for hver kommune, hvori der er taget højde for forskelle i niveauet af testning i kommunerne.\nDen testjusterede incidens er baseret på trunkerede data, hvilket betyder at incidenstallet for en given dag er beregnet på baggrund af de tests, der blev gennemført fra og med to dage tidligere og syv dage forud for den dag (i alt 9 dage). Dette er gjort, fordi datagrundlaget for tests, der er foretaget indenfor de seneste to dage, generelt er ufuldkomment. Der indgår alene PCR-test i grundlaget for den testjusterede incidens.\nNy automatisk model for lokale nedlukninger | Sundhedsministeriet (sum.dk)\nPressemeddelelse: Modellen for automatisk nedlukning justeres og træeder i kraft fredag den 30. april (sum.dk)\nPjece: Håndtering af lokale smitteudbrud med COVID-19 (pdf)