Kapitel 10. Lyst og længsel\nOvenstående titel er taget fra en bog fra Museet for Søfart i Helsingør (Tinning 2016) med undertitlen myter, afsavn og erotik i sømandens verden. Bogen omhandler alle slags sømænd, men mest fra handelsflåden, og man er efter læsning af den ikke i tvivl om sandheden af Graucho Marx’ berømte sætning om at ‘sex er kommet for at blive’. Således også i Søværnet, der jo havde skib efter skib fyldt med unge mennesker, der på ingen måde udviste tendenser til at leve i cølibat.\nMange værnepligtige kom som befarne fra Handelsflåden, og en række af dem bragte en seksuelt frigjort kultur med sig. En videnskabelig undersøgelse baseret på interviews med søfolk i første halvdel og midten af 1960erne viste, at stort set alle var seksuelt erfarne, mod kun 63% i en sammenlignelig gruppe af danske, unge mænd. Sømændene var startet tidligt og havde haft mange partnere. De gik meget mere til prostituerede, og mange havde oplevet at gøre en pige gravid (Oldrup 2016, 250–51, 266). En sømand har en pige i hver en havn, siges det ofte, og det var for nogles vedkommende ikke helt skudt ved siden af. Mange sømænd har haft en fast kæreste i flere havne, og indlogerede sig, når skibet anløb for at losse og laste (Lassen 2016, 244). Den gang lå handelsskibene meget længere i havn i forhold til i dag.\nDet var handelsflåden. Men der kunne ske meget for Søværnets folk, selv på korte havnebesøg. Bent J. Friis beretter fra sin tid i 1954 på kongeskibet DANNEBROG om et besøg i Sønderborg (Friis 1998, 94–96):\n“Næsten alle - både officerer og menige - gik på værtshus om aftenen og natten og stiftede bekendtskab med piger og damer. ... på Dampskibspavillonen bød jeg en lidt overset pige op til dans ... Det var sympati for første øjeblik, og vi dansede tæt og meget længe. ... Vi kyssede hinanden mange gange, mens jeg nøgternt spekulerede på, hvordan jeg skulle gribe sagen an. Så spurgte jeg hende, om jeg ikke måtte komme med hende hjem i seng! Det skulle jeg aldrig have gjort, for hun begyndte straks at græde og sagde, at hun havde troet, at jeg ikke var som de andre, men nu var hun dybt skuffet ...\nEt par uger senere traf jeg en pige, der hed Margit, på Dampskibspavillonen. Hun var 15 år og på højskoleophold et sted i nærheden. ... Vi forlod værtshuset og gik en tur over broen, mens vi hele tiden kyssede hinanden, og hun sagde, at hun elskede mig højt. Jeg holdt udkig efter et sted at bolle, og efter broen var der en vold med højt græs. Der lagde jeg hende ned i det våde græs, og hun var meget villig. Efter meget kort tid havde jeg fået gennemført så meget, at jeg kunne sige, at nu havde jeg haft min første pige. Vi skiltes med mange kys, og aftalte at mødes to aftener senere, men da jeg kom som aftalt, kom en af hendes veninder med en hilsen - Margit havde fået influenza, og jeg så hende ikke mere.”\nKvinder måtte ikke overnatte om bord, men man skal aldrig sige aldrig. Således på ÆGIR i Kiel 1963 (Kristiansen 2009):\n“Det blev til mange værtshusbesøg den uge, og som følge deraf også mange sjove eller mindre sjove oplevelser, som for eksempel en af dagene, hvor Hans om natten, i sin brandert, havde fået en luder smuglet ind gennem ubådslugen, som lå på niveau med kajkanten. Da banjermesteren, om morgenen, kom ned på maskinbanjen med sit sædvanlige: "Skej ud overalt, op fra banjerne"!, fik han øje på luderens højhælede sko, som stod på dørken under køjerne. Han kiggede noget på dem, og hans øjne ransagede alle køjerne og stoppede ved Hans’ som var lidt tykkere end vi andres. ‘Jeg kommer igen om et kvarter og så er I oppe’, sagde han, og entrede lejderen. Det kan nok være, at der kom gang i kludene. Luderen kom ud på dørken i en fart og fik sit tøj på, på nemmeste måde. Nogle af os holdt vagt på hoveddækket, mens andre holdt vagt ved ubådslugen, og i et ubemærket øjeblik fik vi hende lodset ud på kajen. Banjermesteren kom ganske rigtigt ned efter et kvarters forløb, og da var alle vasket og påklædt. ‘Godmorgen!’ sagde han, med noget jeg syntes lignede et smil. ‘Jeg håber at alle er friske. Også dem der frekventerede byens værtshuse i nat.’ Han gik, efter at have overbevist sig om at alle var oppe.\nSøværnets personel har dybe rødder i værtshusmiljøet i Frederikshavn. Ove Kristiansen sejlede i 1963 med ÆGIR og anløb havnen adskillige gange, hvilket ledte til et særligt bekendtskab (Kristiansen 2009):\n“Vi havde lige fået os sat, da vi fik øje på de mange piger i lokalet. Vi fik bestilt nogle bajere, og faldt straks i snak med dem, og fandt ud af at de tilsyneladende godt kunne lide vore uniformer. Jeg sad sammen med en pige, som jeg straks var på bølgelængde med, og da kammeraterne lidt senere ville videre, var vi nogle, der fik vores piger overtalt til at tage med. Det viste sig at være en god ide, for de var stedkendte. De foreslog, at vi gik hen på Ritz, men da vi kom derhen ville de ikke have flere marinesoldater ind. Så traskede vi videre, og nåede et værtshus nede ved havnen, som hed Grand. ... Her var det mest fiskere, der holdt til. Og da de fleste selv havde været soldater, var der ikke langt imellem de gratis bajere. Jeg nåede kun at købe de første to (2,75 kr. pr. stk.), resten gav fiskerne. ... Omkring midnat blev de af os marinere, som var tilbage, enige om, at vi nok hellere måtte se at finde skibet. Men først skulle jeg lige følge Inge (sådan hed min ledsagerske) hjem. Hun boede i den anden ende af byen, så det tog sin tid, inden jeg kom ned til ÆGIR.\nDer går et stykke tid, så er ÆGIR igen i havn i Frederikshavn. Ove Kristiansen og en tysk bekendt, Manfred,\n“... landede til sidst nede på Grand, der efterhånden var blevet lidt af et stamværtshus for os marinere. ... Jeg fik øje på Inge, som sad sammen med nogle andre piger ved et bord henne ved vinduet. Jeg tror de sad og ventede på, at nogen ville give dem en øl. Hun kom straks over til vort bord og satte sig ved min side. Selv i min tilstand kunne jeg godt mærke, at hun allerede havde fået en del. Jeg præsenterede hende for Manfred, og spurgte om hun ville skaffe ham en af sine veninder. Hun gik over til dem, og vi kunne høre at de fniste en del, men hun fik da en med over til os. Hun var faktisk meget flot, som vi så hende der i halvmørket. Lyst, langt hår og gode attributter. Det var lige ved at jeg var blevet misundelig på Manfred, som så ud til at være tilfreds med valget. Jeg var udmærket klar over at deres elskværdighed afhang en del af vores generøsitet. Kort fortalt, når vi ikke gav flere øl, var der vist ikke mere at hente der. Vi sluttede med at følge pigerne hjem. De boede ved siden af hinanden ude på Sæbyvej. ... Jeg gik en del ud med Inge, som var en meget god gå-i-byen-veninde. ... Det viste sig for øvrigt senere at Uffe og jeg havde delt Inge, således at Uffe, der havde den modsatte vagt af mig, gik ud med hende på hans frivagter, og jeg på mine. Det grinte vi meget af da det blev afsløret.”\nHistorien med Inge endte, da hun blev forlovet med en fisker og derfor ikke længere kom på værtshusene.\n10 år senere er Ole Berthelsen værnepligtig på Flådestation Frederikshavn, han fortæller (Berthelsen 2017):\n“... En anden aften mødte Zoppe og jeg 2 piger. Jeg blev kæreste med den ene, og dette blev grundigt bekræftet allerede samme nat hjemme på forældrenes polstrede sofa. Næste morgen fortalte vi gutterne om nattens erobringer, og udpenslede de saftige detaljer - som soldater jo gør. Jeg lagde godt mærke til at rengøringskonen ude på gangen havde lange ører. Om eftermiddagen, da jeg skulle besøge min nye kæreste, genså jeg rengøringskonen. Hun var min nye svigermor, og jeg var bestemt ikke hendes drøm, men snarere hendes levendegjorte mareridt om en ny svigersøn.”\nFastansat personel kunne overnatte i land, fx på hotel, hvis tjenesten tillod det. Således på Den Mobile Base, MOBA, som bla. sørgede for kampinformation til Torpedobådene via mobile radarer på land. Således fortæller radiotelegrafist Palle Kruse (Kruse 2007):\n“På en øvelse med MOBA ved Hundested var tjenesten let og foregik så vidt jeg husker kun om dagen. Vi indlogerede os på Hundested Hotel. Logiet inkluderede fuld forplejning, men i folkestuen, og værelserne vi fik var under taget på samme gang som personalet. Det var fint nok til os, og så prisen! En dag til morgenmaden spurgte oversergenten tjenestepigen, der var ganske køn, om der ikke var corn flakes inkluderet i morgenmaden. Hun sagde at det vidste hun ikke, men de kunne jo tale om det. Nu er sådan et gammelt træhotel jo ikke ligefremt lydisoleret, så om natten kunne vi høre oversergenten ”tale” med pigen i værelset ved siden af. Om morgenen kom hun med en stor portion corn flakes med mælk og sukker til oversergenten. Vi andre spurgte om vi ikke også kunne få corn flakes, men hun svarede blot at det kunne vi snakke om bagefter. Om natten kom der igen lyde fra hendes værelse. Næste morgen var der 2 der fik corn flakes. Desværre var vi der kun en uge så jeg nåede ikke at få corn flakes til morgenmad!”\nPå Færøerne var det ikke så let, i hvert fald ikke i 1950erne. ’Mickey’ Jensen fortæller om en landlov i Thorshavn i 1950 (Bergholt 2010):\n“Vi fik omgående landlov, og var oppe at kigge på forretningerne og konstaterede hurtigt, at alt var meget dyrere end derhjemme. En hel del færinger talte godt dansk, og var venlige og høflige, men alligevel reserverede. Jeg følte det, som om vi repræsenterede en kolonimagt. Om aftenen var der bal i et stort forsamlingshus, og frivagten, som jeg var på, deltog i arrangementet. Pigerne var søde, friske og villige til at danse med os. Men ville én af marinerne ud for at tælle stjerner sammen med en pige, så stod omtrent alle byens mænd fra 16-70 års alderen derude og slog kreds om parret – det fik ikke et sekund for sig selv. Omvendt var færingerne rolige og provokerede os ikke på nogen måde. Så selv den mest ihærdige mariner måtte give op.\nDa vi skulle hjem var der flere, der havde spurgt en pige, om hun ville følge med ned til båden, og det sagde mange af dem ja til. Da vi kom ud, sådan ca. 80-90 marinere, mente vi at være nok til at kunne klare en evt. tilspidset situation. Men det kom ikke til en sådan. Vi blev ganske enkelt – hele marinen – pakket ind på alle sider af flere hundrede, snakkende og grinende færinger, hvor nogle af dem endda gik arm i arm med os, og gelejdede os helt hjem til skibet, hvor de alle vinkede og smilte til os. Der var næppe én, der kunne prale af at have kysset en færøsk pige den aften. Det var virkelig en practical joke, vi dér blev udsat for.”\nMen man kunne også få bid, og måske blev det lettere med tiden. På Færøerne lå inspektionsskibene på kort varsel, bla. fordi de havde søredningstjeneste. Bjarne Skov Poulsen beretter herom fra Thorshavn i 1985 (Poulsen 2014, 67):\n“Når vi gik i land, var ordren den, at begyndte HVIDBJØRNEN at tude i hornet, skulle vi komme om bord hurtigst muligt ... En aften var en matros og jeg gået i land og havde fundet et par søde damer og havde fået snakket os helt op på deres værelse ‘til kaffe og kage’, da HVIDBJØRNEN begyndte at tude nede i havnen. Det gav vi blank og fanden i, vi havde jo lige fået os inviteret op på et dameværelse. Næste morgen gik vi ned til havnen, og der var selvfølgelig ingen Hvidbjørn (det anede vi godt). Vi gik op på Marinestationen og fortalte, at vi ikke havde hørt den ligge og tude aftenen før. 2 timer efter blev vi fløjet ud til skibet af vores helikopter. Da vi var kommet om bord blev vi kaldt op til vores chef. Den skideballe, vi nu fik, kunne høres over hele skibet, han var sgu sur.”\nEventyr med piger i land kan vel ikke undre nogen. Lokale piger om bord er en lidt anden sag, givet at det ikke var tilladt. Helt surrealistisk forekommer følgende historie fra Thorshavn, fortalt af den nyudnævnte konstabel Ivan Mortensen fra marts 1985. Men ‘si non è vero è ben travato’. Det var efter at Søværnet havde fået kvindelige konstabler på skibene (Mortensen 2002):\n“Thorshavn var første stop for HVIDBJØRNEN, og da trosserne var smidt, væltede det med færinger som ville købe snaps, whisky samt andet ildvand, ja faktisk følte jeg mig som Columbus. 2 flasker snaps 600 kr. jo det var en fantastisk forretning. Pigerne i Thorshavn var også nysgerrige efter at se om udvalget på var bedre end tidligere, baren om bord fejlede i hvert fald ikke noget, for den var meget hurtig fuld af yndige piger, jeg er lige ved at tro, at vores egne piger var lidt jaloux. Mange af vores egne piger havde dog erobret det, de ville have, og den første bøde på 500 kr. for at ligge på samme køje var allerede blevet uddelt, denne bøde gjaldt kun besætningen imellem, ellers tror jeg nok, der var nogle der var blevet fattige.\nDet var også her jeg indgik et væddemål, som var lige ved at koste mig en tur i svedekassen, jeg væddede med Johnny, som for øvrigt senere blev skolelærer på Grønland, om hvem der kunne have sex med en landpige på det mest spændene sted på skibet. Historien skal jeg prøve at skitsere uden at træde nogen over tæerne. Det var lørdag aften, skuden var fyldt med dejlige landsild, og Mortensen havde fundet en villig og livlig lille en af slagsen, så i håbet om at vinde væddemålet, som for øvrigt var på 1000 kr., trak jeg silden med op på skippers lukaf. Næste morgen blev jeg kaldt op til Chefen, som gerne ville have en forklaring, jeg sagde det som det var, at jeg ikke kunne finde andre steder at være helt privat, Chefen smilte, men stivnede og sagde så, at næste gang jeg skulle ordne (en kendt færøsk lokalpolitikers) datter, måtte det godt være i land, således at moderen ikke skulle hente sin datter på havnen.”\nSom Ivan Mortensen antyder, havde de kvindelige gaster om bord i et vist omfang fået en mere aktiv betydning i forholdet mellem kønnene - det kostede øjensynlig 500 kr. at blive taget på fersk gerning. Da Kaj Walther interviewede nogle kvindelige gaster på INGOLF året forinden, fik han følgende kommentar fra en af dem (Walther 1984, 18c-19c):\n“Jeg har en fyr derhjemme, iøvrigt en, jeg har lært at kende her om bord. ... der er jo mange meninger om det med at have sig en fyr om bord, men altså mit indtryk er at det er sgu ikke lige stedet at have sin ven om bord, for det første bor man i hver sin ende af skibet, nej det giver en masse unødige problemer mellem ham og hende indbyrdes, ikke også, som slet ikke ville have opstået derhjemme, det er noget gnideri, det er i hvert fald ikke noget, jeg vil anbefale andre.”\nKaj Walther kommenterer selv problemerne (Walther 1984, 18c-19c):\n“Hun måtte indrømmme, at når man har en fast ven om bord, kan det ikke undgås, at man isolerer sig. Men det synes sådan set at fungere ganske harmonisk med damerne. Der har ind imellem været piger ombord, som ikke holdt sig til een mand, det er ikke populært og kan selvfølgelig give anledning til en del ufred gutterne imellem. Nu må det ikke tages som gældende for alle besætninger, hvert skib har sit klima.”\nMøderne mellem Søværnets folk og grønlænderne er en særlig, og efter manges mening sikkert barsk, historie. Vi starter med den pænere version fra Leo ‘Skæg’ Djursner, der sejlede med THETIS i 1961 (http://maritimevenner.hype-media.dk/leo-d-togtet-groenland-1961/):\n“Da vi nåede frem til Godthåb midt på eftermiddagen, blev vi blandt andet modtaget af en flok grønlandske piger. og deres ærinde var helt åbentlyst. Det emne var vi blevet advaret mod af vor skibslæge, der oplyste at der på Grønland var en betydelig større risiko for at pådrage sig en kønssygdom end derhjemme. Senere, da vi var på vej hjemover, blev det oplyst at der havde været 5 tilfælde blandt 75 mand ,hvilket må kaldes beskedent.\nSkibslægens ord sad naturligvis i baghovedet, da jeg fik landlov første gang. Efter at have været igennem Godthåb to gange, gik jeg ind på en kaffebar, der hed Tobias Bar. Der kom jeg i snak med to grønlandske kusiner. De to piger forandrede min indstilling totalt, eller rettere mine fordomme om den grønlandske kultur og befolkning. Det gjorde de med en iver, entusiasme og begejstring ,som var overvældende og en fornøjelse at opleve. De fortalte desværre også om danske håndværkeres og danske ”Marinesoldaters” opførsel. Det var ikke positivt.”\nDer opstod også mere faste forhold, noget á la handelsflådens skibe, som vi så oven for. I 1961 var TEISTEN ofte stationeret i Godthåb, og lå på kort varsel af hensyn til søredningstjeneste. Chefen boede der fast med sin familie og var derfor hjemme, men let at få fat på, byen havde ikke mere end 4.000 indbyggere. Der var tre taxier i byen, ejet af en radioforhandler Wiinstedt, som havde udstyret dem med radioer. Det udnyttede chefen for TEISTEN (Jensen 2009, 115):\n“Jeg fik en aftale i stand. Når der var udrykning med kutteren, ringede jeg til Wiinstedt, og den tid, det tog mig at gå ned ad Havnebakken til TEISTEN,nåede de tre taxier at køre rundt og samle min besætning op - taxichaufførerne vidste, hvilke piger besætningsmedlemmerne holdt til hos. Så vi kunne som regel være samlet ombord på 20 minutter.”\nPå den måde var der en slags orden i tingene. Lad os så gå 10 år tilbage i tiden, i 1950, hvor ‘Mickey’ Jensen fortæller (Bergholt 2010):\n“Når man gik en tur i byen så sagde grønlænderinderne smilende ”goddag” til de marinere, de mødte. Jeg fandt det charmerende og sagde smilende: ‘Goddag’ tilbage igen. Det var en fejl. Jeg fandt hurtigt ud af, at når man smilede til en grønlænderpige og tiltalte hende, så opfattede hun det sådan, at man kunne lide hende personligt. Da jeg så kom til dansemik om aftenen og ville danse med mange forskellige piger, blev der ballade. Der stod en 5-6 piger og gloede olmt på én, og vreden tiltog, og jeg var dybt frustreret, indtil én af mine skibskammerater gjorde mig opmærksom på min fejl. Da var det for sent, og jeg trak mig stilfærdigt om bord, inden jeg forårsagede mere ballade. Der var jo måneder imellem, at der kom marinere til byen, og pigerne ville vel gerne være ”kærester” med os, og det passede ikke de grønlandske mænd.\nJeg husker også at vi en morgen kl. 07.00 løb ind til et udsted. Jeg mener, det var Frederikshåb. Vi var blevet observeret i god tid af udstedets folk, og fra kl. 07.00 og til vi afgik ved 17-tiden dansede en 7-8 unge grønlænderinder for os inde på klipperne, der her var ret flade. De hujede og vinkede ad os, men skipperen brummede til os, at vi havde at holde os ombord. Pigerne her var kendte for at have gonoré og andre kønssygdomme i stor stil. Jeg mener, han fortalte os, at ca. halvdelen af både gifte og ugifte kvinder i byen havde en eller anden kønssygdom, så vi holdt os pænt ombord.”.\nI midten af 1960erne var forholdene ikke så meget anderledes. Følgende stammer fra en hjemmeside med erindringer fra en karriere i Søværnet. Siden er blevet nedlagt, hvorfor kilden ikke kan berettes:\n“Senere på togtet fik vi mulighed for et week-end ophold i Godthåb, som byen stadig hed den gang. I dag er det grønlandske navn Nuuk det der bruges. Vi fandt ud af, at mange unge arbejdede på fiskefabrikken Godthåb Fiskeindustri, eller i daglig tale GFI. Der var især mange unge piger, og det betød, at et skib fra Søværnet skabte noget røre i byen. Der kom faktisk en henvendelse fra driftslederen på GFI om chefen for skibet ville være så venlig at sørge for, at vi kom ind efter arbejdstid lørdag, og helst sejlede igen inden søndag aften for at pigerne ikke skulle forlade arbejdet i utide. Det blev så måden vi efterfølgende anløb Godthåb på. Vi ville jo ikke genere fabrikkens drift med vores tilstedeværelse.\nJeg mødte en pige til dans på værtshuset Kristinemut og gik med hende hjem. Jeg skal da indrømme, at jeg blev noget overrasket, da en ung mand kom ud og lukkede op, men pigen fortalte, at det var hendes svoger, som var ham der rent faktisk havde lejligheden sammen med hendes søster. Da vi kom ind var hendes forældre og bedsteforældre også i rummet. Der var stue, køkken og et ekstra værelse. Værelset var optaget af en række børn og bedsteforældrene. I stuen var der også senge, og pigen smed hurtigt tøjet og kravlede under dynen i en af sengene. Jeg kravlede så ned til hende, men som den stadig lidt generte unge mand (20 år) så ventede jeg med at smide underbukserne til jeg var under dynen, og jeg blev lidt overrasket over et spørgsmål fra en ca. 10-årig knægt på en madras. ”Har du betræk på” spurgte han. Det havde jeg ikke, men jeg havde det med, så man kunne være standsmæssig påklædt til seancen. Tidligt om morgenen forlod jeg så pigen og gik ned på skibet, hvor jeg kunne få et bad i de vante omgivelser.\nSådan var der mange oplevelser. Det var jo ikke alle der var lige forsigtige. En af matroserne havde held til at erhverve sig en gonorré ca. hver 3. uge, sommeren igennem. Det skyldte, at han var noget ukritisk i sin omgang med pigerne, for nogle af dem hang sammen i et såkaldt havnegæng, hvilket betød, at de med stor fornøjelse spredte kønssygdomme til alle de kom i kontakt med.”\nSkibsledelsen var udmærket klar over problemerne. Klaus Jacobsen, som var skibslæge, på skibene kaldet DOC, på et togt til Grønland med HVIDBJØRNEN i 1967, fortæller om et besøg i Nuuk efter længere tids sejlads til de mindre udsteder (Jacobsen 1995, 58–59):\n“Bagbords motorbåd gik I fast rutefart mellem skibet og kajen. Før vi gik I land, var vi samlet i messen til et lille glas. Skibschefen kom og lod sig tungt falde ned i en lænestol iblandt os. Jeg lagde mærke til, at hans uniformsjakke virkede besynderligt stor og oppustet, som om manden var forandret. ’Nå, DOC,’sagde han,’Har du nu forberedt folkene ordentligt på dette her? – Næh, Gu har du ej; der er alt for mange af de her tilbage i dit apotek’ . Derefter gav han sig til at kaste præservativer i grams; ja vi fik hele håndfulde i hovedet, mens hans overkrop efterhånden antog normal facon. ’Jeg ved jo, I er nogle svin’ sagde han. ’I kan beholde en æske hver; resten går I ned og fordeler blandt mandskabet!\nDet var en rigtig og fremsynet tanke, men de blev dog efter sigende ikke meget brugt , idet grønlænderinderne var af en anden mening. ’Du bruge gummi – Du ikke elske migl ’. De regnede kun med, at det var prævention mod at få børn, og de havde intet imod at koncipere med en dansk mand. Det var dengang en udbredt anskuelse anskuelse,at disse blandingsbørn blev meget smukke. Vedrørende forsørgelsen af disse børn gjaldt det blot for grønlænderinderne at tilegne sig et hattebånd, hvorpå der stod KGL. MARINE, så kunne de gå på socialkontoret og hæve børnepenge. ’Ham staten. Ham betaler, ham meget rig’ er de citeret for at have sagt. Beskyttelsen mod kønssygdomme havde de ingen tanke for. Konsultationerne hos dokteren steg betragteligt i antal efter det ophold. ... Siden den tid føg en sværm af vrede telegrammer fra distriktslægerne. Skibet blev regnet for en smittespreder – også langt ud over, hvad rimeligt var.”\n20 år senere er billedet fra et interview under den etnologiske undersøgelse af Søværnet med en skibslæge på et inspektionsskib nogenlunde det samme:\n“Der bliver jo holdt nogle gevaldige fester nede agter, hvor alle drikker hinnanden fulde og hvor der bliver knaldet til højre og venstre, og folk render rundt i bar mave og piger ligger sammen med fyre ovre i sofaen mens alle ser på det og der står de grønlandske fyre oppe på kajen og de må ikke komme om bord, så ved de at der bliver ballade og de kan måske stå der og se deres pige eller søster komme om bord, og de ved godt, hvad der sker dernede, og det skaber spændinger.\nDer er et specielt forhold til grønlændernes piger, nemlig det er bare nogle, der skal i seng med det samme - men det er vel også det samme forhold, man har til de danske piger, det er sådan set ikke fordi der er nogle, der ser specielt ned på de grønlandske piger. ... Men det påvirker da ens holdning over for Grønlænderne, hvis man ser deres piger bare ligge og have sex med hvemsomhelst efter at have kendt en i 30 sekunder og så sige, hun var ikke så sanseløst beruset.\n...Man laver på vej hjem til Danmark et stort kønssygdoms-check, som tilbydes samtlige ombordværende, fra kaptajn til yngste skyller. Prøverne bliver så sendt hjem til Seruminstituttet med fly, og så bliver der telegraferet det positive herop en uge før således at man kan nå at færdigbehandle folk før man klapper kajen. Og der fandtes smittede blandt alle personelgrupper, man tror jo, at det kun er de menige, for det er jo dem, der taler mest om det, det er det sjove, der er jo sådan lidt prestige ved at have en kønssygdom om bord, fordi så har man været sammen med en grønlandsk pige, og når man har været det, er man en rigtig sømand, og når man er rigtig sømand, så er man en af dem ombord, en af de gamle, en af gruppen, ikke. Så man går ikke stille med sin kønssygdom, det skriger man ud til højre og venstre, og der bliver lavet grin med det og der bliver snakket med alle om det.”\nSåvidt skibslægen. Det står klart, at lysten ikke på noget tidspunkt været fraværende på Søværnets skibe. Skibscheferne har øjensynligt indtaget en særdeles pragmatisk holdning til tingenes tilstand, vel i erkendelse af, at sex er kommet for at blive, og med tiden - i hvert fald indtil slutningen af 1900-tallet - er holdningen simpelt hen blevet meget liberal.\nBerthelsen, Ole. 2017. 14. kapitel. Https://www.oleberthelsen.com/set-sket/nørre-uttrup-i-mit-bakspejl/14-kapitel.\nJacobsen, Klaus. 1995. Sommertogtet 1967 med fregatten Hvidbjørnen til Færøerne, Grønland og Island. Eget Forlag.\nJensen, Per Herholdt. 2009. Grønlandssejlerne. Flådens inspektionskuttere og inspektionsfartøjer. Frederiksværk: Nautilus Forlag.\nLassen, Morten. 2016. “Kineserpiger, siameserpiger og junglepiger.” In Lyst og længsel - myter, afsavn og erotik i sømandens verden, red Morten Tinning. Helsingør: Museet for Søfart, 231-145.\nOldrup, Thomas. 2016. “Ærlige og aparte sømænd i 1960erne.” In Lyst og længsel - myter, afsavn og erotik i sømandens verden, red Morten Tinning. Helsingør: Museet for Søfart, 248-57.\nTinning, Morten, red. 2016. Lyst og længsel - myter, afsavn og erotik i sømandens verden. Helsingør: Museet for Søfart.


Om Louis Nielsens kvantekosmologiske teori\nVi lever i en kvantiseret verden\nDen danske fysiker Louis Nielsen har for år tilbage fremsat en kvantekosmologisk teori, der kan tænkes at være at revolutionerende betydning, så meget desto mere som også forskere i Amerika igennem nogle år har arbejdet med det centrale aspekt omkring, hvorvidt tyngdekraften har varieret gennem tiderne.\nHer forklares nogle af konsekvenserne af Louis Nielsens teori, og teorien sættes ind i en historisk ramme.\nDa den tyske fysiker Max Planck (1851-1947) som ung rådførte sig med fysikeren Philipp von Jolly vedrørende påbegyndelsen af et fysikstudium, frarådede han Planck at studere fysik med den begrundelse, at alt væsentligt i fysikken allerede var udforsket, og at der kun var uvæsentlige småhuller at fylde ud. Ikke desto mindre påbegyndte Planck sit fysikstudium i 1874, og det skulle vise sig, at von Jolly ikke havde haft ret. De store landvindinger inden for atom- og kernefysikken hører således vort århundrede til.\nMax Planck blev selv et stort navn blandt fysikere, og mange husker ham nok især, fordi han har fået knyttet sit navn til en såkaldt »fysisk konstant«, der betegnes med bogstavet h og kaldes Plancks konstant. I året 1900 fremsatte Max Planck den teori, at strålingsenergi ikke forekommer kontinuert, men portionsvis, i kvanter.\nEnergien er kvantiseret. For at forstå hvad det vil sige, kan man sammenligne med betalingen for en ydelse. Det er ikke muligt med penge at betale et beløb på en halv øre. Det mindste beløb, der lader sig betale kontant, var før i tiden 1 øre, senere 5 øre og nu 25 øre. Der er altså et mindste kvantum i praksis, selv om man i teorien kan regne med brøkdele. En bestemt type stråling, f.eks. røntgenstråling, udstråles med en bestemt frekvens, f, og det viser sig, at frekvensen skal ganges med Plancks konstant, h, for at få størrelsen af en energiportion, et energikvante. Det skriver man således: E = h · f. Plancks konstant er et meget lille tal: h = 6,626 · 10 -34 J/Hz. Denne specielle skrivemåde angiver, at kommaet i 6,626 skal flyttes 34 pladser mod venstre. Det er den mindste fysiske konstant, vi hidtil har kendt.\nNu var det imidlertid ikke sådan, at alle fysikere gav sig til at klappe i hænderne, da Planck offentliggjorde sin opdagelse af energiens kvantisering. De fleste tog slet ikke teorien alvorligt, og det er da også således, at enhver ny teori skal afprøves på sine konsekvenser og på, om den stemmer overens med resultaterne af fysiske forsøg eller f.eks. med astronomiske observationer.\nDen senere så berømte Albert Einstein blev heller ikke taget alvorligt i begyndelsen. I sin teori for den fotoelektriske effekt fra 1905 byggede han videre på Plancks opdagelse, og at de to herrer havde ret, blev først bevist ved nogle forsøg, som den amerikanske fysiker Robert Millikan udførte i årene 1912-15.\nDet vil nu være nærliggende at spørge, om der er andre kvantiserede størrelser i vort fysiske univers. Det gav den danske fysiker, cand. scient. Louis Nielsen (lektor på Herlufsholm i Næstved) et svar på i en note i Fysisk Tidsskrift nr.2/1979 og senere afhandlingen »Kvantisering af rum, tid og masse« fra 1983. Teorien er siden blev udvidet og suppleret med nye beregninger så sent som i år (1997). Louis Nielsen mener, at der må findes en mindst mulig fysisk længde, som han kalder elementarlængden. Ethvert længdemål skal fremkomme som elementarlængden ganget med et positivt helt tal, hvilket betyder, at vi skal bevæge os rykvis hen ad målestokken. Der findes ikke halve elementarlængder, ligesom vi ikke har halve ører i vor pung. Hvorfor har nu ingen observeret det nogensinde? Det skyldes, at elementarlængden er uhyre lille, nemlig 1,4 · 10 -102 meter (kommaet skal altså rykkes 102 pladser mod venstre!). Den mindst mulige tidsenhed eller et tidskvante udleder Louis Nielsen til kun 4,6 · 10 -111 sekunder. Disse fysiske konstanter er mange gange mindre end Plancks konstant. Om denne antagelse af tidens og længdens kvantisering nu er rimelig, må – da det ikke direkte lader sig måle efter – komme an på, hvilke fysiske konsekvenser det fører med sig.\nDen tyske fysiker Werner Heisenberg (1901-76) er kendt for sin usikkerhedsrelation, der udtrykker det umulige i at måle en elementarpartikels hastighed og masse samtidig med dens opholdssted. Nu viser det sig imidlertid, at Heisenbergs usikkerhedsrelation kan udledes som en konsekvens af Louis Nielsens teori, der derved har fundet en første bekræftende omstændighed.\nLouis Nielsen når gennem sin kvantisering frem til en sammenknytning af mikrokosmos med makrokosmos, dvs. en sammenhæng mellem det atomfysiske og det astronomiske plan. Denne overordentlig vigtige forbindelse kommer af den sammenhæng, Louis Nielsen har fundet mellem den elektrostatiske og den gravitostatiske kraft mellem en elektron og en proton. Louis Nielsen har selv talt om et holistisk sammenspil mellem del og helhed. Det lyder måske indviklet, og afhandlingen er da også skrevet i fysikernes matematiske sprog. Det vigtige er imidlertid, at den nævnte sammenhæng munder ud i simpelhedens princip i naturen, der går ud på, at der består den enklest mulige sammenhæng mellem fysiske størrelser og lovmæssigheder. Mon ikke mange gymnasieelever i tidens løb har undret sig over, at fysiske størrelser kunne fremkomme ved et simpelt gangestykke, at vor fysiske virkelighed så ud til at ville indordne sig under de fire regningsarter. Det viser sig, at efterhånden som man kommer til en mere tilbundsgående forståelse af naturen, træder simpelhedens princip frem, således at forstå at de meget indviklede sammenhængsbeskrivelser kun skyldes, at der er nogle faktorer, man endnu ikke har hold på.\nEn fysisk konstant er – som navnet siger – en talværdi, der altid vil være den samme, uanset under hvilke vilkår den måles. Man siger også naturkonstant, og som et eksempel har jeg allerede nævnt Planck konstant. Et andet eksempel er Newtons gravitationskonstant G, der indgår i formlen for den kraft, som masser, f.eks. planeter, tiltrækker hinanden med. Hvis G havde en større talværdi, ville tiltrækningskraften være større, men G er jo en naturkonstant, hvis talværdi altid er den samme. Eller kunne det mon tænkes, at den ikke er helt konstant? Louis Nielsen mener, at gravitationskonstanten ikke er konstant, men aftager i tidens løb. Flere andre har været inde på samme tanke (iflg. FAKTA 9/90, p. 55, arbejdede amerikanske forskere dengang med netop denne teori), for mange år siden også P. A. M. Dirac, men for Louis Nielsen er det for første gang lykkedes at udlede en eksakt og brugbar formel for gravitations-»konstantens« aftagen med tiden. Hvilke konsekvenser har det, og er antagelsen rimelig? I hvert fald lader påstanden sig i første omgang ikke modbevise, men kan tværtimod medvirke til at opklare nogle punkter, der hidtil har været dunkle.\nLouis Nielsen skriver, at hele universets masse eller energi i begyndelsen var samlet i en enkelt partikel, som han kalder embryotonen. Den har haft elementarlængdens udstrækning, altså 1,4 · 10 -102 m. Det lyder temmelig ufatteligt, men det er der mange ting i fysikken, der gør, første gang man hører det. Udregnet efter formlen har tyngdekraften været omkring 1042 (et 1-tal med 42 nuller) gange større ved universets fødsel end i dag. Tyngdekraften er den kraft, vi kender som værende ansvarlig for, at alting trækkes ind mod Jorden, at det »falder nedad«, som vi siger. Tyngdekraften holder sammen på Jordens enkelte dele og på universet. Med en tyngdekraft ved universets fødsel, der har været en septillion gange større, har alt altså været sammenholdt i en ganske lille prik. Tyngdekraften, også kaldet gravitationen, aftog i begyndelsen meget, meget hurtigt, og så begyndte universet at udvide sig tilsvarende hurtigt, så hurtigt, at man nærmest må kalde det en eksplosion, det som kosmologerne kalder »Big Bang«, Det store Brag. Gravitationens ændring går imidlertid på nuværende tidspunkt så langsomt, at den er meget vanskelig at konstatere. Hvad taler da for, at det er korrekt, at gravitations-»konstanten« aftager?\nHvis gravitations-»konstanten« bliver mindre, bliver de kræfter, der holder universet sammen, mindre, og det kan netop forklare den kendsgerning, at universet udvider sig, og at afstanden mellem planeter og mellem galakser bliver større. Jo længere galakserne er væk, med desto større hastighed bevæger de sig bort fra os, hvilket den amerikanske astronom Edwin Hubble (1889-1953) sammenfattede i en såkaldt empirisk lov i 1929, dvs. på erfaringsmæssigt grundlag, men uden at kunne udlede det eller sætte det ind i en fysisk formalistisk sammenhæng. Nu er Louis Nielsen imidlertid fremkommet med en formelt korrekt udledning for en snes år siden.\nNår gravitationskonstanten aftager, vil også alle himmellegemerne udvide sig. Det kan give en forklaring på den såkaldte kontinentaldrift, som den tyske geofysiker, professor Alfred Wegener (1880-1930) fremsatte en teori om i 1912. Det drejer sig om den umiddelbart besynderlige effekt, at kontinenterne på Jordens overflade fjerner sig fra hinanden. Sydamerikas østkyst har således engang hængt sammen med Afrikas vestkyst, en teori, der er almindeligt accepteret efter de nyeste geologiske forskningsresultater.\nNår Jorden ved gravitationens aftagen puster sig op, ændrer Jordens inertimoment sig. Inertimomentet er en fysisk størrelse, der hænger sammen med et drejende legemes træghed; tag f.eks. en skøjteprinsesse, der snurrer om sin egen akse: når hun strækker armene ud fra kroppen, snurrer hun langsommere, og når hun trækker dem ind igen, snurrer hun atter hurtigere rundt. Lav eventuelt selv forsøget siddende på en kontorstol, der kan dreje rundt. – Når Jorden udvider sig, begynder den altså at dreje langsommere om sin egen akse, og så må et døgn blive længere. En sådan forlængelse har bl.a. L. V. Morrison målt ved hjælp af atomure, og når den ikke umiddelbart falder i øjnene, skyldes det, at det kun drejer sig om ca. 0,002 sekunder på 100 år i vor tidsalder, og Jordens radius vokser med kun ca. 0,2 mm pr. år. At døgnets længde har ændret sig, kan forklare nogle uoverensstemmelser, der ellers ville være mellem nutidige astronomiske observationer og observationer fra ældre tid.\nAstronomen T. C. van Flandern har ud fra studier af Månens bevægelse angivet nogle grænser for den relative aftagen af gravitations-»konstanten«, og Louis Nielsens beregninger ligger faktisk midt i det af van Flandern angivne interval.\nMed den her beskrevne opdagelse af kosmisk kvantisering og dens konsekvenser for gravitation kommer vi altså frem til, at kvantisering ikke kun hører til i en beskrivelse af atomfysiske fænomener, men at der også er makroskopiske kvantefænomener at tage hensyn til.\nNiels Bohr indførte en kvantisering af elektronens impulsmoment som en nødvendig forudsætning for at kunne forstå og forklare de eksperimentelle data, man fik ved studiet af lysudsendelse fra forskellige atomer, specielt brintatomet, men det er en kvantisering, der nu viser sig at kunne føres tilbage til et mere fundamentalt niveau, idet den er en følge af rummets og tidens kvantisering.\nMange fysiske fænomener, der hidtil har været beskrevet matematisk kontinuert, burde i virkeligheden være beskrevet i en såkaldt diskret matematik, fordi eksistensen af mindste længde- og tidsenheder gør, at der er talværdier, som længder, tider og masser ikke kan antage; de bevæger sig rykvis hen ad måleskalaerne. Eksempelvis tvinges vi til at stille spørgsmål ved det irrationale tal pi, der angiver forholdet mellem en cirkels omkreds og diameter, men forkastelsen af pi som irrationalt tal samt andre konsekvenser har ingen betydning i det praktiske liv, da vi alligevel benytter os af tilnærmede værdier og beregninger.\nMen for de overordnede principper i en sammenhængsforståelse er Louis Nielsens kvantekosmologiske sammenkobling af mikrokosmos med makrokosmos utvivlsomt af revolutionerende betydning med endnu flere konsekvenser, end jeg har kunnet nævne her. Delen og helheden vekselvirker i en højere enhed.\nGå til indgangssiden for Louis Nielsens teori.


Læring på akutafdelingen (del 2): Råd til effektiv læring - Akutmedicineren.dk\nSlap af (denne blog skal IKKE stresse dig)\nStørstedelen af medicinsk litteratur er IKKE fantastisk – du er stadig en fantastisk læge uanset om du holder dig opdateret på alt hele tiden. Der er et stort kollektivt ansvar for at fordele relevant viden fra sundhedsstyrelsen, den organisation du er ansat ved, din afdeling m.m. Har du børn- eller et liv ved siden af medicin, så gør det dig ikke en dårligere læge, at følge dét i stedet. Sluk computeren, tag en pause, tænk på dine basics og lev! – når du får overskud, mere tid eller bare ikke kan lade være, så kom tilbage hertil siden, og tjek resten ud. Du er IKKE en dårligere læge (tværtimod, er ”the basics” undervurderede i hvordan man fungerer som en god læge):\nHomeostase optimering: https://www.youtube.com/watch?v=o_X0K4ZrvFQ (the basics)\nNår du er nede – spørg dig selv “modsat”: hvad skal der til, for at jeg lærer mindst i dag? Hvad skal der til for, at jeg får den værst mulige dag i dag? -> tænkt det, og gør det omvendte (https://www.youtube.com/watch?v=LO1mTELoj6o + How to be miserable, Randy Patterson 2017)\nLæs DASEM og YDAM’s arbejdsmiljødokument for flere kilder til inspiration\nGrowth mindset: https://www.youtube.com/watch?v=KUWn_TJTrnU\n6 evidensbaserede metoder\nDual coding er gennemgået i del 1. I stedet vil jeg gå igennem de øvrige 5 evidensbaserede metoder for læring, og tilføje to ekstra\nSpaced repetition og “the forgetting curve”. Du starter på 100% retention (optimalt), og falder herefter, hvis du ikke repteterer). Initialt skal man reptere ofte, da den røde kurve (forgetting curve) er stejlest i starten, sidenhen med længere og længere intervaller. Det eksakte interval mellem repetetions-sessionerne er fortsat diskutabelt\nSpaced repetition: Spørg dig selv, hvad du har lært efter en session eller har læst en bog. Gentag det for dig selv (sig det med egne ord; skriv hovedkoncepterne ned i form af tabeller eller tegninger; visualiser det; udøv det, forklar det til andre m.m). Gen-læsning af bogen er formentligt ikke effektivt som repetitionsmetode (medmindre det er efter en forelæsning på emnet – jf del 6 Scott Weingart). Derimod er andre metoder fx retrieval practise og dual coding (lav billeder og tabeller), eller genfortælling / elaborering (til dig selv eller andre) enormt givlige.\nHvor ofte? Dette er et sværere spørgsmål at svare på, men gentagelses-intervallerne skal formentlig initialt være korte, og skal sidenhen blive længere og længere imellem, indtil det er ”indlært”. Skal du læse til en eksamen, forsøg at find ud af, hvad der er kerne-pensum (fx læs op på eksamensopgaverne der går – hvad går oftest? Hvad SKAL jeg kunne?), og forbered repetitionssessioner af essentielle emner.\nRetrieval practise: Når du øver, lig lærebogen væk, og forsøg at tegne sketches / figurer / tabeller og forklare koncepter uden bogen (med egne ord og billeder). Er der et koncept du har glemt – slå det op – luk derefter bogen igen. Tag tests (hvis muligt), og stil egne spørgsmål til teksten (hvad hvis patienten havde et andet symptom? Hvordan applicerer det til min patient? (elaboration)). Det du husker, skal gerne være koncepter og ideer snarere end ord og forklaringer. Når du kommer i tvivl, find ”facit” frem og tjek om du havde ret.\nInterleaving: I stedet for at forklare ét koncept helt til ende, lærer man formentligt bedre ved at hoppe mellem forskellige koncepter (så man kan ”jonglere” mellem forskellige koncepter, og har mulighed for at koble dem sammen, og skelne dem fra hinanden)\nElaboration og eksempler: Når du forklarer det indlærte til dig selv (eller andre), forsøg at forklar det på en systematisk måde ud fra ”stammen”, og siden tilføj detaljer / ”grenene” (elaborering). Hvis du kan finde på eksempler eller analogier, der kan illustrere, hvad du har lært, gør det, det både lettere for læreren, og for dig, der skal huske det.\nMine egne ekstra råd:\nVisualiser (særligt godt til resus scenarier eller andre stress scenarier): Vores hjerne har svært ved at skelne virkelighed fra tanker – visualiser og lav gerne en simulation i hovedet eller på papir, over hvad du vil gøre i næste hjertestop scenarie. For nogle år siden, husker jeg en dansker, der vil hoppe fra flere hundrede meters højde, og ned i en oppustelig pude – i et interview med ham, nævnte han, at måden han forbereder sig på, er ved at stille sig ved kanten af huse, og forestille sig, at han hopper. Og repetere denne øvelse. Hvis du er rigtig god, kan du derfor måske udsætte dig selv for samme mængde stress, som ville være til stede under et hjertestop scenarie (såkaldt ”stress innoculation” og “mental practise”) – https://first10em.com/performance-under-pressure/\nTalent Vs (deliberate) practice: “Ingen er født med evnen til at være læge – det er noget vi lærer”, har min far ofte trøstende sagt til mig. Og det er sandt. Hvordan skulle vi have lært det på anden vis? Men al træning er ikke skabt lige. Det gamle ordsprog skal erstattes med “practise does NOT make perfect – perfect practice makes perfect” (deliberate practise). At gentage samme ting igen og igen, uden kritisk tankegang, uden at få feedback og uden at tænke over evt forbedringsmuligheder er suboptimalt i udvikling af evnen. Repetition skal være “deliberate” (dvs gerne med feedback indbygget eller fra andre, og overvej, hvad du gerne vil lære og hvor udfordringerne i dette findes). Formentlig behøver vi ikke særlig længe træning, hvis den træning vi har er “deliberate” (koncepter der advokeres af populær science lærings-guruen Tim Ferriss (the 4-hour work week) og Gretchen Reynolds (The first 20 minutes)). Uanset hvad, så er kvalitet, formentlig en enorm betydning som ofte negliceres i træning, der oftere fokuserer på kvanitet (i.e the 10.000 hour rule).\nMultimodalitet: Anvend gerne forskellige kilder til læring: bøger, videoer, tegn koncepterne, quizzer. Genfortæl dig selv eller andre koncepterne. Tegn gerne samtidig med (dual coding). Hver metode viser ofte noget nyt eller en ny vinkel. Kombinationen af overtående koncepter er formentlig synergistisk!\nWax on, wax off / Få overblik over materialets omfang: Min far har sagt, at læring er som et træ. Stammen er ”kernen” – dette er det vigtigste, og det du gør mest (fx Anamneseoptag, Objektiv undersøgelse, Fortolkning af blodprøver, kommunikation, ABCDE, hjertestopbehandling, meningitis behandling, Anafylaksibehandling m.m). ”Detaljerne” kan altid føjes på sidenhen (fx pleuradræn, behandling af HUS/TTP, sjældne genetiske abnormaliteter, zebraer etc). Når man læser bøger, går til forelæsninger, workshops / kurser eller på sin afdeling laver en oversigt over, hvad man skal kunne, kan læring optimeres ved at få overblikket over hvad der er “stammen”, som skal opprioriteres, og hvad der er “grenene” og prioritere ud fra dette\nFølgende er et eksempel på, hvordan elementerne af overstående evidensbaserede lærings-elementer kan indføres i en hverdag for en studerende:\n– Forelæsninger: På studiet forsøgte jeg altid at lave statistik over eksamensopgaverne, så jeg vidste, hvad der var essentielt at vide (stammen). Alt andet var detaljer, der kunne føjes på sidenhen (overblik). Jeg skrev noter ud fra forelæsninger og lavede egne sketches på min notesblok (elaboration, retrieval practise, dual coding, eksempler) – opbygningen og systematiseringen var vigtig af noten. Det var ikke bare blind afskrift. Selvom forelæser sagde “I får slides ud, så I behøver ikke skrive ned” – så skrev jeg altid alligevel, fordi det øgede min læring at tage noten (jf teorierne herover) – til den dag i dag, tager jeg stadig noter til samtlige kurser og til vigtige videoer. Det er et af mine vigtigste værktøjer for at processerer den information jeg får OG for at holde min opmæksomhed på emnet\n– Læsning: Når jeg ”læste/læser” (skal forstås i bredeste forstand – ikke bare som ”at læse ord”) forsøger jeg først at få et overblik over bogens opbygning, indhold og konceptet med bogen (fx via index og for-ord). Dernæst skimmer jeg igennem nogle kapitler for at forstå deres opbygning og vigtige illustrationer – hvad har forfatterne gjort særligt vigtigt, og hvor kan jeg hoppe over. Havde jeg været til en forelæsning, eller havde en forelæser lagt slides op, ville jeg genfinde særligt vigtige koncepter i bogen og allerede DA markerer dem (som pin-points, jeg vidste var særligt vigtige). Nogle gange begynder jeg enten fra starten af bogen, eller fra starten af et kapitel (særligt hvis jeg kender til koncepterne fra før), at markere i teksten ud fra min initiale forståelse af koncepter (og laver et slags ”skelet” over opbygningen – på den måde ved jeg, hvad jeg kan hoppe over) – andre gange forsøger jeg ud fra overskrifter allerede dér at forstå- og lave skemaer/tabeller eller sketches over hvad bogens mening er (det er muligt det initiale er lidt forkert, men de rettelser jeg sidenhen får når jeg læser den, kan føjes til mit allerede dannede skelet) (elaboration, spaced repetition, retrieval practise).\n– Priming: Jeg forsøger generelt at få et ”quick take” på et emne FØR jeg dykker ned i detaljer (fx via youtube, FADL kurser eller mindre bøger på emnet). Af denne grund læste jeg derfor aldrig medicinsk kompendium, da det i min verden var ekstremt upædagogiskt med så meget tung tekst første gang du skal læse om et emne – uden et overblik- og prioritering i teksten over ”hvad er stammen / vigtige kerne-elementer, og hvad er grenene / mindre vigtige detaljer). Når jeg læste teksten i bøgerne, tegnede (tegner) jeg ofte (alle mine bøger er ”grimme” med tal, små sketches, grafer, tabeller og fodnoter) og krydsreferer til forskellige billeder i andet jeg har læst (dette kan løst beskrives som SQ3R eller PQRST metoden: https://litfl.com/reading-to-learn/ ) (dual coding theory)\n– Forklare med egne ord / Spaced repetition / Retrieval / Elaboration: Når jeg kom hjem ville jeg med jævne mellemrum lave opsummerende noter (spaced repetition, retrieval practise) på computer, hvor jeg tilføjede mine egne koncepter og figurer/tabeller, og forsøgte at krydslæse fakta fra andre kilder (elaboration). Jeg gik til de fleste forelæsninger – ofte fordi det derfor fungerede som repetition (spaced repetition, elaboration) til de koncepter, jeg allerede havde læst igennem (jeg forsøgte generelt at have ”stammen” på plads inden en undervisningsblog begyndte – alt derefter blev således repetition). Ved at have lavet noter / skelet over hele emnet (også selvom jeg ikke kendte til de eksakte detaljer om netop det emne, der blev forelæst om), kendte jeg til hvor i mit skelet, det hørte til, og kunne let gå hjem og læse det ud fra dette (konstruktivisme, og freezing-unfreezing)\n– Daglige quizzes (for sjov og læring): Jeg planlagde med min læsepartner, hvornår vi skulle repetere emnerne, og lavede mundtlige ”spontan quizzer” med hende for at teste (min egen og hendes) viden. ”Quizzerne” var ikke bare ”fakta-repetition”, men dybdegående med spørgsmål som ”hvad hvis”-spørgsmål (”individuel interesse”, elaboration, eksempler, retrieval practise, spaced repetition) (blooms taxonomi og millers pyramide)\nOkay, flere ting ud fra overstående eksempel – ja, jeg var (er) en nørd. Men jeg er intet “talent” (konceptet er noget, der bliver mindre og mindre værdifuldt i mine øjne – jf diskussionen om deliberate practise). Nogle har fordele fra start, men infinitisimal daglig forbedring, deliberate practise og meget mere, vil veje tungere. Min hensigt med overstående er ikke at prale eller nødvendigvis være et eksempel på, hvordan man skal gøre. Jeg mener dog, at den mængde arbejde man kan lægge i en bog FØR man læser den, er GODT givet ud hvis målet med bogen er at forstå hvad den indeholder og vil lære dig!\nDet jeg derimod vil sige med det overstående er\nIgen – Slap af (måske overraskende): Jeg kendte IKKE til alle de evidensbaserede teorier om læring, når jeg studerede, men anvendte flere af dem intuitivt. Derfor tror jeg heller ikke, man behøver at kunne alle de her teorier, for at kunne lære (men det kan måske blive mere effektiv læring, og vi kan anvende teknikkerne oftere).\nFind “din vinkel” (jf “individuel interesse” og growth mindset del 1): Jeg er velsignet med, at min største interesse, også er det jeg arbejder med – og de elementer, som var mindre sjove (for mit vedkommende: socialmedicin, endokrinologi m.m – blev gjort sjove (motviation) ved at sætte det ind i den større kontekst, der hed ”jeg skal kunne det her som læge- og akutmediciner”). Jeg har altid vedholdt filosofien om, at ingen emner er kedelige – det er vores syn på dem, der er forkerte (så er der bare nogle emner, der fra start, for OS som individ, er mere kedelige end andre. Dette kan vi arbejde på; lidt ala det, der i dag kaldes growth mindset)\nAnvend dine egne styrker – bliv bedre til dine svagheder: Læring kom ikke lettere til mig, end nogen anden, og mit læringssystem på studiet var ud fra devicen, at ”jeg er ikke særlig hurtig til at læse (jeg hader at læse tekst) – jeg må gøre det her på en anden måde”. Jeg anvendte derfor en masse andre teknikker som jeg var bedre til (youtube, lægehåndbogen, onlinemeded.com, flere forskellige bøger, blogs, forelæsninger og SÆRLIGT selv at forklare og tegne koncepterne overfor mig selv – med egne ord ud fra sketcher, på gåture/cykelture på vej hjem). De fleste på studiet, er allerede eksperter i læring og har deres egne teknikker. Derfor kan det være (angst)provokerende at læse overstående for nogle. Vær ydmyg, anvend dine egne styrker og forsøg at designe din læring så det virker for dig og din situation.\nMåske man kan inspireres af en eller flere teorier, som man ikke udnytter, eller ligger vægt nok på? Både som studerende, som læge og som underviser. Disse teorier blev særligt interessante for mig efter jeg begyndte at undervise mere, for at finde ud af, hvad der virker og hvad der kan forbedres (se også del 1 om “interesse”-konceptet under attention-delen)\nKonklusion: Læring kan optimeres ved at anvende særlige evidensbaserede teknikker – mange anvender disse intuitivt. Når læring planlægges (som studerende og som lærer), bør det opbygges omkring disse koncepter for optimering af læring\n← Læring på akutafdelingen (del 1): læringsteorier\nLæring på akutafdelingen (del 3): Skab et gunstigt læringsmiljø på din afdeling →


Strandhusene på Vester Strand på Ærø er meget eftertragtede.\nÆrø. Ærøs ses bedst på en overkommelig cykeltur\nFoto: Tekst og foto: Johnni Balslev\nSkarø. Om sommeren kvækker klokkefrøer i gadekæret\nRejsen til Svendborg: Det tager lidt over to timer ad motorvej direkte til Svendborg fra København og under en halv time fra Odense. Toget fra Odense har endestation i centrum af Svendborg nær havnen. Bussen fra Nyborg, gennem det bølgende fynske landskab, tager 45 minutter.\nStørrelse: Ærø: 88 kvadratkilometer, Skarø: 2 kvadratkilometer, Drejø: 4,3 kvadratkilometer.\nIndbyggertal: Ærø 6.200, heraf 2.200 i Marstal og knap 1000 i Ærøskøbing. Skarø 26 og Drejø 69.\nFærgefarten: Ærø besejles af bilfærgerne ’Ærøskøbing’ og ’Marstal’ til Ærøskøbing. Skarø og Drejø besejles af den mindre bilfærge ’Højestene’. Se sejlplaner og priser på: svendborg-havn.dk.\nSejltid: Til Ærø 75 minutter, Skarø 35 minutter og Drejø 80 minutter.\nWebsites: visitsvendborg.dk, ærø.dk, skarø-beboerforening.dk, drejo.dk, svendborg-havn.dk


2 stjernede hoteller (600)\nMed en sauna og jacuzzi, ligger Central tæt ved et tempel og museer i Shanghai. Det blev renoveret i 2011, og dette luksuriøse hotel har budt velkommen til sine gæster siden 1999.\nEn kort gåtur med 15 minutter tager dig til People's Park. Bycentrum ligger 1 km væk fra hotellet.\nDer er shopping muligheder, såsom stormagasiner, butikker og butiksgader inden for rækkevidde af ejendommen.\nFor et behageligt ophold tilbyder Central 319 værelser på 27 etager, som har varme, LCD-tv, et køleskab, en spiseplads og et skab. Nogle værelser har den byen udsigt. Alle badeværelser kommer med en bruser, en hårtørrer og et bidet.\nEn dag på Central begynder med en omfattende morgenmad. Der serveres lokale retter i hotellets lobby-restaurant. Gæsterne kan nyde et måltid i Wang Bao He Banquet Hall og Qiaojiangnan Bailian Shimao Shop, som ligger i et erhvervs område, kun ca. 5 minutters gang fra Central.\nGæsterne kan nå Central fra Hongqiao lufthavn inden for 20 minutters køretur.\nGæsterne vil værdsætte en helseklub, et spacenter og behandlingsrum samt dampbade, beroligende massage og ansigtsbehandlinger, som er givet på stedet. Gæsterne kan holde sig i form med fitness-lektioner og et træningscenter, som tilbydes i lokalerne.\nFolkets Plads 1.1 km\nShanghai Maglev 650 m\nQingfeng Xisi Hutong - - Beijing Hotel\nInternational Hotspring - - Beijing Hotel\nHilton Expoforum - Sankt Petersborg Hotel\nMini-hotel Na Konushennoy - Sankt Petersborg Hotel\nBupt - Beijing Hotel\nLanson Place Central Park Serviced Residences - Beijing Hotel\nGingecour - Beijing Gæstehus\nVip Executive Eden - Lisboa Lejlighedshotel\nLijing Plaza - Zhoudian Hotel\nMichaela - Sosúa Lejlighedshotel\nQuiet Dreams - King Road Branch - Jeddah Lejlighedshotel\nBaan Chalok - Koh Tao Vandrerhjem\nGanga Ratan - Agra (Uttar Pradesh) Hotel\nLito - Ágios Nikólaos Hotel\nApartment In Downtown - Baku Lejlighed\nLavel - Trogir Lejlighed\nCourtyard By Marriott - Panama City Hotel\nDel Mar - Pula Feriested\nStrathcona - Toronto Hotel


Blåt fangstnet med bælte til dit næste dyk\nForside / Butik / Fangstnet/Stringers / Fangstnet Seac med bælte – standard\nVarenavn: Fangstnet Seac med bælte – standard\nVare ID: 7513\nMange leder efter den billigste Fangstnet Seac med bælte – standard på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nFangstnet Seac med bælte – standard er populær blandt dykkere\nDykning er blevet mere og mere populært, og både flaskedykning og fridykning er begge områder i stor vækst. Uanset hvordan interessen er opstået, skal man bruge noget ordentligt dykkerudstyr. Den utrolig kvalitetsbevidste varekategori Fangstnet/Stringers, har altid placeret sig selv højt på salgslisten inden for dykkerudstyr. Når du dykker, er sikkerheden altid vigtig, også når du dykker i Norden, og heldigvis kan du i webshoppen finde en hel del sikkerhedsprodukter. De store smil du får, når du dykker er beroligende for sindet, når du så også har Fangstnet Seac med bælte – standard med i vandet, er det en god dag.\nFangstnet Seac med bælte – standard er en af de mest populære varer her på shoppen i vores varekategori Fangstnet/Stringers. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Fangstnet Seac med bælte – standard i den kendte webshop Dykkerbutikken, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Køber du varer online er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nFangstnet Seac med bælte – standard og online fordele\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er der bedre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Fredericia Kommune Teknik & Miljø, Rådhuset, 7000 Fredericia, Tlf.: Viaduktvej. Prangervej. Hannerupvænget. Søndermarksvej. - PDF Free Download\nFredericia Kommune Teknik & Miljø, Rådhuset, 7000 Fredericia, Tlf.: Viaduktvej. Prangervej. Hannerupvænget. Søndermarksvej.\nDownload "Fredericia Kommune Teknik & Miljø, Rådhuset, 7000 Fredericia, Tlf.: 79212121. Viaduktvej. Prangervej. Hannerupvænget. Søndermarksvej."\n1 Kommuneplantillæg nr. 13 Boliger ved Søndermarksvej Viaduktvej Prangervej Hann hu Hannerupvænget Søndermarksvej Fredericia Kommune Teknik & Miljø, Rådhuset, 7000 Fredericia, Tlf.:\n2 Hvad er en lokalplan? En lokalplan er en detaljeret fysisk plan, som kan fastlægge et områdes anvendelse, bebyggelsens omfang og placering, veje- og stier, friarealer o.s.v. inden for lokalplanens område. Ifølge lov om planlægning kan Byrådet altid beslutte at tilvejebringe en lokalplan. Desuden siger loven, at Byrådet skal udarbejde en lokalplan, før der gennemføres større udstykninger eller større bygge- og anlægsarbejder. Hensigten hermed er at sikre en sammenhæng i planlægningen. For at give alle mulighed for at fremsætte indsigelser, bemærkninger og ændringsforslag skal Byrådet offentliggøre et forslag til lokalplan, inden planen kan vedtages endeligt. Således skal lokalplanforslaget annonceres og fremlægges offentligt i mindst 8 uger. Bemærkningerne skal indgå i Byrådets videre overvejelser. Men det er alene Byrådet, der står med den endelige afgørelse, når lokalplanen skal endeligt vedtages. Efter Byrådets endelige vedtagelse bliver lokalplanen tinglyst på ejendommene inden for planens område. En lokalplan består af 2 afsnit. I Redegørelse er der gjort rede for lokalplanens indhold, lokalplanens forhold til anden planlægning og endelig lokalplanens retsvirkninger. I sidste afsnit følger selve Bestemmelser, der indeholder de egentlige bebyggelsesregulerende bestemmelser, som tinglyses på den enkelte ejendom. 2\n3 Kommuneplantillæg nr. 13 Boliger ved Søndermarksvej Indhold Redegørelse Indledning 4 Lokalplanens indhold 5 Lokalplanens forhold til anden planlægning 5 Lokalplanens retsvirkninger 8 Kommuneplantillæg nr Bestemmelser Lokalplanens formål 13 Lokalplanens område 13 Områdets anvendelse 13 Udstykninger 14 Vej- og stiforhold 15 Ledningsanlæg 15 Bebyggelsens omfang og placering 16 Bebyggelsens ydre fremtræden 17 Ubebyggede arealer 17 Servitutter 18 Forudsætning for ibrugtagning af ny bebyggelse 18 Tilladelser fra andre myndigheder 18 Ophævelse af lokalplan nr Vedtagelsespåtegning 18 Kortbilag Kortbilag nr. 1: Områdeafgrænsning, arealanvendelse, mål 1: Kortbilag nr. 2: Illustrationsplan, mål 1:\n4 Viaduktvej Prangervej Hann hu Hannerupvænget Søndermarksvej Lokalplanens område Indledning Lokalplanen omfatter et mindre område, der mod vest afgrænses af Prangervej, mod nord og øst af Fredericia kommunes gartneri og materielgård og mod syd af Hannerup Skov. Områdets beliggenhed og afgrænsning er vist på ovenstående kort. Lokalplanen er udarbejdet på baggrund af et ønske om at åbne mulighed for at etablere åben-lav boliger på arealet. Lokalplanen åbner mulighed for udstykning af 2 parcelhusgrunde. Området benyttes i dag til Fredericia kommunes gartneri og materielgård. Materielgården skal ombygges til produktionsskole, hvorved det mindre areal ud mod Prangervej bliver ledigt. Arealet giver mulighed for at etablere 2 større parcelhusgrunde, der vil komme til at ligge meget attraktivt ud til Hannerup Skov. Luftfotoet på side 5 viser hovedtrækkene i områdets eksisterende forhold med de planlagte parcelhusgrunde indtegnet. 4\n5 Redegørelse Hannerupvænget Prangervej Gartneri Søndermarksvej Hannerup Skov Jernbane Luftfoto der viser de eksisterende forhold, med de nye boliggrunde indtegnet Lokalplanens indhold Lokalplanen omfatter et ca. 0,25 ha. stort areal, der åbner mulighed for opførelse af åben/lav boligbebyggelse i 1 til 1 1/2 etage. Området trafikbetjenes via Prangervej. Lokalplanens forhold til anden planlægning Regionplan og Kommuneplan Området er i overensstemmelse med Regionplan , idet det her er vist som byudviklingsområde. Lokalplanens område er i Kommuneplan udlagt til erhvervsformål. Lokalplanen forudsætter derfor udarbejdelse af et tillæg til kommuneplanen ( se side 10). Området er derudover omfattet af lokalplan nr. 34, der ligeledes udlægger 5\n6 området til erhverv. Lokalplan nr. 34 ophæves for nærværende lokalplanområde ved denne lokalplans endelige vedtagelse. Byzone Lokalplanområdet er beliggende i byzone. Trafikforhold De to parcelhusgrunde får en fælles udkørsel til Prangervej. Prangervej er i princippet en facadeløs vej. Da det ikke p.g.a. fredskovpligt på Hannerup Skov er muligt at vejbetjene de nye boliger af en ny stikvej gennem skoven, vil det i stedet være hensigtsmæssigt at give boligerne en fælles udkørsel til Prangervej i stedet. Fredningsforhold Lokalplanområdet grænser mod syd op til Hannerup Skov, der er fredskov og derfor pålagt en skovbyggelinie. Skovbyggelinien søges ophævet for lokalplanområdet. Kystområder Lokalplanen er omfattet af Planlovens 5 vedrørende kystnære områder, men den fremtidige bebyggelse vil ikke have nogen indflydelse på kystlinien, idet den vil komme til at ligge bag eksisterende bebyggelse langt fra kysten. Miljøforhold Ifølge miljøloven skal det sikres, at trafikstøjniveauet for hele området ikke overstiger 55 db(a). Det indendørs trafikstøjniveau i boliger er fastsat til 30 db(a). Trafikmængden på Prangervej udgør i dag ca biler i døgnet. Da det er et bymæssigt område, er trafikhastigheden max. 50 km/t, og trafikstøjen udgør ca. 60 db(a). For at opnå et tilfredsstillende støjniveau, placeres bebyggelsen ud mod Prangervej, så den fungerer som støjskærm for opholdsarealerne. Derudover påregnes ydervægge og vinduer mod vejsiden lydisoleret. Syd for lokalplanområdet er der udlagt areal til forlængelse af Søndermarksvej til Vestre Ringvej. Trafikmængden ved en evt. forlængelse skønnes at blive på biler i døgnet, hvilket skønnes at kunne overholde støjniveauet. Støjniveauet for jernbaner må ikke overstige 60 db(a) og vibrationer fra jernbanen må ikke overstige 75 db(a). 6 Syd for lokalplanområdet ligger jernbanen. Ud for lokalplanområdet ligger jernbanen i en dyb udgravning, hvilket reducerer støjniveauet betydeligt. Der skal i nødvendigt omfang etableres støjværn langs jernbanen.\n7 Redegørelse Illustrationsplan der viser, hvordan området kan komme til at se ud Derudover skal støjgrænserne i Regionplan for boligområder ( db(a)) overholdes. Forsyningsplanlægning Lokalplanområdet er omfattet af kommunens spildevandsplan. Området forsynes med fjernvarme (overskudsvarme) i overensstemmelse med varmeplan for Fredericia. Vandforsyning vil ske fra Tre-For. Agenda 21 Fredericia Byråd har vedtaget en byøkologisk handlingsplan og vejledning, der som mål har, at der bygges miljørigtigt i kommunen. Gennem lokalplanlægningen skal det sikres, at dette mål opfølges. Lokalplanen indeholder bl.a. bestemmelser om nedsivning af regnvand ved afledning til faskiner, hvis jordbundsforholdene taler herfor, samt en hensigtsmæssig placering af den enkelte bolig på boliggrundene. 7\n8 Lokalplanens retsvirkninger Efter Byrådets endelige vedtagelse og offentliggørelse af lokalplanen må ejendomme, der er omfattet af planen, ifølge lov om planlægning 18 kun udstykkes, bebygges eller i øvrigt anvendes i overensstemmelse med planens bestemmelser. Den eksisterende lovlige anvendelse af en ejendom kan fortsætte som hidtil. Lokalplanen medfører heller ikke i sig selv krav om etablering af de anlæg m.v., der er indeholdt i planen. Byrådet kan meddele dispensation til mindre væsentlige lempelser af lokalplanens bestemmelser under forudsætning af, at dispensationen ikke er i strid med principperne i planen. Mere væsentlige afvigelser fra lokalplanen kan kun gennemføres ved tilvejebringelse af en ny lokalplan. I henhold til 47 i lov om planlægning kan der foretages ekspropriation af privates ejendomme, når ekspropriationen vil være af væsentlig betydning for virkeliggørelse af lokalplanen. 8\n9 Redegørelse Lokalplanforslaget er offentligt bekendtgjort den 25. september\n10 391as Kommuneplantillæg nr. 13, Boliger ved Søndermarksvej Boligområder Områderne skal fortsat anvendes til boliger. Det skal være muligt at indpasse bygninger til visse offentlige formål og erhverv, f.eks. børneinstitutioner, liberale erhverv, serviceerhverv samt butikker fortrinsvis til områdets daglige forsyning. Men kun, hvis det ikke er til gene for omgivelserne, eller hvis det ikke bryder områdets karakter af boligområde. bebyggelseprocent p-pladser Åben lav 25 2 pr. bolig Tæt-lav 35 1 pr. bolig Etageboliger 50 1 pr. bolig Anden bebyggelse 40 fastsættes efter behov Område: B8, Sønderparken, Skovvejskvarteret Gældende planer: Byplanvedtægt nr. 24, lokalplaner nr. 79 og nr. 185 Særlig anvendelse: Etageboliger, åben-lav og tæt-lav boliger. Dele af området skal anvendes til grønt område for forskellige fritidsaktiviteter. Der må opføres enkelte bygninger til disse formål. Områdets udformning: Karakteren af det enkelte område med ensartet bebyggelse skal fastholdes. Åben-lav, tæt-lav og etageboliger Max. Etageantal: Åben lav 1 1/2, tæt-lav 2, etageboliger 3 Mindste grundstørrelse: Åben lav 600m 2, tæt-lav 300m 2 B 8 E 10 O 16 10\n11 Bestemmelser Boliger ved Søndermarksvej Kortbilag: 1. Områdeafgrænsning/arealanvendelse 2. Illustrationsplan Område: Del af matr. nr. 391 æ, Fredericia Stadsjorder Anmelder: Teknik & Miljø Rådhuset 7000 Fredericia 11\n12 "t" "f" "dl" 391 æ "ec" 391 a Matrikelkort Lokalplanområdets afgrænsning 12\n13 Bestemmelser I henhold til lov om planlægning (lovbekendtgørelse nr. 563 af 30. juni 1997) fastsættes herved følgende bestemmelser for lokalplanens område, som fremgår af 2. Lokalplanens formål 1.1 Lokalplanen har til formål: at at at tilvejebringe muligheden for at opføre åben/lav boligbebyggelse i området, fastlægge bebyggelsesregulerende bestemmelser for området, fastlægge bestemmelser for områdets fremtidige anvendelse. Lokalplanens område 2.1 Lokalplanen afgrænses som vist med sort priksignatur på modstående side og omfatter del af matr. nr. 391 æ, Fredericia Stadsjorder samt alle parceller, der efter den 1. april 1999 udstykkes heraf. 2.2 Lokalplanområdet er beliggende i byzone. Områdets anvendelse 3.1 Området må anvendes til boligformål i form af åben/lav boligbebyggelse med tilhørende fællesanlæg som vej/sti- parkeringsanlæg og fælles opholdsarealer. 3.2 Byrådet kan tillade opførelse af bygninger til visse erhverv, f.eks., liberale erhverv og serviceerhverv. Der kan ikke etableres butikker i området. Byrådet kan således tillade, at der på ejendommen drives en sådan virksomhed, som almindeligvis kan udføres i beboelsesområder under forudsætning af: at virksomheden efter Byrådets skøn drives på en sådan måde, at 13\n14 ejendommens karakter af beboelsesejendom ikke forandres (herunder ved skiltning eller lignende), og områdets karakter af boligområde ikke brydes, at at virksomheden ikke medfører ulempe for de omboende, virksomheden ikke medfører behov for parkering, der ikke er plads til på den pågældende ejendom. 3.3 Med henblik på at undgå et utilfredsstillende miljø på grund af trafikstøj, skal det ved udformning af ny boligbebyggelse sikres, at et indendørs støjniveau på 30 db(a) ikke overskrides, og at støjniveauet for hele området ikke overstiger 55 db(a). For at opnå et tilfredsstillende støjniveau, placeres bebyggelsen ud mod Prangervej, så den fungerer som støjskærm for opholdsarealerne. Derudover påregnes ydervægge og vinduer mod vejsiden lydisoleret. For at undgå et utilfredsstillende miljø på grund af støj fra jernbanen, skal det sikres, at støjniveauet ikke overstiger 60 db(a) og at vibrationer fra jernbanen ikke overstiger 75 db(a). Syd for lokalplanområdet ligger jernbanen. Ud for lokalplanområdet ligger jernbanen i en dyb udgravning, hvilket reducerer støjniveauet betydeligt. Der skal i nødvendigt omfang etableres støjværn langs jernbanen. Støjbelastningen fra eventuelt erhverv må ikke overskride de grænser, der er fastsat i Miljøstyrelsens vejledning nr. 5, 1984 samt Regionplan gældende for åben/lav boligbebyggelse. *) 3.4 Inden for området kan opføres transformerstation til kvarterets forsyning, når den ikke har mere end 30 m2 bebygget areal og ikke er højere end 3 m over terræn. Udstykninger 4.1 Inden for lokalplanområdet må udstykning kun ske efter en af Byrådet godkendt plan. 14 *) Det vil sige, at støjbelastningen målt udendørs højst må være: 45 db(a) mandag fredag kl samt lørdag kl db(a) mandag fredag kl samt lørdag kl og søn og helligdage kl samt 35 db(a) alle dage kl\n15 Bestemmelser 4.2 Grundstørrelser i boligområdet skal være mindst 1000 m2 for åben/lav bebyggelse. Vej- og stiforhold 5.1 Området vejtrafikbetjenes fra Prangervej. Der etableres fælles udkørsel til Prangervej for boligparcellerne, i princippet som vist på kortbilag nr Der skal etableres 2 parkeringspladser pr. åben/lav bolig. 5.3 Udkørslen til Prangervej må højst udlægges i 7 meters bredde. 5.4 Alle færdselsarealer indrettes så vidt muligt under hensyn til bevægelseshæmmede. Det tilstræbes at undgå trafikbarrierer i terræn, (høje kantsten, trapper m.v.), jfr. i øvrigt Udearealer for alle. 5.5 Boligparcellerne har grundejerforpligtigelser mod Prangervej. Ledningsanlæg 6.1 Alle forsyningsledninger lægges så vidt muligt i jord. Efter aftale med de kommunale værker placeres ledninger så vidt muligt langs vej og sti, i ubefæstede arealer. 6.2 Ny bebyggelse i området er pligtig at tilslutte sig bynettet efter Byrådets nærmere anvisning. 6.3 Der må, efter tilslutning til bynettet for modtagelse af radio- og TVprogrammer, ikke opsættes radio- og TV-antenner, herunder paraboler, inden for området. Byrådet kan dog give tilladelse til opsætning af mindre parabolantenner, der ikke virker skæmmende på omgivelserne. 6.4 Ny bebyggelse indenfor lokalplanens område skal forsynes med fjernvarme efter Byrådets nærmere anvisning. 15\n16 Ved etablering af opvarmningssystemer med vedvarende energi kan Byrådet dispensere fra ovennævnte. Hvis bygningens varmebehov ikke fuldt ud kan dækkes af vedvarende energi, skal den resterende del af opvarmningsbehovet kunne dækkes gennem en eventuel kollektiv varmeforsyning. 6.5 Lokalplanområdets vandforsyning skal ske fra Tre-For. Bebyggelsens omfang og placering 7.1 Bebyggelsesprocenten må ikke overstige 25 for åben/lav bebyggelse. 7.2 Etageantallet må højst være 1 1/2 (1 etage + udnyttet tagetage). Der kan indrettes kælder. 7.3 Tage skal udformes med en taghældning mellem Der udlægges byggefelter og facadebyggelinie som vist på kortbilag nr. 1. Facader skal placeres i facadebyggelinie ud mod Prangervej. Udhuse eller lign. kan opføres udenfor byggefelterne. 7.5 Intet punkt af en bygnings ydervægge eller tagflader må være hævet mere end 8,5 m over terræn (niveauplan) målt efter bygningsreglementets bestemmelser. 7.6 Garager og carporte må afvige fra bygningsreglementets bestemmelser om bygningshøjde i skel, hvis taghældningen er som den øvrige bebyggelse på grunden, eller lavere, og højden respekterer en linie bestemt af højden 2,5 m i skel og højden 3,5 m ved afstanden 2,5 m fra skel. 7.7 Kortbilag nr. 2, Illustrationsplan, viser et eksempel på hvorledes ny bebyggelse kan opføres og arealet kan disponeres. Bebyggelsen kan også opføres med anden udformning og beliggenhed inden for området. 16\n17 Bestemmelser Bebyggelsens ydre fremtræden 8.1 Ny bebyggelse skal i sine væsentlige træk have en sådan udformning og fremtræden, herunder farveholdning, at den naturligt tilpasses til de eksisterende forhold på stedet. Til udvendige bygningssider må ikke anvendes materialer, som efter Byrådets skøn virker skæmmende. Blanke og reflekterende tagmaterialer må ikke anvendes uden særlig tilladelse. Glaserede tagteglsten, solfangere og solceller kan dog tillades. 8.2 Ydervægge og vinduer mod Prangervej skal udføres med lydisolerende materialer. 8.3 Skiltning og reklamering må kun finde sted med Byrådets tilladelse i hvert enkelt tilfælde. Skiltning skal i omfang begrænses til det nødvendige. Det enkelte skilt skal være tilpasset bygningens arkitektoniske holdning og må ikke ved sin udformning få karakter af facadebeklædning. Ubebyggede arealer 9.1 Ubebyggede arealer skal ved beplantning, befæstelse eller lignende gives et ordentligt udseende. 9.2 Ubebyggede arealer må kun befæstes på maximum 15% af arealet for at sikre nedsivning af regnvand. Regnvand kan opsamles i lagertank og anvendet til havevanding. Det bør desuden tilstræbes at regnvandet kan afledes til faskiner, hvis jordbundsforholdene taler herfor. 9.3 Terrænreguleringer på mere end +/- 0,5 m i forhold til eksisterende terræn må kun foretages efter Byrådets godkendelse. Der kan foretages terrrænregulering i forbindelse med etablering af udkørsel til Prangervej. 9.4 Hegning langs veje, stier, og mellem de enkelte parceller skal ske som levende hegn. 17\n18 9.5 Stenmuren ud mod Prangervej skal, udover ved den nye udkørsel, bevares. Servitutter 10.1 Privatretlige bygningsservitutter og andre tilstandservitutter, der ikke er forenelige med lokalplanen, fortrænges af planen. Forudsætning for ibrugtagning af ny bebyggelse 12.1 Ny bebyggelse inden for området må ikke tages i brug, før bebyggelsen er tilsluttet de i 6 nævnte fællesanlæg ( fjernvarme, bynet). Tilladelse fra andre myndigheder 13.1 Uanset foranstående bestemmelser må der ikke foretages ændringer af eksisterende lovlige forhold, før Skov og Naturstyrelsen har meddelt ophævelse af skovbyggelinien for Hannerup Skov på lokalplanområdet. Ophævelse af lokalplan nr Lokalplan nr. 34, vedtaget af Fredericia Byråd den 6. juni 1979, ophæves for så vidt angår det af nærværende lokalplan omfattede område. Vedtagelsespåtegning I henhold til 27 i lov om planlægning vedtages foranstående lokalplan endeligt. Fredericia Byråd den 13. september 1999 Uffe Steiner Jensen / Lars Hansson 18\n19 Bestemmelser I medfør af 30 i lov om planlægning (lovbekendtgørelse nr. 563 af 30. juni 1997) begæres foranstående lokalplan nr. 185 tinglyst på ejendommen matr. nr. 391 æ Fredericia Stadsjorder, samt alle parceller, der efter den 1. april 1999 udstykkes herfra. Fredericia Byråd den 13. september 1999 Uffe Steiner Jensen / Lars Hansson 19\n20 4 8.00m 316h 391v Fredericia Stadsjorder "f" FREDERICIA KOMMUNE LOKALPLAN NR A HANNERUPVÆNGET py px pv 391pu pt 391ps 391ø 391qf 391qe "ec" 391ot HANNERUPVÆNGET qi 391qh 391qg PRANGERVEJ "dl" 391qk 391æ 391x 391kæ 391qd 9 Boliger ved Søndermarksvej Kortbilag nr. 1 Områdeafgrænsning/Arealanvendelse Signaturer: Områdeafgrænsning Udkørsel til Prangervej Byggefelt Facadebyggelinie a 391a SØNDERMARKSVEJ Fredskov "u" Fredskov TEGNET: GODK.: DATO: REV.: TEKNIK & MILJØ CL/dh MÅL ARKIV TEGN.NR.: 1:1000 K:\_Plan\_Lokalpla\_Lp185kb1_1 11/99\nBoliger ved Stenhøjvej\nj /RNDOSODQQU Boliger ved Stenhøjvej Højgård Vestre Kobbelvej Skt. Folkvards kilde Parallelvej Bredstrupvej Lykkegård Ullerup Kirkebakke Poppelly ULLERUP Stenhøjvej Hermansminde Kobbelgårdsvej Kalvehavegårdsvej


imu.dk: Mindre terningekast (Efeserbrevet)\nDette er fjerde oplæg af syv i serien “Efeserbrevet”. I bliver ledt gennem Ef 4,1-16 og kommer til at reflektere over hvilke gaver, Gud unikt har skabt hver enkelt med.\nTekst: Ef 4,1-16\nGud er gavmild, og han har skænket os mennesker ufattelig meget. Det forrige oplæg brugte tid på at se på, hvordan Gud har skabt enhed mellem mennesker ved Jesus. Det kristne fællesskab er bl.a. en af de store gaver, som Gud har givet os. Som kristne har vi altså meget at takke Gud for.\nEn sjov ice-breaker: Lav to hold og aftal en præmie/gave til vinderholdet. De har 2 minutter, og hvert hold skal nu bygge det højeste tårn med fx legoklodser.\n“Han er steget op til det høje, han har ført fanger med, han har givet gaver til menneskene.” (Ef 4,8 ~ Sl 68,19)\nBegynd med at takke Gud, for alt hvad han har givet og giver jer. Del evt. inden nogle af de emner, som I hver især kommer i tanke om. Bed også for at Gud må åbne jeres øjne for hans kærlighed og sandhed.\nAfslut samlingen med at bede for jeres by og lokalområde. Bed om, at Gud må lede jer i jeres tjeneste, og at han må overraske jer med sin styrke.\nVi er skabt til fællesskab, men selv om ønsket og intentionen om et velfungerende fællesskab er til stede i os, så er det ofte ikke virkeligheden. Det kan være svært og hårdt at være en del af et fællesskab, fordi vi som brudte og syndige mennesker skal få dynamikkerne imellem os til at fungere. Det kan få en til at stille spørgsmålet, hvorfor overhovedet forsøge? Skal vi ikke droppe fællesskabstanken og gå i soloboksen, hvor ingen kan forstyrre mig og mit Gudsforhold?\nLæs Ef 4,1-16 sammen og overvej, hvorfor fællesskabet er vigtigt ud fra teksten.\nFølgende tre dele fokuserer på hele teksten fra forskellige vinkler:\nDel 1: Lovelife\nLad os et kort øjeblik tale om kærlighed. Det er ikke tanken, at vi skal sidde og snakke om følelser og dele, hvilken pige eller fyr, som trods alt er den sødeste i verden her. Nej! Vi skal tale om en kærlighed, som gennemsyrer alt og rækker dybere og længere end vores følelser for et andet menneske. Vi har fået et kald som fællesskab om enhed og kærlighed.\nHvor står ordet kærlighed i Ef 4,1-16?\nHvorfor og hvordan skal man bære over med hinanden?\nHvornår opbygger man i kærlighed?\nHvordan oplever du Guds kærlighed gør en forskel i dit liv?\nDel 2: Mindre terningekast\nJesus er vejen, sandheden og livet (Joh 14,6). Jesus er vejen til Gud, han giver sandheden, og han bringer liv til os. Det er flotte og rigtige ord, men de har ingen betydning, hvis vi ikke lever i den virkelighed, de giver os. Når vi taler om, hvordan Gud udruster os i tjeneste, må vi også være bevidste om, hvilken del jeg udfylder i hans plan.\nHvordan bidrager du i tjeneste i Guds riges arbejde?\nHvad har du gjort for at udforske din tjeneste?\nHvordan undgår vi at være uforstandige børn og i stedet være tro mod sandheden?\nVi kan godt føle os som en ubetydelig brik i Guds store puslespil, eller drømme os til at vores brik så anderledes ud. Måske opleves ens tjeneste som en grå, blå eller kedelig brik, som flyder i med mængden. Når man ser på et puslespil, er hver eneste brik unik og vigtig, hvis man har samlet et puslespil, og der mangler en brik, er det enormt utilfredsstillende. Du er helt unik med de gaver, Gud har givet dig, og du må brug de gaver til at ære Gud og kalde mennesker til et liv med Jesus, og uanset om din brik er grå, rød eller blå, så er den vigtig!\nDel 3: Mere Lim\nDer kan være situationer, hvor man kigger på sin IMU eller sin kirke og tænker: Hvad har vi egentlig til fælles? Hvorfor bruger vi så meget tid på det her fællesskab, når vi er så forskellige? Forskellighederne er Guds gave til os, og dem skal vi lære at se som en styrke. Det kristne fællesskab er unikt, fordi det ikke er en madklub, strikkeklub eller et fodboldhold. Vi er samlet om noget andet, der rækker ud over vores forskelligheder, interesser og livssituationer, nemlig Jesus. Han er den, der holder fællesskabet sammen, som en lim holder to stykker papir sammen. At Jesus er lim, betyder ikke tvang for vores kristne fællesskab, men det er et kærlighedsbånd, der binder os sammen på tværs.\nHvornår har du oplevet det kristne fællesskab har fungeret bedst?\nHvilken forskel gør det for dig, at vi samles om Kristus?\nHvordan oplever du at være forbundet med dine kristne brødre og søstre? Og hvornår er det udfordrende?\nHvorfor er det vigtigt at have et kristent fællesskab?\nDet kristne fællesskab er vigtigt og nødvendigt i vores vandring med Gud. Det kristne fællesskab er kaldet til at arbejde på at blive mere kærlige, ydmyge, milde og tålmodige for at styrke hinanden. Det kristne fællesskab er også sendt til mennesker i vores by og land med kærlighed og håb.\nHvad har det kristne fællesskab at tilbyde mennesker, der ikke tror på Jesus?\nHvad kan jeres fællesskab gøre i jeres lokalområde, for at række mennesker kærlighed?\nSe, hvor rig du er, Jørgen Knudsen\nEfeserbrevet 4,1-16 v. Andreas Bøge


Fortrydelse af huskøb - Boligdebatten.dk\n14th April 2009, 02:12 PM\nVi har haft et hus til salg efter min svigerfar. Og der var nogle købere der bed på og underskrev.\nDer er en 6-dages fortrydelsesfrist hvor sælger får 1% afsalgsprisen tilbage hvis køber springer fra.\nKøber sprang fra da han ikke kunne blive godkendt af kreditforeningsselskabet. Der er mig bekendt ikke noget om det tilfælde i kontrakten. OG DER ER GÅET MERE END 6 HVERDAGE!!!\n14th April 2009, 02:20 PM\n14th April 2009, 02:26 PM\nJeg tror situationen er flg.:\n- fortrydelsesfristen overskredet og handlen er dermed endelig\n- Køber skal derfor stille betaling som aftalt i købskontrakten. Det kan de formodentlig ikke når nu finansieringen ikke er gået igennem, derfor skal I overveje jeres position.\n- Kan de ikke rejse finansiering til at gennemføre handlen kan I tage huset tilbage og kræve erstatning af køber for tab ifm. hans mislighold. Det kunne være erstatning for yderligere liggetid, omkostninger i liggeperioden, afslag ift. den aftalte købspris mm.\nDet er en rimelig alvorlig situation, så jeg ville straks få en advokat med på sidelinjen...\n14th April 2009, 02:39 PM\nJa, det er en meget uheldig situation for både jer og køber. Køber er jo nok også ked af det, så en rimelig kompensation fra køber må være på sin plads. Køber har jo ikke helt været i god tro, når han/hun ikke havde sikret sig finansiering inden underskrift, men hold alligevel fast i rimeligt.\nHvad siger mægler ?\n14th April 2009, 02:43 PM\nSkidtet er jo solgt. De 6 dage er forbi. At køber så har købt noget køber ikke har råd til er købers problem.\nKøber skal bare betale ved kasse et nu. Det er ikke gratis at holde sælger for nar.\nSom udgangspunkt ER boligen solgt.\nOprindeligt indsendt af ny køber\nGod tro er jo irrelevant i denne sammenhæng. Det er jo pga. finansiering man har en frist. Kan man ikke klare denne må man jo bede om en fristudsættelse eller trække i håndbremsen på en anden måde.\nKøb af fast ejendom er sgu alvorligt - kan man ikke overskue konsekvenserne må man sørge for at få en advokat på banen...\n14th April 2009, 02:47 PM\nMægler vil ikke en gang bede om den 1%. Vi har gennem hele forløbet ikke haft den store fidus til ham. Vi har på fornemmelsen at han måske er ved at sælge noget andet til "KØBER". "Køber" skulle have en andelsbolig som de ikke har fået solgt.\nMen kreditforeningshistorien kan være løgn - vi har ikke set noget papir - kun en fax hvor køber skriver at de ikke kan blive godkendt til købet...\n14th April 2009, 02:49 PM\nStår der ikke normalt noget på sådan en slutseddel om at købet er betinget af bank, advokat osv. godkender det?\nOprindeligt indsendt af MikkelMus\nMægler vil ikke en gang bede om den 1%. Vi har gennem hele forløbet ikke haft den store fidus til ham.\nDet er jo så ikke dit problem. Du har en kontrakt, og den hænger køber på.\nSå som altid er mit råd: SNAK MED DIN ADVOKAT\nVi har på fornemmelsen at han måske er ved at sælge noget andet til "KØBER". "Køber" skulle have en andelsbolig som de ikke har fået solgt.\nIrrelevant, og har intet med din sag at gøre.\nIkke dit problem, han har skrevet under så må han betale - og kan han ikke det så starte du bare en sag via din advokat.\nDet er selvfølgelig sur røv for køber hvis han har fortrudt, eller ikke kan få financieret - men som sælger skal du MINDST ha' 1% af købesummen, og i det her tilfælde hvor vi er over 6 dage vil der være gode muligheder for at gå efter mere.\nMen som sagen står, så har han købt huset og du har solgt det - at han så ikke kan betale ændre ikke noget på udgangspunktet.\n14th April 2009, 03:02 PM\nJeg synes egentlig tråden ku være sluttet med BobDylans indlæg for det siger sådan set det hele.\nfortrydelse af andelskøb købtellersolgt Generelt 5 23rd March 2009 05:44 PM\nFortrydelse Lund Generelt 1 11th February 2008 09:26 AM


Hvad er en Free Agent? - Zajacperrone.com\nEn fri agent er et begreb, der anvendes til at beskrive en professionel atlet, der ikke er under kontrakt med et professionelt sportshold og er gratis at tilmelde med alle hold han ønsker. En atlet typisk kan blive en fri agent efter at have opfyldt udtrykket af den oprindelige kontrakt, han underskrev med et sportshold. Den æra af handlefrihed i høj grad ændret sig professionel sport og gjorde det muligt for store lønninger, som mange atleter tjene i dag.\nFør fremkomsten af handlefrihed i USA, blev professionelle atleter hovedsageligt bundet til det hold, de oprindeligt underskrevet en kontrakt med. Hvis et hold ikke ønsker at forny en kontrakt med en spiller, kan de placere dem på en "reserveliste", som forhindrede andre hold fra at underskrive afspilleren. Professionelle sportsfolk derefter havde meget lidt håb om at spille for et andet hold, medmindre de blev handlet eller frigjort fra deres kontrakt med det oprindelige team.\nAlt dette ændrede i 1975, da USA Major League Baseball spillere Andy Messersmith og Dave McNally udfordrede den traditionelle fortolkning af spillerens kontrakt. En voldgiftsmand fastslået, at spillerens oprindelige hold ikke længere havde nogen kontraktlig ret til dem, og de blev frie agenter. Dette banede vejen for flere atleter til at vælge handlefrihed i baseball, som i sidste ende førte til handlefrihed i alle de store professionelle sportsgrene i USA.\nProfessionelle sportsfolk generelt lide den frie agent model af forretning, fordi det giver dem mulighed for at tjene mere, end de sandsynligvis ville have uden den. Når en spiller bliver en fri agent, kan alle hold byde på hans tjenester, som normalt driver prisen for spilleren op. For eksempel: I 2000 Alex Rodriguez, der spillede for Major League Baseball er Texas Rangers, underskrev en rekord indstilling 10 år, 252 millioner dollars US Dollars (USD) kontrakt med New York Yankees. Handlefrihed også tillader en spiller frihed til at vælge det hold, han ønsker at spille for.\nKritikere af agent system fri mener, at der ofte ublu løn til fri agent spillere har ført til højere priser og omkostninger i forbindelse med deltage en professionel spil billet. I 2007 de gennemsnitlige omkostninger for en billet til en US National Football League spillet var ca $ 68,00 USD, hvilket var op 7,1% fra det foregående år. Fans skal også tilpasse sig deres favorit spillere, der sendes til et andet hold, som kan føre til skuffelse, nedsat hold loyalitet og den forstand, at spillerne ikke er loyale over for deres fans og teams.\nDesuden er der ofte en stor forskel mellem, hvad ejere i større byer og markeder er i stand til at betale for frie agenter, versus ejere i mindre markeder og byer. Når bestemte ejere er i stand til konsekvent at overbyde resten af markedet for frie agenter, kan det føre til en konkurrencedygtig kløft mellem teams. Det anses generelt ikke for godt for professionel sport ligaer som helhed, da ligestilling mellem holdene er normalt målet. For at løse denne situation, mange professionelle ligaer har retningslinjer og restriktioner på plads til at håndtere den handlefrihed proces.\nHandlefrihed blev først etableret for baseball spillere.\nEn fodboldspiller, der ikke er under kontrakt til et professionelt team er en fri agent.\nFans undertiden fortsætte med at følge deres foretrukne spillere, selv efter at de har indgået med andre hold.


Få 3 tilbud til arbejde på dit tag i Bedsted - Roofing.dk\nVedligeholdelse af tag såvel som nyt tag kræver arbejde. Det er langt fra alle, der har tiden eller evnerne til selv at udføre det arbejde. Det kan nemt blive en dyr omgang at få lavet arbejde på taget og det er vigtigt at få nogle kompetente fagfolk til at arbejde med taget, derfor er der her på denne side udviklet muligheden for at få 3 gratis og uforpligtende tilbud på din tagopgave i Bedsted. Nedenfor kan du se de forskellige typer tagarbejde, der udbydes i netop dit område.\nNyt tag i Bedsted\nSkal du have nyt tag? Så kan du her få 3 uforpligtende tilbud på nyt tag uanset om det drejer sig om et ståltag, betontag, eternittag eller et tag lavet med ganske almindelig tagpap. Du skal blot bruge dette link her og så lave en kort beskrive dit behov for nyt tag, og så modtager du 3 uforpligtende og gratis tilbud på et nyt tag fra håndværkere, der laver nyt tag i netop Bedsted.\nTagrenovering i Bedsted\nNogle gange kan tagreparation eller tagrenovering være det samme som et nyt tag, men det er ikke altid, at det er tilfældet. Benyt den korte formel du kan finde her og få 3 uforpligtende tilbud på tagrenovation fra fagmænd, der kender Bedsted, og som kan komme med deres bud på, hvad der skal gøres og hvor meget det vil koste.\nTagrender i Bedsted\nMaler til tag i Bedsted\nTagrensning i Bedsted\nAlgebebehandling af tag i Bedsted


Øjenbrynsløft i Grenaa – Bestil online i dag\nØjenbrynsløft i Grenaa? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter øjenbrynsløft i Region Midtjylland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 8500 Grenaa, og generelt i Norddjurs Kommune.\nStørstedelen af online forhandlere foreslår i øjeblikket et hav af forskellige fragtmuligheder. En af de mest almindelige er efterhånden at få leveret til et afhentningssted, fordi du så nemt kan hente de nyindkøbte produkter præcis når det passer dig. Løsningen er jo virkelig problemfri, og oftest endvidere den billigste mulighed for fragt.\nDu kunne også vælge at få pakken bragt til din private bopæl eller til din arbejdsplads. Leveringstypen viser sig almindeligvis en lille smule mindre prisbillig, men ligeledes super let. Den mest prisbevidste slags levering af Øjenbrynsløft i Grenaa er uden tvivl selv at hente ordren, som dog beroer på at du befinder dig nær Øjenbrynsløft i Grenaa online shoppens hjemsted.\nAntal dages levering kan vise sig at være temmelig afgørende såfremt vi står og skal bruge dine nye varer med det samme, så i det øjemed er det selvsagt meningsfuldt at man besigtiger leveringstidspunktet ved det pågældende produkt.\nDe fleste Øjenbrynsløft i Grenaa online selskaber annoncerer levering på næste hverdag på flere varenumre, som imidlertid afhænger af at bestillingen laves før et fastsat tidspunkt, så at de har mulighed for at nå at få Øjenbrynsløft i Grenaa ordnet forud for at logistikmedarbejderne får fri.\nEn hel del online firmaer garanterer fragt uden omkostninger, men i de fleste tilfælde er det påkrævet at du køber for et bestemt beløb. Derudover skulle man snuppe den mest letkøbte form for levering, hvilket gerne – hvad end man er i København, Aabenraa eller Helsinge – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe pakken til et afhentningssted.\nDet er virkelig fleksibelt for enhver at finde de laveste priser på Øjenbrynsløft i Grenaa i blandt diverse butikker på nettet, og derved har en hel del internet virksomheder fundet det uundgåeligt at tvinge priserne på mange af deres varer – til drenge og piger, men også til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange frembyde fragt uden betaling.\nDet kan dog alligevel være gavnligt at analysere et par forskellige internet foretagender efter Øjenbrynsløft i Grenaa udsalg før du gennemfører dit køb, sådan at du er tryg ved at modtage den prisbilligste pris.\nDu bør imidlertid være årvågen med, at hvis en internet webshop forhandler Øjenbrynsløft i Grenaa til en pris der virker urealistisk favorabel, så kan det ofte være et tegn på en uoprigtig internet shop. Kortbestillinger er på den anden side omfavnet af en bestemmelse, som hjælper dig som køber overfor falske internet foretagender.\nVi foreslår generelt bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du anvende en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du hellere vil honorere prisen over tid.\nForinden nogen handler Øjenbrynsløft i Grenaa på en e-shop bør man på en vis måde få overblik over deres regler, men det er oftest ikke super interessant.\nEt nemmere alternativ er at kontrollere hvorvidt online forhandleren er verificeret af e-mærket, da det kan være en erklæring om at e-forhandleren lever op til den officielle danske lovgivning, og at online butikken af og til tilses af eksperter som er indført i de gældende bestemmelser. Dette er desuden din lejlighed til at få assistance, når du forvoldes vanskeligheder med din handel.\nDertil er det at foretrække at kunden er hensynstagende til de mest essentielle regler der kan influere på købet, til eksempel hvilken byttepolitik på Øjenbrynsløft i Grenaa e-forretningen har. I den forbindelse er det samtidig relevant, at man stadig gemmer ens e-mail kvittering, så man i fremtiden kan påvise sin shopping, ligegyldigt om man er på udkig efter produkter til en pige eller dreng.\nTrustpilot frembyder absolut fantastiske chancer for at fortolke en stor gruppe tidligere brugeres vurderinger og på grund af dette kan det være til hjælp, at du ser nærmere på e-forhandlerens Øjenbrynsløft i Grenaa bedømmelser før du køber.\nFacebook medfører lige så vel stort set tiltalende metoder til at få en idé om online forretningens kundefokus. Tilmed ses mange e-forretninger som gør det muligt at publicere en evaluering af deres køb, som desuden bør udnyttes til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nHjemmesiden er finansieret af annoncer. Vi har et fast samarbejde med en række shops på nettet når vi publicerer firmaernes tilbud, og opnår betaling såfremt den bruger vi sender videre foretager en handel.\nInformationer omkring Øjenbrynsløft i Grenaa og internet shops ajourføres hele tiden, men man kan ikke stille os ansvarlig for reguleringer der er blevet implementeret efter seneste opdatering af de viste data.


10.12.2015 anne mette riis smukke kvinder\nDer skulle et tilfælde til, før Mette Riis fandt ud af, at hendes mand havde indledt et forhold til Anne Dorthe Tanderup. Uhyggelig video: Kvinde fundet lænket som en hund - her bliver hun reddet fra seriemorder Dansk landsholdsstjerne skal giftes med sin smukke forlovede: Det bliver fantastisk. Anne Dorte Tanderup mødte Bjarne Riis under OL i Kun hustruen Mette Riis og den senere kæreste - og nuværende kone - Anne Dorthe . At få lov at iscenesætte et stykke af Danmarks smukkeste natur gennem. kontor, venteværelse og toilet. Klinikken ligger på en rolig villavej med gode parkeringsforhold. Med venlig hilsen Anne Mette Riis Læs mere om Anne Mette. Mangler: smukke  kvinder.\nAnne mette riis smukke kvinder - ville\nHvad skyldes det at mennesker nu om stunder gør alt hvad de kan for at holde sig unge? Han fortsatte ned foran natbaren Hutlihut og snakkede med folk til efter tre. Demokrati mellem fortid og fremtid - UDSOLGT. Atletik 14 timer siden. Han er sort, født og opvokset i Cameroun, dynamisk, maskulin og mystisk. Finans 14 timer siden.\nsmukke store piger, smukke kvinder, store bryster, runde krop, kontor, venteværelse og toilet. Klinikken ligger på en rolig villavej med gode parkeringsforhold. Med venlig hilsen Anne Mette Riis Læs mere om Anne Mette. Mangler: smukke  kvinder. To af de 19 kvinder, der deltog i 'Skaldet er smukt '-catwalken var årige Mette Riis Thomsen og årige Maibrit Wæver. DBO talte med dem. Anne - Mette Riis har gennem de sidste 20 år været lektor på Det kongelige Siden har Anne - Mette Riis arbejdet intenst med sang for og med de aller har svært høretab, men ik døv nok til ikke at høre, hvor smuk en stemme du har, Mangler: kvinder.