Skatte- og Velfærdskommissionen. Skat - PDF\nSkatte- og Velfærdskommissionen. Skat\nDownload "Skatte- og Velfærdskommissionen. Skat"\n1 Skatte- og Velfærdskommissionen Skat Baggrundsrapport Marts 2011\n2 BAGGRUNDSNOTAT SKAT Indholdsfortegnelse BAGGRUNDSNOTAT...2 SKAT Indledning Målsætninger i et moderne skattesystem Dødvægtstab Dødvægtstab i forbindelse med beskatning af arbejdsindkomst Sammenfatning Reference Grønlands Skattesystem Oversigt personbeskatning Oversigt selskabsbeskatningen Oversigt over afgifter Sammensætningen af provenuet...19 Tabel 9.6 Fordelingen af indkomster og fradrag i personer for forskellige indkomstgrupper (2009) Sammenligning af skattetryk Personbeskatning Beskatning af personlig indkomst i Danmark og Grønland Indkomstfordeling Frie goder og værdi af eget forbrug Kapitalindkomst og udbytter Skattefri B-indkomst, standardfradrag Renteudgifter Pensionsindbetalinger Skattemæssige afskrivninger Kommentarer Samspillet mellem personbeskatning og offentlige overførsler\n3 5.1. Samspil mellem overførsler og beskatning Selskabsbeskatning Selskaber fordelt på brancher Selskabsskattesats Skattekontrol af internationale virksomheder Unddragelser Transferpriser Afgifter Indledning Udviklingen i de indirekte skatter Fordele og ulemper ved indirekte skatter Teori vedrørende en generel indførselsafgift Moms Generel indførselsafgift Overvæltning Forbrugerne Producenterne Undtagelser Administration Personskatter Eksisterende administrative problemer Selskabs-, udbytte og royaltyskatter Eksisterende administrative problemer Afgifter Eksisterende administrative problemer Inddrivelse Eksisterende administrative problemer Internationale forpligtelser Dobbeltbeskatningsoverenskomster WTO Udvalgte emner Ensprissystemer Miljøafgifter\n4 Kyotoaftalen Københavneraftalen Afgifter...79 Henvisninger...80 Dette notat er udarbejdet i forbindelse med Skatte- og Velfærdskommissionens arbejde, og indgår som en del af baggrundsmaterialet for kommissionens arbejde. Specialkonsulent Morten Wenzel Selvejer har haft ansvaret for udarbejdelsen af notatet. For yderligere information om Skatte- og Velfærdskommissionens opgaver og arbejde henvises til 4\n5 1. Indledning Grønlands nuværende skattesystem bygger på grundprincipperne i det danske skattesystem. Skattesystemet i Grønland er mindre komplekst end det danske, hvilket bl.a. hænger sammen med, at indkomstdannelsen i Grønland er forskellig fra den danske og et udbredt ønske om, at skattesystemet bør være så enkelt som muligt. Det grønlandske skattesystem skal dog på alle væsentlige punkter håndtere de samme grundlæggende problemstillinger, som skattesystemerne i andre lande. Det gælder eksempelvis med hensyn til ind- og udførsel af varer, beskatning af indkomster, indkomstfordeling m.v. I de kommende år står skattesystemet overfor betydelige udfordringer. Udfordringerne består især i: At sikre, at skattesystemet understøtter målene for den økonomiske udvikling at sikre skattesystemets robusthed, herunder i forhold til en evt. øget internationalisering af erhvervslivet at mindske samspilsproblemerne i forhold til andre offentlige ordninger, dvs. primært de sociale ydelser at sikre, at skattesystemet drives så effektivt som muligt og at smådrifts ulemperne er så få som muligt at sikre balance mellem skattesystemets indretning og skattemyndighedernes faglige kompetencer Målsætninger i et moderne skattesystem I et velfærdssamfund skal et skattesystem varetage en række vigtige kerneopgaver i samfundsøkonomien, herunder Sikre provenu til finansiering af de offentlige udgifter Omfordele Adfærdsregulere (sundhed, sikkerhed, miljø m.v.) Stabilisere konjunkturer Hvis et skattesystem skal bidrage hensigtsmæssigt til løsning af kerneopgaverne skal følgende betingelser så vidt muligt være opfyldt: Efficiens Effektivitet 5\n6 Retssikkerhed Retfærdighed Når der tages en beslutning om at ændre - eller justere - et eksisterende skattesystem, foretages implicit en afvejning af fordele og ulemper ved forskellige skatteregler. Et grundlæggende kriterium ved vurderingen af et givet tiltag er, om det øger velfærden i samfundet. Om et tiltag øger eller forringer velfærden i samfundet angives ofte ved vurdering af tiltagets efficiens (dødvægtstab). Dødvægtstabet ved et givet tiltag angiver, om samfundet som helhed vinder eller taber ved implementeringen af tiltaget. Dødvægtstabet knytter sig ikke kun til de offentlige finanser, men vedrører summen af forbrugernes, virksomhedernes og det offentliges tab, dvs. det samlede samfundsmæssige tab. Værdien af dødvægtstabet er derimod uafhængig af fordelingen mellem de forskellige sektorer: Om et nettotab på 1 krone rammer forbrugerne eller den offentlige sektor er i sig selv ligegyldigt: Begge dele giver et dødvægtstab på 1 krone. Dødvægtstabet påvirkes ikke ved en ren overførsel af midler fra den private til den offentlige sektor eller omvendt. Dødvægtstabet ved et givet tiltag er den del af borgernes velfærdstab, der ikke modsvares af en tilsvarende stigning i de offentlige nettoindtægter. I det omfang reduktionen af borgernes velfærd ikke direkte modsvares af stigende offentlige nettoindtægter, har samfundet som helhed mistet ressourcer. Dødvægtstab er som nævnt ikke det eneste hensyn, der må inddrages ved vurderingen af et skattetiltag. For det første må et tiltag være udformet under hensyn til de juridiske rammevilkår, herunder grundloven, og de restriktioner, som internationale aftaler m.v. pålægger Grønlands skattepolitik. For det andet udformes beskatningen ofte under fordelingspolitiske hensyn. Dvs. spørgsmålet om sammenhængen mellem skatteevnen og fordelingen af skattebyrden. I den forbindelse kan der med fordel skelnes mellem vertikal og horisontal lighed. Med vertikal lighed menes, at skattebyrden primært skal pålægges dem, der bedst er i stand til at bære den. Med horisontal lighed menes, at personer med samme skatteevne bør bære samme skattebyrde. For det tredje bør skattesystemet være udformet under hensyn til borgernes retssikkerhed. I forbindelse med evalueringen af konkrete skatteregler er det først og fremmest spørgsmålet om reglernes gennemskuelighed og forudsigelighed, der er afgørende, således at usikkerhed ikke opstår. Borgeren skal være i stand til at gennemskue de rammer, inden for hvilke vedkommende handler. En væsentlig forudsætning herfor er, at regelgrundlaget er klart og enkelt. For det fjerde har en del skattetiltag i varierende grad indbygget et adfærdsmæssigt sigte. Således vil eksempelvis en afgift på sodavand kunne være begrundet i et politisk ønske om at bruge afgifter til at reducere forbruget af sodavand. Derimod vil en beskatning af en overarbejdstime næppe have et adfærdsmæssigt sigte i sig selv, men en adfærdsændring er snarere en konsekvens af skattesystemets generelle indretning. For det femte bør et skattesystem være indrettet med udgangspunkt i, at reglerne skal kunne fungere effektivt i den virkelighed de skal virke i. Det er centralt for et skattesystem, at borgerne og skatte- 6\n7 yderne har mulighed for at efterleve reglerne og at administrationen kan administrere (håndhæve) dem i praksis. For det sjette bør der tages hensyn til det offentliges og det privates administrations- og implementeringsomkostninger. Med denne form for omkostninger menes dels offentlige og private administrationsudgifter og dels de omkostninger, der kan opstå i forbindelse med tilpasning til nye regler. Administrationen af reglerne er eksempelvis forbundet med betydelige omkostninger, når det (lovligt) er muligt at transformere midler fra én skattebase til en anden med en lempeligere beskatning til følge. I dette tilfælde kan den private sektor med fordel afsætte betydelige midler til (lovlig) skatteplanlægning - herunder ikke mindst midler til rådgivere m.v. Dermed må det offentlige også opruste. På denne måde kan en uklar og flydende grænsedragning mellem forskellige skattebaser lede til kanalisering af betydelige ressourcer over i aktiviteter, der ikke direkte øger de samlede forbrugsmuligheder. For det syvende bør reglerne være udformet under hensyn til påvirkningen af borgernes og virksomhedernes adfærd på de forskellige markeder (køb og salg). Hvor administrations- og implementeringsudgifterne påvirker virksomhedens produktionsomkostninger direkte i form af øgede udgifter til administration etc., fremkommer omkostningerne fra påvirkningen af markedsadfærden mere indirekte. Omkostningerne ved påvirkningen af markedsadfærden opstår, fordi agenterne på markedet ikke foretager deres dispositioner på baggrund af de samme priser: skatterne indskyder en kile mellem sælger og køber. Det leder ofte til en kile mellem de privatøkonomiske og de samfundsøkonomiske omkostninger, jf. senere. For det ottende kan det ofte være grund til at tage hensyn til, hvordan andre lande, og især nabolande, har tilrettelagt deres skattesystemer, hvis man vil sikre at systemet understøtter, at ens land er attraktivt at investere og arbejde i. Det bliver stadig mere almindeligt at både virksomheder og arbejdskraft bevæger sig over grænserne. Dette har været en af hovedforklaringerne på de foregående års betydelige globale økonomiske vækst. Udviklingen har gjort det nødvendigt at tilpasse de nationale skattesystemer til de udfordringer, som dette resulterede i. I et grønlandsk perspektiv har det hidtil nok især været udviklingen af det danske skattesystem, som har været af betydning for, hvor attraktivt det var at investere og arbejde i Grønland. På lidt længere sigt kan det vise sig, at det vil være rigtigt også at tage hensyn til forholdene i en række andre lande (f.eks. Norge, Canada, Australien). Et givet skattetiltag indebærer således en afvejning af en række forskellige grundlæggende hensyn. Vurderingen af det enkelte tiltag vanskeliggøres ikke mindst af, at hensynene ofte kolliderer: Eksempelvis vil hensynet til gennemskuelighed ofte kollidere med hensynet til horisontal lighed. Skal alle med samme skatteevne behandles lige, må skattereglerne udformes under hensyn til alle tænkelige situationer, hvilket kan kollidere med idealet om enkle og gennemsigtige love. Hvis det var muligt at sammenveje hensynene - og på denne måde reducere antallet af dimensioner i beslutningsprocessen - ville det aflaste beslutningstagerne og styrke beslutningsgrundlaget. Det er det desværre ikke. Eksempelvis kan fordelingshensynet og hensynet til minimering af administrationsudgifter ikke på forhånd reduceres til én dimension. Endvidere er visse hensyn udformet som et enten-eller: Svaret på, om et tiltag er i overensstemmelse med Grønlands internationale forpligtelser, er et ja eller nej. 7\n8 Dødvægtstab Dødvægtstab kan illustreres ved et eksempel. Hansen nyder ofte en sodavand og betaler gerne de 5 kr., den koster. Nu indføres imidlertid en afgift på sodavand på 4 kr. Med denne nye afgift synes Hansen, at det er blevet for dyrt at drikke sodavand, og han begynder i stedet at drikke mælk. Da Hansen ikke længere køber sodavand, opnår det offentlige ikke noget provenu. Alligevel er Hansens velfærd blevet forringet. Man må formode, at Hansen gerne ville betale et vist mindre beløb for til gengæld at slippe for denne velfærdsforringelse. Det beløb som Hansen gerne ville betale udgør dødvægtstabet i dette eksempel, hvor det offentlige slet ikke opnår et provenu som følge af indførelsen af (den høje) afgift på sodavand. Inden afgiften blev indført betalte Hansen netop de 5 kr. pr. sodavand, det faktisk kostede at producere sodavanden. Dvs. han betalte de samfundsmæssige omkostninger. Med indførelsen af afgiften skal Hansen imidlertid betale mere end de samfundsøkonomiske omkostninger. På denne måde skaber afgiften en skattekile mellem de privatøkonomiske omkostninger - som Hansen står overfor - og de faktiske samfundsøkonomiske omkostninger - knyttet til produktionen af sodavanden. Det er denne skattekile, der fører til dødvægtstabet. Det kan uddybes med yderligere et eksempel. Jensen overvejer, om hun skal arbejde over. Derved kan hun øge sin bruttomånedsløn med 150 kr. pr. overarbejdstime. Halvdelen af bruttoindkomsten skal imidlertid betales i skat, hvorfor hun kun opnår 75 kr. efter skat. Da Jensen gør op med sig selv, at hun netto skal have mindst 80 kr. for at arbejde en time ekstra, beslutter hun at undlade at arbejde over. Jensen ville være villig til at betale op til 70 kr. for at undgå beskatningen af den sidste arbejdstime. Da beskatningen af denne sidste arbejdstime ikke indbringer noget provenu - hun arbejder jo ikke over - er dødvægtstabet ved beskatningen af denne sidste time - isoleret set - netop lig det Jensen ville betale for at undgå beskatningen af denne ene time - dvs. 70 kr. Eksemplet med Jensen illustrerer, at dødvægtstabet ved beskatning afhænger af beskatningen af den marginale beslutning - dvs. den ekstra time Jensen overvejer, om hun skal arbejde over. Beskatningen af den marginale beslutning svarer ofte til marginalskatten. I eksemplet ovenfor var marginalskatten 50 pct. Havde den i stedet været 46 pct., kunne Jensen have opnået en efter-skat timeløn på 81 kr. Da hun er villig til at arbejde en ekstra time, hvis blot efter-skat timelønnen er mindst 80 kr., ville hun i så fald have været bedre stillet, og det offentlige ville have opnået et merprovenu på mindst 69 kr. Risikoen for alvorlige velfærdstab ved beskatning er - ofte - stigende med stigende marginalskatter. I det første eksempel ville en ophævelse af afgiften på sodavand stille Hansen bedre uden dermed at reducere det offentlige provenu. I det sidste eksempel ville en reduktion af marginalskatten på en gang stille Jensen bedre og samtidig lede til et større skatteprovenu. I eksemplerne knytter skatten sig til en bestemt (økonomisk) handling - henholdsvis køb af sodavand og udbud af arbejdskraft - som påvirkes af beskatningen. Blev skatten i stedet alene udskrevet med et fast beløb pr. hoved - en såkaldt kopskat - ville der ikke opstå noget dødvægtstab. En kopskat vil imidlertid ofte stride imod andre hensyn. Således er det som regel ikke muligt at indrette et død- 8\n9 vægtsfrit skattesystem uden dermed at kollidere med andre grundlæggende hensyn, jf. nedenfor. Men dødvægtstabet bør - alt andet lige begrænses mest muligt. Dødvægtstabet opstår - som ovenfor nævnt - fordi skatten indskyder en kile mellem de privatøkonomiske og de samfundsøkonomiske omkostninger. Indførelsen af en skat vil imidlertid ikke altid lede til et dødvægtstab. Afviger de samfundsøkonomiske omkostninger fra de privatøkonomiske - ved fravær af beskatning - kan introduktionen af en skat rette op på dette forhold og dermed føre til en velfærdsgevinst. Det kan være tilfældet, hvis markedet - på grund af såkaldte markedsfejl - ikke af sig selv sikrer en sådan overensstemmelse, eller hvis der allerede eksisterer andre skatter. Et eksempel på dette er en benzinbeskatning. Når en benzinafgift direkte kan fremme velfærden, skyldes det, at omkostningerne ved benzinforbruget for resten af samfundet - f.eks. i form af luftforurening - ikke automatisk opfanges i priserne. En af årsagerne til markedsfejlen er, at der ikke er nogen, der direkte ejer luften. Derfor kan den omkostningsfrit forurenes, og omkostningerne ved luftforurening bliver således ikke automatisk opfanget i priserne. Vurderer det offentlige - ud fra en paternalistisk indstilling - at forbrugeren ikke kan gennemskue, hvilken effekt forbruget har for forbrugerens velfærd, kan beskatning også fremme velfærden. Et eksempel på dette kunne være tobaksafgifter. I andre situationer kan offentlige tiltag - som eksempelvis regulering (kvoter, forbud m.v.) - udgøre et alternativ til beskatning Dødvægtstab i forbindelse med beskatning af arbejdsindkomst Nedenfor fokuseres på, hvordan den direkte beskatning af arbejdsindkomst fører til et dødvægtstab. Beskatning af arbejdsindkomst reducerer afkastet fra arbejde og påvirker derfor alle beslutninger, der indeholder en afvejning af værdien af arbejde. Når en person yder en indsats på arbejdsmarkedet, opnås en løn, der efterfølgende anvendes på forbrug. Til gengæld mister personen fritid. Da den enkelte får forbrug, men mister fritid, indeholder en persons arbejdsudbudsbeslutning en afvejning af, hvor meget forbrug vedkommende skal have for så til gengæld at opgive fritid. Med beskatning af arbejdsindkomst indføres en kile mellem den privatøkonomiske og den samfundsøkonomiske gevinst ved at arbejde en ekstra time, hvorfor der opstår et dødvægtstab. Skatten reducerer den private gevinst - dvs. efter-skat aflønningen af den sidste time - hvorfor den bliver mindre end den samfundsmæssige gevinst - dvs. lønnen før skat. Skatternes påvirkning af den samlede beskæftigelse er ikke entydig. Det skyldes blandt andet, at indkomst- og substitutionseffekterne trækker i hver sin retning. Indføres beskatning af arbejdskraft, falder det forbrug, der opnås ved at opgive en ekstra enhed fritid. Fritid er blevet billigere i forhold til forbrug, hvorfor der substitueres i retning af mere fritid og mindre forbrug. Substitutionseffekten trækker således i retning af en reduktion af arbejdsudbuddet. På den anden side implicerer beskatningen også, at forbrugeren er blevet fattigere. Denne indkomsteffekt trækker - isoleret set - i retning af en reduktion af såvel fritiden som forbruget. Substitutions- og indkomsteffekten trækker altså forbruget af fritid i 9\n10 hver sin retning, og det er derfor ikke givet, at beskatningen af arbejdskraft i sig selv leder til en ændring af arbejdsudbuddet. Ovenfor er forudsat, at den enkelte frit kan vælge, hvor meget arbejdskraft vedkommende ønsker at udbyde, samt at den enkelte ikke kan påvirke lønnen, dvs. at der er fuldkommen konkurrence. Dette er langtfra en realistisk beskrivelse af alle dele af arbejdsmarkedet. Ofte organiseres arbejdstagerne i fagforeninger, der forhandler med arbejdsgiverne om medlemmernes arbejdsbetingelser. Nogle teoretikere hævder, at progressiv beskatning vil være velfærdsforbedrende i denne situation med ufuldkommen konkurrence. Disse teoretikere forudsætter, at den enkelte fagforening søger at fremme medlemmernes (økonomiske) velfærd og derfor som udgangspunkt fastsætter prisen på arbejdskraft, dvs. minimumslønnen, for højt. Ifølge argumentet reducerer beskatning den gevinst, de beskæftigede opnår ved en stigning i lønnen. Skatten vil ganske vist i nogle tilfælde samtidig reducere arbejdsløse medlemmers gevinst ved at komme i arbejde. Men medfører skatteomlægningen, at de arbejdsløses gevinst ved beskæftigelse er uændret, vil fagforeningen ifølge denne teori nu få mindre ud af en høj minimumsløn. Derfor reduceres lønkravet ifølge disse teoretikere og ledigheden falder. Det betyder omvendt, at indsatsen af arbejdskraft og produktionen stiger, hvilket reducerer dødvægtstabet. Gevinsten fremkommer, fordi den ufrivillige ledighed reduceres. Omvendt kan en lavere progression - ifølge synspunktet - lede til større lønkrav, stigende ledighed og et større dødvægtstab. Andre teoretikere anfører imidlertid, at en reduktion af ledigheden ikke altid indebærer en velfærdsgevinst. Afhænger de beskæftigedes kvalitative indsats af lønnen efter skat, kan en stigning i progressionen - ifølge denne teori - føre til en forøgelse af dødvægtstabet på trods af, at ledigheden reduceres. Der kan være mange grunde til, at den enkelte medarbejders kvalitative indsats afhænger af lønnen efter skat. Eksempelvis kan en høj løn føre til, at medarbejderen meget nødigt vil fyres, hvorfor denne øger indsatsen i håbet om dermed at undgå fyring - eller også kan arbejdsgiveren direkte lade lønnen afhænge af den enkeltes kvalitative indsats. Ifølge dette synspunkt kan en stigning i progressionen lede til en reduktion af lønniveauet og dermed af ledigheden. Indførelsen af progressiv beskatning af lønindkomst betyder jo - ifølge synspunktet - at det beløb, arbejdsgiveren skal betale for at få medarbejderne til at yde en ekstra indsats, stiger i forhold til det beløb, han skal betale for at ansætte en ekstra mand. Derfor hævder disse teoretikere, at det optimale lønniveau set fra arbejdsgivernes synspunkt falder, og at ledigheden dermed reduceres. Bemærk, at dette ikke med sikkerhed fører til større produktion. Den samlede kvalitative arbejdsindsats er jo ikke nødvendigvis steget, da produktiviteten er faldet. Den forvridning af afvejningen mellem forbrug og fritid, der fremkommer som en konsekvens af arbejdsindkomstbeskatningen, påvirker også beslutningen om investering i uddannelse. Beslutningen om valg af uddannelse vil være påvirket af den aflønning, der kan opnås som en konsekvens af uddannelsen. Beslutningen implicerer et vist løn- og fritidstab i uddannelsesperioden, desuden skal personen afholde udgifter til bøger mv. Til gengæld kan vedkommende så opnå en større aflønning senere hen. Progressiv beskatning reducerer imidlertid værdien af det fremtidige afkast efter skat i forhold til det tab, personen lider under uddannelsen. Vælger personen at arbejde i stedet for at uddanne sig, bliver lønindtægten lempeligere beskattet, end hvis han uddanner sig og først senere får udbetalt en løn, der til gengæld er større og dermed beskattes hårdere. Ud fra denne betragtning reducerer progressiv beskatning tilskyndelsen til uddannelse, og der fremkommer et dødvægtstab, idet 10\n11 skatten jo netop har indført en kile mellem de privat økonomiske og de samfundsøkonomiske gevinster ved uddannelse. I modsat retning trækker så det forhold, at uddannelse er gratis, det tilskynder - isoleret set - til investering i uddannelse og at der kan modtages uddannelsesstøtte i uddannelsesperioden. Beskatningen af arbejdsindkomst har også betydning for aflønningsformen. Beskatning af arbejdsindkomst tilskynder til, at aflønningen tager form af ubeskattede naturalier, eksempelvis ubeskattede eller lavt beskattede frynsegoder (f.eks. feriefrirejser, fri telefon m.v.). Dette sker selvsagt udelukkende, hvis skattereglerne ikke hindrer det. Hvis ikke skattesystemet indrettes under hensyn til dette, vil arbejdstagerens forbrug af visse goder blive højere end ved fravær af beskatning, hvorfor der opstår et dødvægtstab. Beskatningen af arbejdsindkomst har ikke bare betydning for omfanget af frynsegoder, men også for valget af uddannelse. Ved valg af uddannelse afvejes det rene lønmæssige afkast fra uddannelsen i forhold til det afkast, der kan opnås i form af kvalitet i arbejdsindholdet og prestige. Hvis ikke disse tre forhold følges ad, vil beskatning af arbejdsindkomst lede til en højere vægtning af arbejdsindhold og prestige, da fordelen ved en høj løn reduceres. I det omfang et spændende arbejdsindhold og prestige er knyttet til specifikke uddannelsesretninger, kan det lede til overinvestering i disse former for uddannelse, og dermed påvirke arbejdsstyrkens uddannelsesmæssige sammensætning. Det er som udgangspunkt en fordel, hvis det samme gode beskattes på samme måde i hele økonomien, jf. nedenfor. Der er mange grunde til, at det ikke er muligt at beskatte arbejdskraft på den samme måde i hele økonomien. Eksempelvis beskattes langt det meste gør-det-selv-arbejde ikke. Når lønarbejde beskattes, hvorimod gør-det-selv-arbejde ikke beskattes, vælger flere at foretage gør-det-selvarbejde. Således fremkommer situationen, hvor tømmermesteren reparerer sin egen vandhane, mens blikkenslageren bygger sin egen udestue. Dermed udnyttes den enkeltes kompetencer ikke optimalt, og der opstår et dødvægtstab. Endelig er der sort arbejde. Det er ikke muligt uden tab af betydelige ressourcer at sætte effektivt ind over for alt sort arbejde. Derfor vil en del arbejde blive organiseret som sort arbejde. Det er imidlertid ikke alt arbejde, der kan organiseres på denne måde, hvorfor der i realiteten opstår forskel på beskatningen af arbejdskraft i de forskellige sektorer. Det leder til et dødvægtstab. Indtil nu er det forudsat, at den enkelte fuldt ud kender konsekvenserne af valget af uddannelse og beskæftigelse. I virkelighedens verden er der snarere tale om, at beslutningerne påvirker sandsynligheden for en given hændelse. Eksempelvis er det langtfra sikkert, at man bliver millionær af at uddanne sig til revisor, på den anden side er sandsynligheden nok større, end hvis man læser til socialpædagog Sammenfatning Dødvægtstabet opstår, fordi der indskydes en kile mellem de privatøkonomiske og de samfundsøkonomiske omkostninger. Den direkte beskatning af arbejdskraft introducerer en skattekile mellem de privat økonomiske og de samfundsøkonomiske omkostninger ved valget mellem: Forbrug og fritid. 11\n12 Uddannelse. Aflønning. Organisering af arbejdskraften. Omfanget af økonomisk usikkerhed, den enkelte vil acceptere. Arbejdsindkomstbeskatningen leder til et dødvægtstab via reduktionen af udbuddet af arbejdskraft. En kompenseret arbejdsindkomstbeskatning reducerer antallet af timer, den enkelte ønsker at arbejde. Progressivbeskatning kan dog øge beskæftigelsesgraden og reducere dødvægtstabet i tilfælde af monopolistisk adfærd (fagforeninger). Empiriske undersøgelser tyder imidlertid på, at den første effekt dominerer den sidste, og at beskatningen således reducerer arbejdsudbuddet og øger dødvægtstabet ved valget mellem forbrug og fritid. Arbejdsindkomstbeskatningen, og herunder særligt en progressiv beskatning, påvirker også kvaliteten af det arbejde, der udføres. Den progressive beskatning reducerer tilskyndelsen til at yde en ekstra indsats. Det bidrager også til dødvægtstabet. Umiddelbart reducerer arbejdsindkomstbeskatning - isoleret betragtet - tilskyndelsen til investering i uddannelse. Der er imidlertid også blevet argumenteret for, at beskatningen påvirker arbejdskraftens uddannelsessammensætning. Hvor beskatningen på den ene side - via forvridningen af valget mellem forbrug og fritid - reducerer arbejdsstyrkens uddannelsesniveau, kan den på den anden side lede til overinvestering i visse former for uddannelse, dvs. i den form for uddannelse, hvor afkastet er prestige og arbejdsindhold frem for penge. På denne måde påvirker arbejdsindkomstbeskatningen måske særligt arbejdsstyrkens uddannelsessammensætning. Endelig tilskynder arbejdsindkomstbeskatning til sort arbejde og gør-det-selv-arbejde. En opgørelse af dødvægtstabet som følge af den direkte beskatning af arbejdskraft bør således - ideelt set - tage hensyn til alle disse aspekter Reference Når der nedenfor foretages flere sammenligninger mellem forholdene i Grønland og Danmark skal det ses i sammenhæng med, at Grønlands skattesystem og i vidt omfang den grønlandske velfærdsmodel er inspireret af og opbygget med udgangspunkt i de danske modeller på områderne. Desuden er meget store dele af den tilkaldte arbejdskraft historisk set rekrutteret fra det danske arbejdsmarked, ligesom langt den overvejende del af udvandringen fra Grønland er sket til Danmark. Grønlands primære konkurrent, når det drejer sig om at tiltrække og fastholde arbejdskraft m.v. i Grønland, har således hidtil været Danmark. Bl.a. har de danske ændringer i 2009 i beskatningen af arbejdsindkomster (forårspakke 2.0) haft indvirkning på dette konkurrenceforhold. 12\n13 2. Grønlands Skattesystem Skattesystemet i Grønland bygger på grundprincipperne i det danske skattesystem, men er mindre udbygget end i Danmark og andre vestlige lande. Dog skal skattesystemet i Grønland på alle væsentlige punkter håndtere de samme grundlæggende problemstillinger, som skattesystemerne i andre lande Oversigt personbeskatning Personbeskatning Indhold Udgangspunkt Skattesystemet bygger som altovervejende hovedregel på et netto-indkomstprincip. Det indebærer, at alle skattepligtige indkomstformer behandles ens, uanset om indkomsten hidrører fra lønarbejde, selvstændig virksomhed, kapitalafkast eller pension mv. og opgøres under ét. Herfra fratrækkes de samlede fradragsberettigede udgifter. Indkomstskatteloven bygger på et globalindkomstprincip, som indebærer, at udlandsindtægter skal medregnes ved indkomstopgørelsen. Personskatten i 2010 Kommune Kujalleq og Qaasuitsup Kommunia var 44 %, mens den i Kommuneqarfik Sermersooq og Qeqqata Kommunia var 42 % I områderne uden for kommunal inddeling var satsen i %. Data vedr. 2008: Antal skattepligtige Antal selskaber - heraf selskaber, som betalte skat Antal fysiske personer, som betalte skat Antal fysiske personer med erhvervsindkomst - heraf personer, som ikke også havde lønindkomst Kilde: Skattestyrelsen Lønmodtagere For ikke-erhvervsdrivende fysiske personer er løbende indkomster som hovedregel skattepligtig, mens kapitalgevinster som hovedregel er undtaget fra skattepligt. Normalt vil der således ikke ske beskatning af gevinst ved afståelse af den private bolig, aktier eller obligationer eller lignende værdipapirer. Endvidere er gaver mellem ægtefæller og børn og forældre ikke skattepligtige. Det samme gælder formueforøgelser, der hidrører fra arv eller arveforskud. Værdien af privat benyttelse af egne ejendele, herunder bolig, anses almindeligvis ikke for skattepligtig. 13\n14 Løn i form af naturalydelser samt personalegoder i øvrigt er i udgangspunktet skattepligtige på lige fod med lønindkomst. En række personalegoder beskattes imidlertid ikke i praksis. Det gælder f.eks. de såkaldte "vakantboliger, hjemme pc'ere mv. Værdien af privatforbrug af produkter fra jagt, fangst og fiskeri er ligeledes fritaget fra beskatning. Desuden er en række ydelser knyttet til et ansættelsesforhold, f.eks. flyttegodtgørelse samt en årlig frirejse, undtaget fra skattepligt. En række sociale ydelser fra det offentlige, herunder tillæg til alders- og erhvervsudygtighed, boligsikring, børnetilskud, hjælp til vidtgående handicappede mv. er også undtaget fra skattepligt. I en lov om skattebegunstiget opsparing er det bestemt, at bankens præmierente og et løbende rentetilskud fra landskassen er skattefri. Personer, som skal betale indkomstskat i Grønland, indrømmes et årligt personfradrag på kr. (2010) ved beregning af indkomstskatten. Personer, der bor eller opholder sig i Grønland, har ret til at fratrække en række omkostninger af betydning for deres indkomsterhvervelse (ligningsmæssige fradrag). Det gælder bl.a. bidrag til fagforeninger mv., renter og løbende provision af gæld, underholdsbidrag til børn og tidligere ægtefælle og lignende. I stedet for de ligningsmæssige fradrag kan personer, der bor eller opholder sig i Grønland, fratrække et standardfradrag på kr. Standardfradraget kræver hverken dokumentation eller at den pågældende har haft udgifter. Personer, der bor eller opholder sig i Grønland, har herudover et skattefrit bundfradrag i en eventuel B-indkomst. En undtagelse fra globalindkomstprincippet er reglen om, at indtægter og udgifter vedrørende fast ejendom beliggende uden for Grønland ikke medregnes ved indkomstopgørelsen. På pensionsområdet er hovedprincipperne, at der er fradragsret/ bortseelsesret for beløb, der indbetales til pensionsordninger, at løbende afkast (renter, udbytter og fortjenester ved salg af værdipapirer mv.) ikke beskattes, mens løbende udbetalinger fra ordningerne er undergivet indkomstbeskatning. 14\n15 Personligt erhvervs- drivende Indkomstopgørelsen for erhvervsdrivende sker med udgangspunkt i de samme regler som for øvrige skatteydere. Ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan erhvervsdrivende fradrage deres driftsomkostninger. De udgifter, der kan fratrækkes, er de løbende udgifter, typisk udgifter til personale, administration, salgsomkostninger, leje af lokaler mv. Udgifter, der vedrører skatteyderens private tilværelse, er derimod ikke fradragsberettigede. Udgifter, der vedrører formuen, dvs. udgifter til etablering, anlæg, afvikling af grundlaget for indkomsterhvervelsen, er som udgangspunkt heller ikke fradragsberettigede. Et indkomstårs skattemæssige underskud kan fradrages i indkomsten i de nærmest følgende 5 år. Erhvervsdrivende personer kan ikke foretage skattemæssige afskrivninger for et større beløb end det, der svarer til deres indtægt ved selvstændig erhvervsvirksomhed. Der kan foretages skattemæssige afskrivninger på maskiner, inventar og lignende, skibe, fly, bygninger og ombygningsudgifter på lejede lokaler, goodwill, fiskekvoter, tidsbegrænsede rettigheder, tilslutningsafgifter samt produktionsaktiver, der anvendes til efterforskning eller udnyttelse i henhold til lov om mineralske råstoffer mv. i Grønland. Aktiver, der benyttes både til erhvervsmæssige og private formål, kan kun afskrives, såfremt halvdelen af benyttelsen inden for det pågældende år er erhvervsmæssig. Den erhvervsdrivende kan frit vælge, i hvilket år og med hvilken procent et afskrivningsberettiget aktiv skal afskrives skattemæssigt. Ved afhændelse af et afskrivningsberettiget aktiv opgøres fortjenesten eller tabet som forskellen mellem afståelsessummen og den nedskrevne anskaffelsessum. Der er fastsat visse regler om særlig lempelig skattemæssig behandling af overdragelser mellem forældre og børn, søskendes børn og adoptivbørn (generationsskifter) Oversigt selskabsbeskatningen Selskabsbeskat- Indhold 15\n16 ning Selskabsskattesatsen i 2010 var 30 %. Der gælder som altovervejende hovedregel de samme regler for opgørelsen af et selskabs mv. skattepligtige indtægter, som de der gælder for personligt erhvervsdrivende. Der findes dog en række særregler. Bl.a. skal selskaber som udgangspunkt medregne fortjeneste og tab ved afståelse af aktier og anpartsbeviser, obligationer, pantebreve og fordringer i øvrigt samt fast ejendom. Med hensyn til underskudsfremførsel gælder nogle særregler om, at såfremt der sker væsentlige ændringer i selskabets ejerkreds eller væsentlig ændring af selskabets aktiviteter i den periode som underskuddet vedrører, kan underskuddet ikke fremføres, medmindre der foreligger en tilladelse hertil fra Skattestyrelsen. Selskaber kan foretage skattemæssige afskrivning på de samme afskrivningsberettigede aktiver og fratrække driftsomkostninger i samme omfang som personligt erhvervsdrivende. Selskaber kan yderligere foretage skattemæssige afskrivninger på beboelsesbygninger beliggende i Grønland. Selskaber er undergivet visse begrænsninger vedrørende skattemæssige afskrivninger. Disse begrænsninger modificeres dog af, at selskaber kan forøge de skattemæssige afskrivninger med op til et beløb, der svarer til halvdelen af selskabets overskud før skat. Udbetales udbytte fra et i Grønland hjemmehørende selskab, skal det udbytteudbetalende selskab indeholde udbytteskat. Det udloddende selskab kan fratrække det udloddede beløb ved sin indkomstopgørelse. Ved udbetaling eller godskrivning af royalty, skal der indeholdes royaltyskat. Selskaber er skattefrie af udbytte fra 25 % ejede udenlandske datterselskaber, men til gengæld ydes der ikke fradragsret for efterfølgende udlodning af udbyttet. 2.3 Oversigt over afgifter Afgifter Indhold Arbejdsmarkeds- Alle arbejdsgivere, som i forbindelse med udbetalinger af lønninger mv. har pligt til at inde- 16\n17 afgift (AMA) holde A-skat til Grønland, skal indbetale en afgift på 0,9 % af lønsummerne. Pligten omfatter såvel private som offentlige, grønlandske som udenlandske arbejdsgivere. Den danske stat er dog som følge af sammenhængen til bloktilskuddet fritaget for at indbetale arbejdsmarkedsafgift. Endvidere vil afgiften kunne bortfalde for arbejdsgivere, der er meddelt tilladelse til udnyttelse i henhold til lov om mineralske råstoffer m.v. i Grønland i det omfang, det følger af rettighedshaverens tilladelse. Afgiften medgår til finansiering af efteruddannelse og kompetenceudvikling på erhvervsuddannelsesområdet. Arbejdsmarkedsbidraget opkræves på samme måde og på samme tid som arbejdsgivernes afregning af indeholdte A-skatter. For private arbejdsgivere beregnes arbejdsmarkedsafgiften af den samlede lønsum i den pågældende måned, medens offentlige arbejdsgivere korrigerer for udbetalte pensioner, takstmæssig hjælp og offentlig hjælp, idet disse ydelser ikke indgår i den afgiftspligtige lønsum. Indførselsafgift Der opkræves afgift ved indførsel af visse nydelsesmidler (chokolade, sukker m.m.), alkoholholdige drikkevarer, mineralvand, drikkevareemballage, tobaksvarer, kødprodukter, motordrevne køretøjer (knallerter, biler, sne- og vandscootere mv.), parfumer og spilleautomater. Erhvervsmæssig indførsel af tobaksvarer og alkoholholdige drikkevarer er betinget af indførselstilladelser. Indførsel af øl og cigaretter er i praksis som følge af gældende regler monopoliseret. Størstedelen af afgiftsprovenuet hidrører fra indførslen af alkoholholdige drikkevarer og tobak samt i et lidt mindre omfang motordrevne køretøjer. Eksempler på afgiftsbelægningen på alkohol: Øl, cider 2,2 % Bordvin 12 % Spiritus 40 % Spiritus 65 % 3,50 kr./liter 66,00 kr./liter 361,00 kr./liter 591,00 kr./liter Eksempler på afgiftsbelægningen af tobaksvarer: Cigaretter Pibetobak - groftskåren Finskåren røgtobak Cigaretpapir/-hylstre 2,23 kr./stk. (44,60 kr./20 stk.) 492,00 kr./kg ,00 kr./kg 0,48 kr./stk. 17\n18 Eksempler på afgiftsbelægningen af motordrevne køretøjer: Knallerter Snescootere Vandscootere Lastbiler m.v. over 4 t Personbiler kr./stk kr./stk kr./stk kr./stk kr./stk % af fakturapris mellem og kr % af fakturapris over kr. Andre biler under 4 t kr % af fakturapris over kr. Motorafgift Der opkræves en løbende motorafgift på biler, som er registreringspligtige i henhold til den grønlandske færdselslov. Undtaget fra afgiftspligt er bl.a. brandvæsenets og sygehusenes udrykningskøretøjer samt motorkøretøjer, der ejes og anvendes erhvervsmæssigt af fåre- og rensdyrholdere og lignende på deres bedrifter. Afgiftens størrelse afhænger af bilernes egenvægt og varierer fra knap kr. til knap kr. pr. år. Stempelafgift Der skal betales stempelafgift ved overdragelse af fast ejendom. Desuden skal der betales afgift ved pantsætning af fast ejendom eller løsøre samt ved visse former for afbetalingskøb. Stempelafgiften udgør 1,5 %. Lotteriafgift Der skal betales afgift af den samlede præmiesum ved lotterier, uanset om præmierne er penge eller naturalier. Afgiften udgør 15 % af den del af præmierne, som overstiger 200 kr. Afgiftspligten omfatter også præmier vundet på gevinstgivende spilleautomater. Afgiften skal betales af den, der afholder lotteriet. Præmier vundet ved lotteriafgiftspligtige spil er fritaget for indkomstskat. Automatspilsafgift Der betales afgift af automatspil, som opstilles efter tilladelse fra kommunalbestyrelserne. Afgiftens størrelse afhænger af, om spilleautomaterne er gevinstgivende eller ej. Afgiften sti- 18\n19 ger med antallet af opstillede automater. Afgiften udgør kr. årligt for gevinstgivende spil og kr. årligt for ikkegevinstgivende spil. Havne- og krydstogtspassagerafgift Der opkræves afgift ved skibes anløb af havne i Grønland. Afgiften opgøres som udgangspunkt efter skibets størrelse og varighed af opholdet i havnen, idet der dog opkræves en særlig passagerbaseret afgift for krydstogtsskibe Afgiften udgør 0,70 kr. pr. bruttoton pr. døgn. Krydstogtspassagerafgiften udgør 525 kr. pr. passager. En række skibstyper er fritaget for afgift. Det gælder bl.a. grønlandske fiskefartøjer, grønlandske skibe på under 200 bruttoton, offentligt ejede skibe, ruteskibe til bygder og yderdistrikter samt passagerskibe, der sejler efter servicekontrakt med Selvstyret. Rejeafgift Der opkræves en afgift på rejer, der ikke landes med henblik på forarbejdning ved et grønlandsk produktionsanlæg. Afgiften svares af personer og selskaber, der har licens til rejefiskeri med grønlandsk indregistrerede skibe. Afgiften er en variabel procentdel, som fastsættes for et kvartal ad gangen på grundlag af et indeks, der tager udgangspunkt i erhvervets gennemsnitlige salgspriser for de afgiftspligtige rejer. Indekset omfatter de gennemsnitlige salgspriser pr. kilo for afgiftspligtige rejer for 4 fortløbende kvartaler, således indekset, der danner baggrund for rejeafgiften for januarkvartalet 2010, fastsættes på baggrund af de gennemsnitlige salgspriser pr. kg afgiftspligtige rejer i oktoberkvartalet 2008 samt i januar-, april- og julikvartalet Ved beregningen af indekset, der danner baggrund for rejeafgiften for aprilkvartalet 2010, udgår de gennemsnitlige salgspriser pr. kilo afgiftspligtige rejer i oktoberkvartalet 2008 og erstattes af de gennemsnitlige salgspriser pr. kg afgiftspligtige rejer i oktoberkvartalet 2009 og så fremdeles. Indekset sættes til 100,00 ved en gennemsnitlig salgspris pr. kilo afgiftspligtige rejer på 11,70 kr. Indekset reguleres for hver øre, den gennemsnitlige salgspris pr. kg afgiftspligtige rejer overstiger 11,70 kr. Rejeafgiften fastsættes til 0,01 %, når indekset udgør 100,0769 stigende proportionalt med 0,01 %, hver gang indekset stiger med 0,0769 procentpoint Sammensætningen af provenuet Det samlede provenu fra indkomstbeskatning og afgifter fremgår af tabel 2.1. Størstedelen (80 %) af det samlede skatte- og afgiftsprovenu i 2008 kommer fra de direkte skatter (indkomstskatter). Ca. 7 % af de direkte skatter vedrørte selskabs- og udbytteskatter, mens ca. 93 % kom fra landsskat, kommunale skatter mv. (personskatter). En mindre del af det samlede provenu i 2008 (20 %) stammer fra indirekte skatter (afgifter). Heraf udgjorde provenuet fra indførselsafgifterne knap 72 %. 19\nKapitel 9: Skatter og Afgifter\nKapitel 9: Skatter og Afgifter 9.1 Indledning Skatternes primære funktion er at finansiere de offentlige udgifter. Skatternes størrelse og systemets indretning afhænger derfor først og fremmest af de politiske


Trådløs omkreds sikkerhed kan identificeres ved brug af trådløse enheder som f.eks. IP-kameraer, varme- og bevægelsesdetektorer, elektroniske badges eller nøgler samt et styringssystem til at overvåge operationen. Perimeter-sikkerhed regulerer fysisk adgang til et bestemt sted. Trådløs netværkssikkerhed har form af software, der opretter digitale forhindringer og vejblokke for at regulere adgangen til computernetværk og de tjenester og data, der er lagret på dem - ved brug af brugernavne, adgangskoder og komplicerede algoritmer.\nI 1994 udgav Olympus sit første digitalkamera, som tillod brugere at uploade billeder via mobiltelefonlinjer. Sikkerhedsteknologi eksploderede derefter til det trådløse felt, der indeholdt live video feeds, biometrics og meget mere. I 1999 udviklede trådløs netværkssikkerhed ud af behovet for at levere trådløse netværk en form for sikkerhed - specifikt havde det samme niveau af sikkerhedsbrugere med kabelbaserede netværk.\nTrådløs omkreds sikkerhedsinstallation omfatter steder traditionelt betragtet intensiv, såsom på murede eller betonvægge. Batteridrevne enheder genoplades automatisk ved hjælp af sollys, hvilket eliminerer behovet for ekstern strøm. De, der oprettes med henblik på sikkerhed, linker ofte til specialiseret software til fjern observation og opbevaring. Trådløs netværkssikkerhedsstyring, overvågning og opdateringer foregår eksternt, med en fysisk tilstedeværelse på stedet betragtes som valgfri.\nTrådløse enheder, hvad enten de er beregnet eller ej, kan arbejde med trådløs omkreds sikkerhed, hvilket giver mulighed for et stort udvalg af produkter og priser for at dække alle mulige sikkerhedsbehov for perimeter. Som netværksenheder udgør de en omfattende pakke. Kombineret med WEP, WPA, WPA2 eller en anden form for trådløs netværkssikkerhed fungerer omkreds sikkerhed sikkert og relativt fri for indtrængen.\nSelvom det er fremragende, når de arbejder, kan trådløse signaler afbrydes. Hvis du tænder for en mikrobølgeovn i nærheden af en trådløs enhed, kan du sprede signalet. Ved installation i kommercielle områder skal du overveje metalbeslag, den anvendte type fastgørelsesanordning, ledninger og belysning og alt andet, der kan forårsage signalforringelse. Trådløs netværkssikkerhed er lige så skrøbelig - adgangskoder kan gå tabt, routere beskadiget og opgraderinger kompromitteres - hvilket resulterer i et utilgængeligt eller uvirksomt trådløst netværk. Selvom trådløs netværkssikkerhed og trådløs omkreds sikkerhed ligner hinanden, adskiller de sig på flere måder. Man beskytter digitale værdigenstande eller information, mens den anden beskytter de fysiske værdigenstande som mennesker, steder og genstande. Som med de fleste elektroniske og edb-programmer, kommer de to sammen for at arbejde hen imod et fælles mål.


sæson 2016, Hillclimb og sprint, kalender - hms.dk\nsæson 2016, Hillclimb og sprint, kalender\nUlæst indlæg af SørenDuun » 14. dec 2015, 20:18\n-og jer der tænker på at starte i denne herlige diciplin i år:\nSæsonen er under planlægning. Kalender, klasser, mesterskabsregler osv.\nVi har ikke alt på plads endnu, men det ligner en sæson med 3 sprint og 3 hillclimbs, i alt 6 løb, samt et kursus for debutanter til at starte på.\nSidste år kørte vi 7 afdelinger og der er tegn på at det er lige i overkanten hvis der også skal være en weekend eller to til andet end motorsport.\nVi har også lyttet til ønsker til ændringer i klasseinddelingen. Ikke alt er muligt hvis der også skal være nok deltagere i klassen. Men vi\ndeler 0-1300 klassen for historiske biler i 2: 0-1000 og 1000-1300. Og så bliver de for alle perioder. Det tror vi på kommer til at fungere.\nSå, lad os starte med løbskalenderen 2016:\n16/4 Forårskursus. Kursus for debutanter (datoen er ikke på plads men sæt et forløbigt kryds)\n7-8/5 Historic Masters Jyllandsringen. Banesprint 4 heat ! Historisk motorsportsstævne, baneløb og sprint DMRacing.dk\n11/6 Nordjyllands hillclimb. Gl. Skørping.\n6/8 Munkebjerg Sprint (hillclimbkursus samme dag)\n7/8 Munkebjerg hillclimb\n27/8 Silkeborg Sprint (hillclimb kursus samme dag)\n17/9 Fyn hillclimb\nPå datoerne 11/6 og 17/6 er nye steder i spil. Men også de gamle. Du hører nærmere.\nHMS hillclimb gruppe,\nMads Vejnø Lund\nTilmeldt: 10. feb 2015, 18:18\nRe: sæson 2016, Hillclimb og sprint, kalender\nUlæst indlæg af Mads Vejnø Lund » 14. dec 2015, 23:18\nDet ligner en fin sæson.\nVar det ikke noget med at de i gl skørping har jubilæum i år, og havde planer om et ekstra stort arrangement. Og sammen med munkebjerg og silkeborg synes jeg det er de 3 bedste løb målt på hygge og omgivelser.\nEfter min mening skal man nok genoverveje konceptet for banesprint på jyllandsringen 3x2 omgange fordelt på en hel weekend er lige i underkanten, du skriver 4 heat, er det tællende ? eller incl træning ?\nSportsligt set er der god variation på de forskellige baner, hver med deres udfordringer. Så der er det ikke let at vælge noget fra.\nJeg går i garagen og tuner lidt mere på den brune, der er lige en rød fiat jeg skal have snor i næste år\nTilmeldt: 20. okt 2014, 19:07\nUlæst indlæg af ars » 15. dec 2015, 17:54\nBevar Gl. Skørping. Det er et rigtigt fedt løb, både prøven og omgivelserne.\nUlæst indlæg af SørenDuun » 17. dec 2015, 19:51\nSå er der nyt om løbsdatoen 11/6-15\nHans Christian har netop fået aftalen på plads med Gl. Skørping så det bliver der vi kører.\nOg det er rigtigt, det er jubilæumsår i Gl. Skørping og de har fået ny asfalt, i hvert fald på transportstrækningen ...\nMen tunnellerne er der stadig !!!!\nVi glæder os til at kommer derop til byfest i sommervarmen i juni !\nUlæst indlæg af SørenDuun » 17. dec 2015, 20:13\nOm danish masters racing festival er der gode nyheder.\nVi får mere køretid. 4 heat på henholdsvis 55 min, 45 min, 40 min, 40 min.\nVi ved at vi sidste år afviklede 50 biler på ca 30 min så hvis vi fastholder deltagerantallet på 50\nså kan vi køre en omgang mere pr heat. Og det blev jo ikke kedeligere af at starte tættere !\nUden at det ligger fast, så vil jeg nok mene at vi skal bruge 1. heat til tidtagning så vi kan sammensætte\nefterfølgende startfelter efter tiderne i 1. heat.\nSå bliver der 1 tidtagning og 3 tællende heat.\nDet bliver 2 heat lørdag og 2 heat søndag.\nOg så er der nogen der spør "Hvad skal vi lave en HEEEL weekend" !\nOg jeg ser 2 oplagte muligheder:\n1- spis pølser, drik cola, se på motorløb....\n2- reparer din bil natten mellem lø og sø. det var der flere der gjorde sidste år.\nTilmeldt: 6. okt 2006, 16:23\nUlæst indlæg af Skallerup » 30. dec 2015, 21:54\nTak for Jeres store arbejde med planlægning og afvikling, glæder mig til sæson 2016, det ser RIGTIG godt ud.\nGiv den gas, på den gode måde.\nTilmeldt: 31. dec 2008, 14:37\nGeografisk sted: Peak District, UK\nUlæst indlæg af 02Anders » 20. feb 2016, 23:31\nDet ser daelme godt ud de Herrer!\nEfter at have deltaget i mit foerste hillclimb sidste aar paa Fyn, saa er jeg frisk paa mere igen i aar.\nDet bliver dog ikke en hel saeson for mit vedkommende, da det er lidt meget at rejse fra England til Danmark til hver loebsweekend, men jeg sigter efter at troppe op med min groenne BMW 2002 til Gl. Skoerping og igen til Munkebjerg.\nGladder mig til at se jer igen...\n'72 - BMW 2002 (ti rep.) - Agave Grün\n'73 - BMW 2002 - Verona Rot\n'74 - BMW 3,0S - Polaris Silber\n'81 - BMW M535i - Reseda Grün\n'63 - Rochdale Olympic ph.1


Få overskredet sin grænse |\n← Han, hun og ”hen”\nDit liv – dit ansvar →\nUdgivet den 4. februar 2013 af Jannie Nielsen Hansen\nNår man får overskredet sin grænse, så føler man sig meget lidt vigtig for sin partner\nJeg har igennem nogen tid på sidelinjen fulgt en nogenlunde enslydende tråd på flere brevkasser, omkring det her med at få overskredet sin grænse af sin partner.\nDet er brevkasser hvor det ikke er en terapeut der kommer med svar, men læserne imellem der giver hinanden indspark, støtte og råd.\nDet der har slået mig i de her svar, det er hvor forskellige vi mennesker egentlig er og hvor mange der egentlig glemmer at tage udgangspunkt i den der har problemet og ønsker råd, men i stedet tager udgangspunkt i deres eget liv og deres eget forhold.\nDet er også det nemmeste at gøre, men det hjælper jo ikke at få at vide, at man skal være ligeglad med løgne, af en person som lever i et forhold hvor der ingen løgne er. Eller at få at vide at utroskab, mentalt eller ej, ikke er så farligt, hvis vedkommende aldrig har oplevet det – eller en person som går ind for åbne forhold, kan bare have svært ved at skulle råde en monogam person ud fra sine egne værdier.\nDet at få overskredet sine grænser af sin partner, og det at få dem overskredet gang på gang på trods af, at man har fortalt hvad det gør ved en, det giver utryghed og manglende selvværd, det gør at man kan føle sig meget lidt vigtig og dermed trække sig fra sin partner, få mindre lyst til hende/ham og det vil ødelægge kærligheden, hvis man ikke får det løst til begges tilfredsstillelse.\nLangt de fleste af os kan sikkert blive enige om at fysisk utroskab og løgne i forholdet ikke er i orden, men så er der noget andet, som virkelig deler vandende i de her brevkasser og det er det der opfattes som mental utroskab.\nNogle har skrevet ind om at deres partner virkelig overskrider deres grænse, at de oplever det som mental utroskab når partneren:\nUdøver en form for stalking ved at google mænd/kvinder\nSkriver/chatter intimt/fortroligt med andre\nDer er så også de mennesker der mener, at disse ting ingen større betydning har, at det ikke har noget med forholdet at gøre og at man blot skal se på det, som at ens partner har en barnlig hobby eller en sær tilbøjelighed.\nNogle gav det råd, at hvis partneren ikke ville stoppe med det der sårede og overskred ens grænser, så skulle man såre og overskride grænser tilbage igen, så partneren så at sige smagte sin egen medicin. Det kan godt være, at det hjælper for nogen, men for mig at se, så er man på den måde ikke selv et hak bedre, hvis man også selv bliver den der svigter – og hvilket forhold er det så, hvis man skal gå og svigte hinanden for at blive hørt.\nLæste så også, om en kvinde der fortalte, at hun tidligere ikke har tænkt så meget over de her ting, men efter at hun er kommet i et fast forhold, så får det pludselig en anden betydning for hende og hun kan mærke at det går hende på dybt inde.\nAt hendes selvværd aldrig har fejlet noget, men at det nu går hende så meget på, at hun kan mærke, at det også går ud over hendes selvværd. Så det var ikke manglende selvværd i starten, der gjorde at hun oplevede sin partners handlinger som et problem, det var nærmere at de her gentagne overskridelser af hendes grænse, gik ud over hendes selvværd.\nEn mand fortæller at utroskab er utroskab uanset hvilket plan det befinder sig på, og han betegner derfor også mental utroskab som desideret utroskab.\nDerfor overskrider det hans grænse, når det er noget som hans partner er aktiv omkring, at hun ser på et godt stykke mandfolk der går forbi eller som er i en film, det rører ham ikke, men hvis hun efterfølgende googler ham eller opsøger ”mental utroskab” på anden vis, så er hun aktiv og derfor får det en helt anden betydning.\n”Selv en prut lugter lidt af lort” / Morten Iversen\nNogle af de mennesker, der gør nogle af disse ting og som ved, at deres partner ikke bryder sig om det, de vælger så i stedet at gøre det i skjul, men ens partner ved det jo godt, og så har man lagt hemmeligheder og løgne til forholdet, udover det man overskrider sin partners grænse med.\nDet bedste ville jo være, hvis man talte sammen, fandt ud af hvor meget der her betød og fandt en fælles løsning, som begge kunne leve med.\nMan kan og skal ikke bestemme over hinanden og hvad hinanden skal se på eller ej, men det at leve i et forhold er jo udover at give plads til hinanden netop også at vise hensyn, gå på kompromis og at vise hinanden respekt, ved ikke at overskride hinandens grænser, så det er noget af en balancegang.\nMen ansvaret ligger hos den enkelte selv, det bør ikke være sådan, at man giver ansvaret til sin partner for hele tiden at skulle sige fra, som partner må man være bevidst om hvad man siger og gør, så det ikke er den andens ansvar, men ens eget ansvar at man ikke overskrider sin partners grænse, og som minimum skal man tage ansvar for at gå i dialog med sin partner, i stedet for at trække sig, være ligegyldig eller gå til angreb.\nDe fleste i et forhold kender godt til hinandens grænse og hvis man ikke gør, så var det måske en idé at få det klarlagt og finde frem til nogle aftaler, som begge kan og vil leve med.\n“Det er i kærlighedens lotteri som i ethvert andet, man kan ikke spille på en ottendedel og samtidig forlange fuld gevinst” / Nis Petersen\nHvis du i et forhold gør noget som overskrider din partners grænse og du ikke vil underkende dine egne mindre behov, eller deltage aktivt for en fælles aftale, som I begge kan og vil leve med, så er der altså noget galt.\nDet vil derfor på et eller andet tidspunkt ødelægge forholdet, for det er manglende respekt for din partner og en manglende evne og vilje til at give noget af dig selv for forholdet der sikrer den tryghed der også skal til, for et godt kærlighedsforhold.\nHvis du modsat får din egen grænse overskredet, så kan det være ganske naturligt i ganske lang tid, at gå og finde alle mulige grunde til at det er dig der er gal på den.\nDu har måske haft en indre dialog rigtig længe, for at finde alle mulige grunde, til at det er dig der ikke er god nok, ikke rummelig nok, for snerpet, for mistænksom, for smålig eller andet, som du bare er alt for meget.\nNogle gange, er det naturligvis fordi vi selv er alt for meget af et eller andet, men hvis det er vigtigt for dig, hvis det ødelægger dig indeni og ikke bunder i alt muligt andet, end at du får overskredet din grænse, om det er værdier, etik eller moral er underordnet, for dine personlige værdier er grundlaget for dit selvværd, derfor skal de ikke overskrides.\nNår du elsker et andet menneske, så vil du sikkert gerne være rummelig og tilgive og det skal der også være plads til, men jo flere gange du vælger at lukke øjnene eller tilgive din partner for at overskride dine grænser, jo mere ødelagt bliver du indeni, fordi du på den måde ikke er tro mod dig selv.\nDu kan måske opleve at få dine grænser rykket ganske umærkeligt, et bitte lille skridt af gangen, hvor du har set igennem fingrene med noget i det små og hele tiden derfra er grænsen blevet rykket. Det kan være rigtig svært at vide hvornår du skal sige fra, for du vil sikkert også gerne være large og ikke “gå i små sko” samtidig med at du vil passe på dig selv.\nDerfor siger du måske ikke rigtig fra de første gange, eller i hvert fald ikke særligt meget og måske siger du det også helt forkert, du anklager og dermed kommer din partner i en forsvarsposition og går til modangreb og så kører den onde spiral, hvor du blot bliver mere og mere ulykkelig indeni, fordi du hverken oplever dig set, hørt, vigtig, elsket eller respekteret.\nHvis du længe har fået overskredet dine grænser, så kan du også opleve, at det går ud over dit selvværd og du kan få alle mulige symptomer på depression, nedtrykthed og glemsomhed, så det er vigtigt at passe på sig selv og ikke mindst at man har en partner der passer på en ved at respektere ens grænser.\nHvis dine grænser løbende er blevet udfordret, så kan du pludselig opleve at stå der og slet ikke kunne finde dig selv, og din partner kan blive totalt forskrækket og uforstående for hvad der er galt, fordi du måske reagerer rigtig voldsomt på en bitte ting, men hvis den bitte ting er i en række af grænseoverskridelser, så er det blot den sidste dråbe, der får det hele til at rende over.\nOg måske har du løbende sagt fra, I har talt sammen, du har fortalt om dine grænser og konsekvensen af dem, men har alligevel oplevet at få rykket dem en ganske lille smule af gangen, måske ikke åbenlyst, måske har din partner gjort det i det skjulte, men det gør ikke sagen bedre for dig, for udover at din grænse er blevet overskredet, så er der pludselig også kommet hemmeligheder og løgne ind over.\nJeg læste hos parterapuet Maj Wismann, at hun havde haft et par til konsultation, hvor kvinden havde mistet sexlysten, eller rettere havde mistet lysten til sex med sin partner.\nHun var frustreret, fordi hun ikke vidste hvorfor hun havde mistet lysten til ham og hun var nu også bange for, at han ville være hende utro, eller at de ville ende med at gå fra hinanden og han var lige så frustreret og vred, af at blive afvist gang på gang, så det var gået helt i hårknude.\nMaj hjalp dem så, til at finde frem til at hendes grænser var blevet overskredet, ved at han ikke overholdt de aftaler, som han lavede med hende. Han kunne godt overholde aftaler med andre, men med hende kneb det gevaldigt. Hun følte sig derfor meget lidt vigtig for ham og det gjorde hende samtidig ganske utryg for om hun kunne stole på ham, og om han overhovedet ville være der for hende når det virkelig gjaldt, derfor mistede hun lysten til ham.\nHan forstod ikke, hvorfor hun altid var så sur over de her for ham ubetydelige ting, men da han fik forståelsen for, hvad det gjorde ved hende, så gjorde det at han også forstod vigtigheden af at han ændrede sig for forholdet og dermed også for sin egen skyld.\nHvis du får overskredet din grænse med ting som din partner opfatter som ubetydeligt og at det alligevel er vigtigere for din partner at forsætte med det, med risiko for at ødelægge forholdet og miste dig, så vil du med stor sandsynlighed føle dig meget lidt vigtig og ganske ubetydelig for din partner.\nNår din partner overskrider din grænse, som han/hun kender til og dermed ikke respekterer dine følelser, så har din partner også taget et valg, måske ikke bevidst, men valget er at overlade ansvaret for forholdet til dig og dermed bliver det dit ansvar at tage konsekvensen af din partners handlinger, det er virkelig tarveligt, men det siger så mere om din partner end om dig, hvis viljen til at anerkende og respektere dine følelser og dine grænser eller vise den respekt at finde en fælles løsning ikke er til stede.\nOg det er ikke nemt, for du elsker sikkert din partner, elsker det I har sammen og kan blive sammen, I har måske børn, fælles hjem og økonomi og der er rigtig meget der spiller ind, så det er et valg du må tage for dig selv, når du engang føler dig klar til det.\nDu bærer måske på håbet, håbet om at du og jeres kærlighed er vigtigere for din partner, at han/hun vil indse det, men håbet skal næres af noget, og det at få overskredet din grænse og ikke bidrage til at finde frem til en fælles løsning, det nærer intet håb.\nDet er en virkelig svær balancegang, du vil så gerne give plads til din partner og hans/hendes behov, men når de overskrider din grænse og du siger fra, så har det altså intet med ejerfornemmelser at gøre, eller at du vil styre din partner, som nogle i brevkasserne gav udtryk for. Det at din partner overskrider din grænse og ikke vil gøre noget for at møde dig, kan tvært i mod også være en form for styring.\nEt godt forhold er også give and take, og måske i højere grad give end take og det indebærer at hvis du overskrider din partners grænse, så bør du se indad om det er noget der har større betydning for dig at fortsætte med, om det er noget der er vigtigt for dit selvværd, værdier, etik, moral, livsglæde etc.\nHvis det har mindre betydning, så bør du stærkt overveje at stoppe helt med det, at komme ud af den her vane, som ikke er givende for jeres forhold og det nytter ikke at gøre det skjult i stedet for, det må være enten eller.\nKan eller vil du ikke slippe det, så bør du vise din partner den respekt at gå ind i en dialog omkring det, være åben og ærlig omkring dine behov og finde en fælles løsning der gør, at I begge kan og vil leve med det, hvis ikke så er der ikke andre alternativer end at gå fra hinanden, i stedet for at gøre hinanden ulykkelig og leve i et forhold der tapper fuldstændig for energi og livsglæde.\nPå et eller andet tidspunkt så vil din partner ikke længere fortælle dig når grænsen er overskredet, når han/hun er ulykkelig eller vred over noget du har gjort eller sagt, hvis han/hun ikke oplever at det nytter noget, hvis du blot fortsætter med det som sårer på trods af at I har talt om det flere gange.\nPå den måde kan det opleves nedværdigende igen og igen at skulle give udtryk for sin sårbarhed, igen at skulle fortælle, at det du gør skubber ham/hende fra dig og at konsekvensen af det derfor kommer nærmere og nærmere. Din partner vil med stor sandsynlighed blot føle sig mere og mere ubetydelig for dig, for hver gang at det skal gentages og for hver gang du alligevel fortsætter.\nHver gang at du ikke tager det alvorligt, for hver gang at du blot trækker dig eller bliver vred i stedet for at gå ind i en god dialog, for hver gang at du viser, at din partner ikke er vigtig nok, til at stoppe med det der sårer, for hver gang vil din partner trække sig mere og mere væk fra dig – og pludselig en dag, kan eller vil din partner ikke længere trække sig selv tilbage til dig igen.\nSå jeg må nævne igen at hvis du har givet din partner indtryk af, at det ikke er særligt betydeligt, du ved det overskrider din partners grænse og alligevel fortsætter du med det, så tænk over hvilket signal du giver videre til din partner.\n”Jeg vil hellere risikere at miste dig for at kunne fortsætte med noget der intet betyder, ergo er du ubetydelig og ikke særlig vigtig for mig”.\nSå uanset hvad det er og hvor ubetydeligt det kan se ud for andre, eller for den der gør det, så må det være nok, at det overskrider en grænse hos den man elsker – og når det er vigtigt for ens partner, så er det pr. automatik også vigtigt for en selv, fordi det vedrører forholdet, nutiden og fremtiden sammen.\n9 kommentarer til Få overskredet sin grænse


Glistrup-sagen | Fremskridtdk's Weblog\nArchive for the ‘Glistrup-sagen’ Category\n3. februar 2012 5 kommentarer\nDet var pudsigt at se, hvorledes hykleriet blomstrede med skammens røde roser i kinderne, da Niels Helveg-Petersen (B) kom i TV for at udtale sin mening om, hvorvidt folketinget skal tilsidesætte vælgernes ønske om, at have Glistrup i tinget.\nDe radikale har som bekendt – og mange vil mene med fuld ret – fundet det uretfærdigt, at en af deres egne fremtrædende politikere – hvis navn skal være unævnt her (Arnold Chr. Normann, red.) – af tinget blev kendt uværdig til, at være medlem efter en dom for en alvorlig færdselssag.\nDer er endog skrevet bøger om det uretfærdige i, at denne radikale blev stemt ud af folketinget af sine politiske modstandere, og det var derfor lidt vanskeligt for Helveg-Petersen at forlange, at Glistrup også skulle udelukkes, især da Glistrup jo ikke har været årsagen til nogens død eller slået nogen ung dame til invalid for livstid. Glistrups brøde består som bekendt i, at han ganske åbenlyst fremlagde sin vurdering af egne skatteforhold og fik dem først godkendt af myndighederne og siden underkendt, men som dommer Kistrup understregede, Glistrup har hele tiden lagt alle kort på bordet.\nHvordan kunne Helveg-Petersen klare den? Partiet hænger ved den yderste tåspids over afgrunden og forsøger at gøre sig til et modstykke til Fremskridtspartiet. Helveg forklarede da, at så længe Glistrup ikke var dømt ved den sidst mulige instans, ville det være i strid med respekten for retten til at sige det mindste om, hvorvidt Glistrup, hvis byretsdommen blev den endelige, skulle forblive i folketinget.\nDet lyste ud af ham, at det ville være uanstændigt, at netop de radikale ville nægte et folkevalgt medlem ret til at udøve sit mandat, og han undlod derfor det ganske naturlige at sige, hvorledes de radikales stilling til Glistrups forbliven ville være – om partiet stadigvæk delte den anskuelse, som professor Anders Øllegård har fremført i Berlingeren, at det naturligvis kun er vælgerne, der skal bestemme, hvem der skal sidde i folketingssalen, eller om man mener, at dette synspunkt skal gælde, når det er en radikal forhenværende minister, der har kørt nogle mennesker ihjel, men ikke skal gælde, når det er en mand, der har vist at skattesystemet er forældet.\nHelveg-Petersen vil ikke bide hovedet af al skam, før det er nødvendigt, og til den tid vil han nok finde på et eller andet, der skal sætte skel mellem hans eget udstødte partimedlem og Glistrup.\nHimmel, hvor er det radikalt!\nFremskridt nr. 4 / 6. årgang / 20. marts 1978\nKategorier:Det radikale Venstre, Folkestyre/demokrati, Glistrup-sagen Tags: Arnold Chr. Normann fra det radikale venstre, danske skattesystem, de radikale, Demokrati, det danske skattesystem, Det radikale Venstre, folkestyre, Fremskridt, Fremskridtspartiet, Glistrup-sagen, Mogens Glistrup, Mogens Glistrup skattesag, Mogens Glistrups skattesag, Niels Helveg Petersen, radikal venstre, radikale, radikale venstre, retssagen mod mogens glistrup, Skat, skattesystem, skattesystemet\n29. oktober 2008 Skriv en kommentar\nGlistrup nægtet taleret – frihed til narkogangster\n21. september 2008 10 kommentarer\nNy bommert af kriminalforsorgen understreger grovheden i justitsministerens negative særbehandling af Glistrup.\n“Deltagelse i offentlige valgmøder er ikke formålstjenesteligt med henblik på Mogens Glistrups behandling herunder forberedelse af hans løsladelse”.\nSådan lød den konservative justitsminister Erik Ninn-Hansens naragtige og til lejligheden aldeles frit opfundne argumentation, da der i de justitsministerielle kontorer i en fart skulle hittes på en undskyldning for de grove overgreb på Fremskridtspartiets politiske leders ytringsfrihed og demokratiske rettigheder. De overgreb, der forhindrede partiets spidskandidat i at benytte surt sammensparede udgange fra fængslet i Horserød til deltagelse i EF-valgkampen.\n(Se også FREMSKRIDT nr. 21.)\nAt Ninn-Hansens aktion alene har haft til formål at stække handlekraften og lukke kæften på en besværlig politisk modstander, skal man enten være stok konservativ eller hedde Jakobsen for at benægte.\nOg nu foreligger nye beviser for, hvor fjernt fra kriminalforsorgens gældende regler og daglige praksis justitsministerens argumentation i Glistrups sag befinder sig.\nFrihed på rekordtid\nMed Interpol som aktiv deltager støver dansk politi i øjeblikket rundt efter en farlig og berygtet narkoforbryder. Den 48-årige tyrk Serafet Oztürk.\nIkke fordi politiet ikke har haft ham fanget og fået ham dømt. Men fordi sagsbehandlerne i det – under justitsministeriet hørende – Direktoratet for Kriminalforsorg åbenbart anså det som “formålstjenligt med henblik på Oztürks behandling herunder forberedelse af hans løsladelse” kort tid efter en alvorlig dom at lade ham slippe ud.\nEgen bil og kostbare stene\nHistorien er kort fortalt denne: I marts 1980 arresteres Serafat Oztürk som bagmand for et større heroinkup. 3,75 kg. farlig heroin til en værdi af omkring tyve millioner kroner skulle indsmugles til salg i Danmark. Den 19. maj 1981 idømmer et nævningeting ved Østre Landsret Oztürk otte års fængsel. Afsoning i Vridsløselille.\nI statsfængslet får han kontakt med en vekselerer, der er dømt seks års fængsel for svindel til 11 mil. kr. Sammen arbejder de på at blive overflyttet til det åbne Horserød. Det lykkes på noget, der må betegnes som rekordtid, og snart anses tyrken for så resocialiseret, at han bevilges daglig udgang, så han kan passe “job” i København.\nTo år efter en dom på otte års indespærring for alvorlig narkokriminalitet kører Oztürk rundt i hovedstaden i en ny flot bil i 150.000 kroners-klassen og afsløres ved en given lejlighed i besiddelse af en samling kostbare ædelstene. Alligevel får han fortsat lov til hver morgen at forlade Horserød, blot han om aftenen triller retur nordpå for at nyde middagen og nattesøvnen i statspensionen.\nIngen – hverken ledelsen i Horserød eller skrivebordspaverne i kriminalforsorgen – har øjensynligt vist interesse for, hvad Oztürk foretog sig på sine daglige udgange.\nAlle har vel haft for travlt med at hetze imod og opfinde specielle regler for Glistrups fåtallige fridage.\nFor nylig fik imidlertid politiet fornyet mistanke til den driftige bilkørende strafafsoner og heroinforbryder. Han blev hentet til afhøring for at forklare om sin gøren og laden.\nDagen efter var fuglen fløjet.\nFormentlig stukket af til Tyrkiet. Efterladende sig kone og børn i Danmark som de danske skatteydere nu kan forsørge.\nMed chefen for Københavns narkotikapoliti – politiadvokat Volmer Nissen – kan man spørge:\nJeg ved ikke, hvordan man tænker i kriminalforsorgen, men det roterer modsat i mit hoved. Jeg fatter ikke tilfældet Oztürk. Hvorfor skulle han så hurtigt i åben anstalt?. (B.T. 19/5)\nOg nok et spørgsmål:\nHvad er det – set i lyset af Oztürk-sagen og flere lignende forhold -, der gør det “ikke formålstjenesteligt med henblik på behandling herunder forberedelse til løsladelse, “hvis politikeren Mogens Glistrup anvender en mindre del af en lovlig tildelt udgang til deltagelse i et politisk møde?”.\nDe kender svaret: Den mand er farlig!\nKategorier:Det konservative Folkeparti, Glistrup-sagen, Retspolitik, Tossegode Danmark Tags: Østre Landsret, demokratiske rettigheder, Direktoratet for Kriminalforsorg, Erik Ninn-Hansen, Firkløverregeringens forhold til Mogens Glistrup, Firkløverregeringens holdning til Mogens Glistrup, Firkløverregeringens retspolitik, forskelsbehandling, Fremskridt, Fremskridtspartiet, glistrup, Glistrup-sagen, hvad bruges skattepengene til, Hvordan behandles politiske modstandere i Danmark?, juridisk forskelsbehandling, kriminalforsorgen, love og regler, Mogens Glistrup, narkotika, negativ særbehandling, Politik, politik i 80érne, politisk forskelsbehandling, politiske modstandere, Retmæssig forskelsbehandling, sagen mod glistrup, skattelove, skatten, skatten i Danmark, skatteregler, skattesagen mod glistrup, skattesager, ytringsfrihed\n20. september 2008 47 kommentarer\n1. september 2008 Skriv en kommentar\n30. august 2008 10 kommentarer\nDer var ingen smalle steder, da Mogens Glistrup skulle kanøfles.\nI titusindvis af arbejdstimer og millioner af kroner af det offentliges sparsomme ressourcer blev forlods reserveret til Fremskridtsbevægelsens stifter og overhoveds fjorten års lange tur gennem retsvæsenets vridemaskine.\nAnderledes sparsommelighed med offentlige midler lægges tilsyneladende for dagen, når det gælder venner af de borgerlige magthavere, som har vovet sig ud i skattetænkeriet.\nDet afslører den seneste tids avisomtale af skattevæsenets millionstudehandel med DMK-leasings bestyrelsesformand, advokat og skatteekspert Robert Koch-Nielsen.\n50 millioner kroner kontant “efterbetaler” Koch-Nielsen, og så skulle den sag være ude af verden. Mener aviserne at vide. For skattevæsenet, politiet, anklagemyndigheden og retsvæsenet har ikke ressourcer til at gennemføre en omfattende sag. SÅDAN!\nDet skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Fremskridtspartiets folketingsgruppe vil følge den sag med den allerstørste interesse, siger Pia Kjærsgaard. Ikke på grund af den skattetænkning der ligger til grund for sagen, men fordi der er mistænkelige tegn på, at der afgjort ikke er lighed for i skattesager her i landet.\nNår man oplevede, hvordan skattevæsenet og retsvæsenet kunne afsætte mandskab og penge af til i årevis at føre sag mod Mogens Glistrup, må det undre, hvis en skattetænker med nær tilknytning til den borgerlige regering kan undgå at få sin sag bedømt og afklaret efter samme recept, siger Pia Kjærsgaard.\nAdvokat Robert Koch-Nielsen har i skattelovstekniske spørgsmål ved flere lejligheder været både rådgiver og pennefører for den konservative skatte- og afgiftsminister Isi Foighel.\nI anledningen af sagen har Pia Kjærsgaard i Folketinget stillet fire spørgsmål til Isi Foighel:\nVil ministeren be- eller afkræft, at DMK-leasings bestyrelsesformand – Robert Koch-Nielsen – undgår tiltale i forbindelse med en konstateret skatteunddragelse, fordi en skattesag vil belaste skattevæsenet og retsvæsenet?\nHvilke fortilfælde kan ministeren oplyse, der har været, hvor en konstateret skatteunddragelse i millionklassen er endt med forlig om efterbetaling uden strafforfølgning og/eller bøde?\nHar ministeren for nylig gjort brug af Koch-Nielsens indsigt i skattelovene ved forarbejdet til nye skattelove?\nVil ministeren oplyse om Koch-Nielsens ekspertise vil kunne komme i betragtning i fremtidige udvalg, ministeren har tanker om at nedsætte til udarbejdelse af nye skattelove?\nI sine begrundelser fremhæver Pia Kjærsgaard, at det er vigtigt, at folk med indsigt og ekspertise er med til udarbejdelsen af nye love på skatteområdet. Hvis ministeren meddeler, at han ikke længere vil gøre brug af Koch-Nielsens indsigt bedes oplyst hvorfor ikke, skriver Pia Kjærsgaard.\nFremskridt nr. 37 / 13. årgang / 25. oktober 1985\nKategorier:Det konservative Folkeparti, Glistrup-sagen, Politiske "ben" og skandaler, Retspolitik, Uncategorized Tags: Dansk forskelsbehandling, Det konservative Folkeparti, DMK-leasing, Firkløverregeringen, Firkløverregeringens forskelsbehandling, Firkløverregeringens retspolitik, forskelsbehandling, Forskelsbehandling i Danmark, Fremskridt, Fremskridtspartiet, Glistrup-sagen, Glistrupsagen, Isi Foighel, juridisk forskelsbehandling, Justitsmord, Mogens Glistrup, Palle Simonsen, Pia Kjærsgaard, Pia Kjærsgaard og Fremskridtspartiet, Pia Kjærsgaard om Glistrups-sagen, Pia Kjærsgaard om udarbejdelsen af nye love på skatteområdet, Politik, politik i 80érne, Poul Schlüter, Retspolitik, retsvæsenet, Robert Koch-Nielsen, skattelove, skattepolitik, skattetænkning, skatteunddragelse, skattevæsenet, straf, Torben Zinglersen\n20. august 2008 Skriv en kommentar\nAnklagemyndigheden har meddelt Mogens Glistrups to forsvarere lrs. Philip Ingerslev og skatteeksperten, professor cand. jur. Thøger Nielsen, at der vil fremkomme 35.000 – femogtredivetusinde – sider bilag til sagen. Det er noget i retning af fire-fem gange så meget som til juridisk embedseksamen.\nSelv med fart på politiets kopimaskine, kan dette kæmpe papirbjerg først være forsvarerne, der har betinget sig to måneders læsetid, i hænde i sidste halvdel af august.\nHvem sagde papirnusseri, spil for galleriet og spild af gode skattekroner? Selvfølgelig ikke Anker Jørgensen-!\nFremskridt nr. 13 / 2. årgang / 13. august 1974\nKategorier:Glistrup-sagen, Uncategorized Tags: Anker Jørgensen, Fremskridt, Fremskridtspartiet, glistrup, Glistrup-sagen, Glistrupsagen, Justitsmord, love og regler, Mogens Glistrup, papirnusseri, Philip Ingerslev, sagen mod glistrup, skattekroner, skattelove, skatten, skatten i Danmark, skatteregler, skattesagen mod glistrup, skattesager, Thøger Nielsen\nLapperier på et værkbrudent system\nEn skattereform skal give flere penge i statskassen


Body Alignment - åbningstider - Birkegade 26 - København N\nTel. 61 69 66 68\nInfo om Body Alignment\nBody Alignment ligger i Birkegade i København. Body Alignment er placeret i et spændende og kulturelt område på Nørrebro, hvor der næsten altid er liv 24 timer i døgnet. Området er trygt og samfundet der bor i området er alt fra børnefamilier, singler samt ældre. Du kan besøge Body Alignment på Nørrebro, ved at tage toget til Nørrebro station eller bussen som køre flere gange i timen.\nBody Alignment på Nørrebro i København ligger i Birkegade. Du kan finde den nøjagtige placering, via vores kort på denne side. Her kan du også finde kontaktoplysninger til Body Alignment, samt åbningstider. Hvis du vælger at køre i bil, så er der parkeringspladser langs de små sidegader, som gør det nemt for dig at besøge forretningen.\n- Body Alignment Birkegade 26 , 2200 København N.


N/A Mindfulness meditation + meditation for begyndere (pakketilbud) - Køb Pakketilbud fra N/A online på mindly.dk\nBestil denne Mindfulness meditation + meditation for begyndere (pakketilbud) fra N/A på mindly.dk. Bestil varen på nettet her på mindly.dk til en pris på kun 398,00 DKK.\nN/A er kendt ved at have smarte Pakketilbud, og Mindfulness meditation + meditation for begyndere (pakketilbud) er bestemt ikke en undtagelse. Og det er bestemt ikke nogen hemmelighed at meget ekstatiske ift. kvalitet kontra pris, og de mange fordele kan da heller ikke overses.\nHvorfor skal jeg vælge Mindfulness meditation + meditation for begyndere (pakketilbud) fra N/A?\nHvad er årsagen til at jeg skal bestille N/A Pakketilbud, og ikke én af de konkurrerende producenter?\nDet er godt spørgsmål, men heldigvis ikke svært at svare på. For lige netop med N/A, specielt når det handler om deres Pakketilbud, så har de nemlig et virkelig godt ry, og stort set alle deres købere elsker dem. Og hvorfor så det spørger man så? Det er simpelt. N/A har nemlig en helt tæt sammenhæng mellem kvalitet & pris. Og det er noget alle købere værdsætter.\nI dag kan du finde Mindfulness meditation + meditation for begyndere (pakketilbud) fra N/A for en pris på 398,00 DKK. Og det er jo slet ikke så ringe endda!\nOg hvorfor vælge at købe N/A Pakketilbud på mindly.dk?\nOg hvorfor skal jeg bestille Mindfulness meditation + meditation for begyndere (pakketilbud) fra N/A hos mindly.dk, og ikke én af de konkurrerende butikker?\nFørst og fremmest, så er mindly.dk kendetegnet ved hurtig fragt. Bestiller du tidligt på en hverdag, bliver pakken afsendt inden dagen er omme. Og derudover har de konkurrencedygtige priser på fragt, en vigtig faktor at huske. Når nu vi er ved delen om fragt, så er reglerne vedrørende retur, så kan VerveBooks også skrive under på, at denne del er helt OK på mindly.dk.\nEr der andre kendetegn ved denne shop? Udover at have lave priser på fragt, fornuftige returregler, så kan mindly.dk også være stolte af deres rare service overfor kunder.\nTil sidst, men på ingen måde mindst, så er vi hos VerveBooks imponerede over de gode priser for varerne, og det imponerende varesortiment. mindly.dk får VerveBooks’s bedste anbefalinger. Du kan sikkert og trygt bestille ting derfra.\nLivsmod - e-bog


Alle restauranter i London Restauranter i nærheden af Bel Canto Restaurant\nitalienske restauranter til familier i Victoria\nAlle aktiviteter i London Aktiviteter i nærheden af Bel Canto Restaurant\nEuropa Storbritannien (UK) England London Restauranter i London Bel Canto Restaurant\n1.033 anmeldelser )\nNr. 39 af 18.186 Restauranter i London $$$$\nFransk, Europæisk, Supper 67 Bayswater Road | Corus Hotel Hyde Park, London W2 3PN, England+44 20 7262 1678Website\nAlle billeder (156) Fuld visning Udmærkelsescertifikat Hvad er udmærkelsescertifikatet? TripAdvisor giver et udmærkelsescertifikat til indkvarteringssteder, seværdigheder og restauranter, som konsekvent får gode anmeldelser fra de rejsende. Book med OpenTable 26/7/2017\nReservér et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Bel Canto Restaurant er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 1.033 anmeldelserFremragende75 %Rigtig god20 %Gennemsnitlig3 %Dårlig1 %Frygtelig1 %Lukket nuon - lø19:00 - 23:00Alle åbningstider KØKKENER Fransk, Europæisk, Supper, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter PRIS $$$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 67 Bayswater Road | Corus Hotel Hyde Park, London W2 3PN, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringHar denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en bar?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant høje?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (1.033)Medlemsvurdering Fremragende359Rigtig god68Gennemsnitlig9Dårlig3Frygtelig2Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (441)Engelsk (960)Italiensk (20)Flere sprog Sprog Dansk (441)Engelsk (960)Italiensk (20)Russisk (12)Fransk (9)Portugisisk (7)Norsk (6)Spansk (6)Tysk (4)Japansk (3)Tyrkisk (2)Svensk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 441 anmeldelser\nKyvsgaardFredensborg, Danmark4522Anmeldt 5 maj 2017 fra mobile enheder Dejlig aften - skøn underholdningKan absolut anbefales at besøge den hyggelige restaurant nær Hyde Park/Paddington.\nGod mad og vin - og fantastisk underholdning med liflige arier af de dygtige sangere.\nVi fik menu, kaffe m/avec, et glas hvidvin og en flaske rødvin. Regn med 1.000 kr. pr. person...som absolut...MereTak, Kyvsgaard tordis_nielsenEsbjerg153Anmeldt 1 juli 2016 fra mobile enheder Middag og sang af høj kvalitetVed en tilfældighed fandt vi ud af, at restauranten lige ved siden af vores hotel byder på operasang leveret af tjenerne. Det skulle opleves! Og vi blev ikke skuffede!\nAftenens 4 sangere og pianisten sang arier, duetter og kvartetter ind imellem de smilende serverede og...Mere2 Tak, tordis_nielsen jpmaurel, Owner hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 7 juli 2016Google Oversæt Dear tordis_nielsen, thank you so much for taking the time to leave us a review. We are so thrilled you...Mere\nMichael C18435Anmeldt 30 april 2016 fra mobile enheder Fantastisk konceptEt fantastisk koncept med god mad og opera.\nRestauranten er hyggelig og godt indrettet med en dejlig atmosfære.\nVi havde en fantastisk god aften i selskab med nogle dejlige opera sangere/tjenere.\nDe bedste anbefalinger herfra.Mere1 Tak, Michael C jpmaurel, Guest Relations Manager hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 20 maj 2016Google Oversæt Dear Michael C, thank you so much for taking the time to leave us a review. We are so very...Mere\nJanrisk25059Anmeldt 6 oktober 2013 Fantastisk oplevelseAnkom solo en fredag aften. Boede i kvarteret så det var et tilfælde at jeg blev draget til restauranten. Meget gæstfri modtagelse og fantastisk service hele aftenen. Lille menu og vinkort, men til gengæld virkelig kvalitet. Det er muligt at komme med specialønsker hvis køkkenet...Mere2 Tak, Janrisk Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDrBScotlandScotland13850Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Fremragende!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.jpmaurel, General Manager hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 3 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejElliemae2008London, Storbritannien187Anmeldt 3 uger siden Dejlig musik, god mad!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.jpmaurel, General Manager hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 3 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPat_NormBrentwood, Storbritannien7912Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Virkelig god madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.jpmaurel, Manager hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 4 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAndrew HMaidstone, United Kingdom133Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Fantastisk oplevelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.jpmaurel, Manager hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 4 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDave P1Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder FantastiskMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.jpmaurel, Manager hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 4 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRaduUKUK1526Anmeldt 11 juni 2017 Meget anderledes!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.jpmaurel, General Manager hos Bel Canto Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 14 juni 2017Google Oversæt Mere\nForrigeNæste123456…45Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenNipa Thai516 anmeldelser 0,15 km væk Island Grill & Bar1.148 anmeldelser 0,11 km væk The Mitre in Lancaster Gate729 anmeldelser 0,11 km væk Seværdigheder i nærhedenKensington Gardens3.326 anmeldelser 0,53 km væk Paddington Station962 anmeldelser 0,57 km væk Italian Gardens77 anmeldelser 0,16 km væk Bayswater164 anmeldelser 0,72 km væk Spørgsmål og svarSe alle 14 spørgsmål Få hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Bel Canto Restaurant.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSendForrigeNæste12345\nSærlige lejligheder, Store grupper, Lokalt køkken, Romantisk\n67 Bayswater Road | Corus Hotel Hyde Park, London W2 3PN, England Placering:


• Køb Formstøbt Havedam online [Se bedste tilbud]\nFlere online webshops tilbyder nu mange forskellige billige fragtmuligheder til formstøbt havedam. Det mest populære er for øjeblikket at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente de nyindkøbte produkter den dag der passer dig. Denne er altså særdeles fleksibel, og desuden tillige den billigste leveringsløsning.\nDu kunne ydermere beslutte dig for at få produkterne bragt til din hjemmeadresse eller ud på dit arbejde. Fragttypen er i mange tilfælde en sjat dyrere, men også ualmindeligt fleksibel for formstøbt havedam online. Den mest betalelige leveringsmulighed kan ikke benægtes at være at hente ordren selv, men dette afhænger af at du opholder dig tæt på e-forhandlerens byggecenter, for eksempel Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nAntal dages levering på formstøbt havedam kan vise sig at være ultra vital når man står og skal bruge ordren om et øjeblik, og herved er det fuldkommen på sin plads at vi besigtiger det estimerede leveringstidspunkt ved formstøbt havedam. Størstedelen af internet forretninger – for eksempel Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – giver løfte om billig dag-til-dag fragt på massevis af varenumre online, men vær på vagt da det er afhængig af at bestillingen gennemføres forinden et nøjagtigt tidspunkt, med det formål at de har mulighed for at nå at få dit nye produkt afsted forud for at personalet holder fyraften.\nNogle internet outlets yder fragt uden omkostninger på formstøbt havedam online, men undertiden kun når der købes for en fastsat pris. Ellers skulle du tage den mindst kostelige leveringsløsning, som typisk vil være at få dem til at køre varerne til en pakkeshop.\nEn hel del byggemarkedskæder udlover afhentning hvor man køber billig formstøbt havedam hjemmefra men afhenter i butikken. For eksempel Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus, Stark, 10-4 og Bygma. Byggemarkederne yder blandt andet afhentning af formstøbt havedam i disse byer:\nSvendborg, Randers, Hørsholm, Nyborg, Åbyhøj, Frederiksberg, Greve, Næstved, Esbjerg, Aabenraa, Nørresundby, Slagelse, Rødovre, Rudersdal, Skanderborg, Lyngby, Hedehusene, Thisted, Haderslev, København, Køge, Gentofte, Hjørring, Søborg, Aarhus, Nakskov, Dragør, Ølstykke, Glostrup, Ballerup, Hvidovre, Fredericia, Struer, Rønne, Brønderslev, Vanløse, Silkeborg, Aalborg, Holstebro, Herlev, Hobro, Vejle, Gladsaxe, Sønderborg, Højbjerg, Brønshøj, Vordingborg, Farum, Tilst, Albertslund, Roskilde, Ringsted, Frederikssund, Kolding, Brabrand, Horsens, Kokkedal, Solrød Strand, Skive, Grenaa, Frederikshavn, Viborg, Birkerød, Lillerød, Risskov, Charlottenlund, Lystrup, Brøndby, Helsingør, Varde, Odense, Taastrup, Vallensbæk, Nykøbing Falster, Nærum, Hillerød, Allerød, Tårnby, Haslev, Korsør, Værløse, Virum, Middelfart, Valby, Hedensted, Odder, Stenløse, Frederiksværk, Ishøj, Jyllinge, Kalundborg, Herning, Holbæk, og Ikast, .\nClick-and-collect af formstøbt havedam er muligt i samtlige dele af landet: Sjælland (Vestsjælland, Sydsjælland, Midtsjælland, Nordsjælland, Falster, Østsjælland, Lolland, Amager, Hovedstaden, Bornholm), Fyn (Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Vestfyn) og Jylland (Midtjylland, Sydjylland, Nordjylland, Østjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Syddanmark).\nNår man kigger i tendenserne fremstår det klart, at internet shoppere som regel kigger efter bl.a. formstøbt havedam tilbud og formstøbt havedam priser. Derudover oplever vi tit mennesker efterspørge for eksempel køb formstøbt havedam, billig formstøbt havedam samt formstøbt havedam online, plus de store byggecentre som Bauhaus, 10-4, Davidsen, XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, Bygma, Stark og Harald Nyborg.\nGode tilbud på formstøbt havedam\nDet er særdeles fremkommeligt for almindelige mennesker at sammenligne priser på billige formstøbt havedam online i blandt flere e-handler, og på grund af dette har de fleste internet firmaer set sig tvunget til at reducere prisen på formstøbt havedam betragteligt, og endda byde på gratis levering.\nDog kan det stadigvæk være fordelagtigt at prøve en række internet foretagender efter udsalg og tilbud på formstøbt havedam online forinden du bestiller, sådan at man er usvigeligt sikker på at opnå den prisbilligste pris. Kig ikke bare på de velkendte byggecentre som Jem og Fix, Bygma, XL-Byg, Silvan, 10-4, Stark, Bauhaus og Harald Nyborg.\nDu bør imidlertid være omhyggelig med, at i tilfælde af at en e-forretning afsætter billige formstøbt havedam online til en pris som kan virke hamrende favorabel, bør det i nogle tilfælde være et signal om en uærlig butik. Kortbetalinger er på den anden side omfavnet af et regelsæt, som støtter dig som kunde overfor bedrageriske online forhandlere.\nVi anbefaler køb med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du bruge en afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, for så vidt du tilstræber at klare regningen på formstøbt havedam senere. Dette fås som regel hos nichefokuserede netbutikker, i modsætning til de velkendte byggecentre som for eksempel Bygma, Bauhaus, 10-4, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg og Davidsen.\nNår man kigger i tallene er det markant, at netshoppere ofte efterspørger eksempelvis billig formstøbt havedam og formstøbt havedam tilbud. Derudover oplever man som regel internet shoppere søge efter for eksempel køb formstøbt havedam, formstøbt havedam priser og formstøbt havedam online.\nTrustpilot frembringer en del udmærkede genveje til at studere ganske mange nuværende konsumenters erfaringer og på grund af dette er det klogt, at du tager et kig på e-handlens anmeldelser inden du bestiller billige formstøbt havedam online.\nFacebook giver dig derudover relativt belejlige genveje til at få et kig ind i e-butikkens kundetilfredshed. Derudover ser vi en del outlets på nettet hvor folk kan skrive en bedømmelse af deres køb, som på samme måde må anvendes til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nFør nogen shopper billige formstøbt havedam online på en webshop kan man reelt få overblik over netshoppens vilkår, dog er det naturligvis ikke særlig sjovt, især ved de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Stark, XL-Byg, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix og Davidsen.\nEt nemt alternativ kunne måske være at kigge hvorvidt online butikken er e-mærke tilsluttet, hvilket typisk er en erklæring om at online forhandleren overholder de danske love, og at internet forhandleren regelmæssigt tilses af specialister som er indført i lovene på området.\nDesuden får du mulighed for at få bistand, når du bliver udsat for besvær i forbindelse med dit køb af formstøbt havedam. Ydermere kan det være til hjælp at kunden er oppe på mærkerne omkring de mest basale betingelser der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen af formstøbt havedam online, til eksempel hvilken byttepolitik online forhandleren benytter.\nI den sammenhæng er det i øvrigt vigtigt, at man altid bibeholder ens e-mail kvittering, så man når som helst kan bevise købet af formstøbt havedam, ligegyldig om man shopper ved Harald Nyborg, Davidsen, Stark, XL-Byg, Bygma, 10-4, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.


Værksted Trige | Book værkstedsbesøg → Dinbilpartner\nLeder efter du et lokalt værksted i Trige? I området omkring byen finder du et stort udvalg af værksteder der samarbejder med Din Bilpartner, og som glæder sig til at tage et kig på din bil, lige meget om det drejer sig om en større skader, eller om du bare er forbi til et årligt serviceeftersyn.\nPå vores værksteder i nærheden af Trige brænder vi for at gøre livet som bilejere lettere for dig, og det gør vi blandt andet ved at tilbyde en lang række services og reparationer, men også andre former for hjælp og rådgivning, blandt andet kan vi lave service- og reparationsaftaler, både for private og erhvervsdrivende, så du aldrig skal bekymre dig om de uforudsete omkostninger der kan dukke op i forbindelse med syn og reparation. Vi tilbyder også hurtig og effektiv vejhjælp, hvor vi kan hjælpe dig over hele landet, næsten altid indenfor 60 minutter. Vores vejhjælp kommer dig til undsætning, om du er kørt fast i en snedrive, har låst dine nøgler inde eller hvis din bil bryder sammen på motorvejen.\nUdover vores værksted i Trige, finder du os også i mange af de omkringliggende byer. Blandt andet har Din Bilpartner værksteder flere steder i Risskov, i Højbjerg og Viby J samt i Hinnerup, Hasselager og Lystrup. Hvis du kører til en af de andre byer for at arbejde, kan du derfor altid finde et værksted i nærheden, der har tid til at tage et kig på din bil, inden for kort tid.\nNår du kommer på et af vores lokale værksteder, gør vi vores bedste for at give dig en god oplevelse, og vi giver dig altid den bedste service, lige meget hvilket mærke, model og årgang du triller ind på værkstedet i. Du kan altså regne med at få gode råd med på vejen, og er altid realistiske og ærlige, og kan hjælpe dig med at vurdere hvad det næste skridt er, hvis der opstår en skade eller fejl på din bil, der har brug for reparation eller udskiftning.\nHusk, at det altid er muligt at bestille tid online, når du vil besøge vores værksted i Trige. Du kan selv bestemme hvilken dato og tidspunkt der passer dig, og du kan også se mere om priser og indhold i den service eller reparation du har valgt. Derudover har du også mulighed for at tilvælge andre ydelser, for eksempel en indvendig rengøring eller en bilvask.