Let's dance - Eugene\nEmne: Let's dance - Eugene Lør sep 23, 2017 10:58 am\nSted: Danse lokalet.\nOmgivelser: Tomt, på nær for Annalyn.\nVejr: Ikke vigtigt for emnet\nAnnalyn havde tilbragt det meste af sin aften på at studere, med da hun var blevet færdig med alle sine lektier, havde hun hanket op i sin sportstaske og sat kursen imod danse lokalet. Hun var ankommet, lidt over 18 og var straks gået over til anlægget og sat sin musik på. Hun havde altid elsker interpretive dance, og det var selv samme slags hun var gået i gang med at øve. Hun elskede hvordan dansen og musikken fortalte en historie. Hvordan hun kunne fortælle om alt, uden at bruge ord. Hun kunne danse mere end blot interpretive dance, men gjorde det sjældent.\nHun så ind i spejlene som strakte sig langs den ene væg, studerede hver en detalje hun lavede, lagde mærke til hver en fejl kun kom til at lave. Hun stoppede dog ikke, blot på grund af en fejl.\nHun holdt en kort pause og gik hen til sit vand, som hun havde stående på gulvet ved et af spejlende. Efter hun havde taget en tår, begyndte hun at strække ud endnu en gang, for at holde sig smidig og varm i kroppen. Sangen skiftede endnu en gang og hun hoppede let ind imod midten af lokalet igen og begyndte at danse endnu en gang. Hendes bevægelser og trin var elegante og hun behøvede ikke at tænke over hvad der kom som det næste, det kom helt naturligt til hende.\nEmne: Re: Let's dance - Eugene Søn sep 24, 2017 6:38 pm\nTingene havde det med at trække ud når han ellers lige havde sat sig planer for hvad han ville bruge sin tid på - normalt ville han tilbringe hele eftermiddagen og aftenen i dansesalen. Men eftersom han for tiden havde en tendens til at rende ind i de forkerte på gangene - eller mere eller mindre hvor end han satte sine fødder, så tog tingene en smule længere tid end han gad finde sig i. Endelig! Var han dog på vej til dansesalen iført et par sorte shorts til lige over knæene. En lilla tank top med en sort hættetrøje ud over. Ikke hans normale danse gear men det var stadig ikke tørt efter forsinkelserne han havde haft i dag så det at få det vasket havde taget længere. Han havde en vandflaske i den ene hånd og mobil i den anden.\nHan svingede ind af døren uden egentlig at tænke over at der faktisk kunne være andre i salen - men på den anden side havde det jo ingen betydning - så længe han kunne få lov at danse selv. Det var lige hvad han trængte til efter en dag som i dag.\nHans blik fangede dog hurtigt kvinden der dansede omkring hen over gulvet. Han lod hovedet glide på skrå og stod egentlig bare og betragtede hende et øjeblik. Ikke på nogen creepy måde overhovedet, mere bare bedømmende men også fascineret af bevægelserne kroppen var i stand til at lave. Mange ting kunne man sige om Eugene - han var en røv uden lige, men når det kom til dans så han skønhed i alting.\nHan tog kort en dyb indånding før han rystede sig ud af sin trance og rettede sig lidt op.\n" If you lift up your chin and make the line from you neck to hand just a little more tight your movements might lighten up just right.. " Sagde han så bare lidt. Det var en kommentar der på alle måder lød meget mere kritisk end det egentlig var ment til. Det var slet ikke ment som kritik - han havde bare for vane at få mere eller mindre alting til at lyde sådan. Selvom han måske kun ville sige det som et godt råd. Han formåede da heldigvis at finde et bare nogenlunde venligt smil frem over sine læber før hans fokus forsvandt fra hende et øjeblik og han rynkede brynene af sig selv. Skævede kort mod spejlet men tilbage mod hende. Han kørte kort hånden gennem det i forvejen alt for uglede mørke hår men trådte så bare helt ind i rummet og mod spejlende. Dog stadig med blikket lidt mod hende.\nEmne: Re: Let's dance - Eugene Søn sep 24, 2017 8:31 pm\nAnnalyn havde slet ikke lagt mærke til at der var nogen der var kommet ind i dansesalen, så da hun hørte en stemme bag hende standsede hun øjeblikkeligt og så i retningen af en ung mand der stod og kiggede på hende, hun havde først troet at det var kritisk, men da hun så det lille venlige smile han kort viste hende, nikkede hun blot og sagde "Thanks, I always forget that..". Hun smilede til ham og prøvede igen, denne gang fulgte hun hans råd og hendes trin så en del bedre ud. Hun smilede triumferende og gik hen til sin flaske med vand, som stod ved det ene spejl og samlede den op og tog en tår inden hun gav sig til at betragte ham, dog uden at stirre. "So.. What do you dance, if you don't mind me asking?". Hun lænede sig op ad gelænderet som var sikret på spejlende, som ballet danserne brugte. Han virkede ikke som typen der dansede street eller ligne. Men hvad vidste hun, hun ville ikke skue hunden på hårene.\nHun satte sig på gulvet og begyndte at strække ud, med lethed, lå hun ned langs sit ene ben og rørte sin fod og så skiftede hun til det andet ben.\nEmne: Re: Let's dance - Eugene Lør sep 30, 2017 3:06 pm\nDet virkede heldigvis ikke som om at hun tog det til sig, det han sagde - eller jo, men på den gode måde. Lyttede og gjorde. Det var mere end de fleste andre ville have gjort. Mere end hvad han selv ville have gjort. Der gik ikke øjeblikke før han begyndte at strække ud efter at have plantet sit vand tæt ved spejlene. Ingen tid at spilde, han ville danse og det kunne kun gå for langsomt.\nHans blik gled dog hen mod hende og han lod kort hovedet glide lidt på skrå. Lignende måske et øjeblik en som ikke havde hørt hvad hun havde spurgt om - men i sidste ende undrede det ham bare at hun faktisk talte til ham.\nHan trak kort efter bare lidt på den ene skulder.\n" I Can do.. pretty much any Dance you Can Think of - unless ofcourse you ask me to spin on my head. Tried that once- almost snapped my neck " sagde han så bare med et skævt smil. Ikke den mindste smule overlegen - det var bare simple fakta. Men Eugene var trods alt også langt ældre end han så ud og havde i sidste ende haft længere tid til at lære og øve end så mange andre. Desuden havde dans været hans passion siden han havde været helt lille. " but to be honest - modern Dance is like show and Tell without words. Like flying without wings - amazing. totally underated. " tilføjede han så lidt efter. Alle havde vel deres favoritter når det kom til dans. Han kunne tale om det for evigt - det var hans passion og det at tale om dans var en sjælden ting. Han havde næsten kun fået problemer ved det, når det altså ikke foregik i dansesalen. Han vrikkede lidt med sine fødder før han så bare kort smilede lidt skævt. - Selv tanken om at komme på benene om et øjeblik og danse rundt i rummet kunne få det hele til at boble rundt i hans krop.\n" and you? Most likely not a ballerina right? " han lod hovedet glide en smule på skrå. Måske endda faktisk med en smule nysgerrighed i øjnene. Normalt kunne man se det fra første øje kast hvis det var en intens ballet danser man havde med at gøre - noget ved holdning afslørede dem. Selv for det ikke så trænede øje. Selvfølgelig var der tidspunkter hvor man blev snydt. Men Eugene havde lidt på fornemmelsen at der var mere under overfladen ved denne kvinde. Eller også håbede han bare på det?\nEmne: Re: Let's dance - Eugene Lør sep 30, 2017 5:39 pm\nAnnalyn lyttede opmærksomt til det han sagde. Hun var helt enig i at moderne dans var mere udtryksfuldt og utrolig smukt, på sin egen måde. Hun rettede ryggen og så kort ind i spejlet på sig selv. Da hun vendte blikket imod Eugene igen, smilede hun venligt til ham og svarede på hans spørgsmål "I can do the basic ballet stuff, but don't ask me to name what the moves are called. I never learned that, I only learned the moves, because they're sometimes used in intrepetative and lyrical dance. I can dance foxtrot and most types of swing. Oh, and all the classic standard dances, like the waltz. " Hun smilede og satte sig ned på gulvet med ryggen til spejlet og hun så undersøgende på Eugene "The floor is yours. I'd like to see what you've got." Hendes smil var nu smørret, men ikke på en nedladende måde, som de fleste ville tro. Hun ville faktisk gerne se den unge mand foran hende danse, hvordan han bevægede sig på gulvet, om han virkelig ville se så vægtløs og elegant ud, som hun kunne forestille sig at han ville.\nHun tog sin vandflaske igen og tog endnu en tår, mens hun åbnede sin hættetrøje op, for at slippe lidt af varmen ud fra under den. Hun havde det ene ben bøjet op, så hendes arm kunne ligge på det og det andet foldet halvt under hende. Hun vidste at det så en smule underligt ud, men hun sad behageligt og hun slappede lidt af, efter hendes danse trin.\nEmne: Re: Let's dance - Eugene Man okt 16, 2017 8:54 pm\nEugene lyttede til hvad hun sagde mens han fik strukket lidt ud, eller hvert fald bare sat gang i ledende så de ikke ville dø helt så snart han sprang på benene og tvang sin krop til bevægelser den slet ikke var bygget til at lave. Han trak kort lidt på den ene skulder før han så nikkede lidt.\n" And which one do you prefer? I mean - being able to dance all of the different styles is one thing - but actually being one with the moves takes alot more? Which one would make you shine the most? " han lod hovedet glide lidt på skrå og holdt blikket mod hende et øjeblik. Kun for at skubbe sig op at stå da hun sagde gulvet var hans. Det vidste han i sidste ende godt det var. Eller - man kunne tydeligt se det i hans væren på gulvet. Det var i sidste ende det eneste han virkelig følte sig hjemme i. Ingen andre steder gav ham følelsen som dette - det var sikkert også derfor at det var en af de ting i hans liv han aldrig havde planer om at give slip på. Han skiftede ikke musikken - det var ikkke nødvendigt. Følte man rytmen og lod kroppen gå i et med musikken var det sådan set helt lige gyldigt hvilket musik der blev brugt. I de fleste tilfælde hvert fald.\nHan dansede hen over gulvet, en blanding af den morderne dans han tidligere havde nævnt var hans favorit - men også med twist af forskellige andre stil arter. Smidigt og elegant. Der var kun få tidspunkter hvor han måtte skære en grimasse og droppe en bevægelse - hvilket var noget en skade på ribbenene var skyld i. Men sådan noget skulle jo ikke stoppe ham helt.\nHans blik gled hen mod kvinden da han stoppede før han så bare sendte hende et halv kækt men skævt smil og bukkede kort. " So! Tell me, what besides dancing do you find interesting here? " spurgte han så og lod hovedet glide på skrå. Der kunne jo være mange ting. Eugene levede slet ikke op til hvad folk ville tro en fyr som ham interesserede sig for. Den eneste del af hans liv han ikke lagde den mindste smule skjul på var hans dans. Han skævede kort rundt i rummet før han snuppede sin vandflaske og tog en tår - dog uden at lade al opmærksomheden forsvinde fra kvinden. Han sørgede samtidig for ikke at holde sig alt for meget i ro - sådan at lade musklerne få alt for meget ro efter en svingom var ikke så godt hvis de skulle igang igen om et øjeblik. Så at holde sig varm eller i bevægelse var bedst.\nEmne: Re: Let's dance - Eugene Fre okt 20, 2017 9:13 pm\nAnnalyn skulle ikke engang tænke over sig svar inden hun sagde "Interpretative and Lyrical. I've always loved it and it's the whole reason, as to why I dance.". Hun smilede let ved tanken om hvordan hun som barn havde set videoer og havde prøvet at lærer dansene selv. Det var skam også lykkedes hende med et par stykker, dog krævede nogle af dem desværre mere end én person.\nHun elskede også friheden der var ved både Interpretative og Lyrical dance, man kunne selv sammensætte og finde på det hele. Ingen regler man skulle følge. Ingenting. Det var for længe siden gået op for hende, at hendes kærlighed til dansen, nok kom af at hendes pack havde så strenge regler som den havde og hun derfor fandt sin frihed i dansen.\nHendes øjne fulgte ham, som han bevægede sig yndefuldt og elegant. Hun lagde dog mærke til at han skar ansigt og måtte stoppe nogle af sine bevægelser, dog var han stadig utrolig yndefuld at se på. Hun klappede let og kom med et lille grin, da han bukkede.\n"Well, I train martial arts. But I enjoy observing people as well. I still don't know that many people, but I don't mind, it's actually kinda fun being a wallflower for once. I've never been to a school, besdies the one in my pack, and there everyone knew each other." Hun smilede let til ham og spurgte så, med et undrende blik og et lille spørgende smil "What about you? What do you find interesting, besides dancing?". Hun rejste sig dog også op og gav sig til at strække ud endnu en gang. Hun var smidig og hendes muskler stadig varme, en af fordelene ved at hun holdt sig meget aktiv, på trods af det var en nødvendig ting for hende, ellers ville hun ikke få sovet, overhoved om natten.\nEmne: Re: Let's dance - Eugene Ons nov 01, 2017 8:36 pm\nEugene lyttede til hendes svar - hvilket helt og aldeles ikke var et skuffende et af slagsen. Selvom han tvivlede på at der faktisk overhovedet fandtes et skuffende svar til hans spørgsmål når man i forvejen vidste det var en danser man snakkede med. Men hun var på præcis samme side som ham selv. At tale med kroppen - udtrykke sig på andre måder end med ord. Det var træning at kunne men en gave at forstå. Han sendte hende et lille smil før han nikkede en smule. Det var fascinerende på så mange måder. Egentlig havde han svært ved at forestille sig andre have så stor en passion for dans som ham selv - men det havde vist sig at der var flere derude der havde evnen til at se skønheden i det.\n" So you're not the person I should piss of on a bad day? " spurgte han så bare kort lidt drillende. Var det ikke det man trænede ved det? Eugene havde styr på mange ting - men sport ud over dans var nok det han vidste mest om - og det var alligevel de færreste der satte dans i samme bås som alle andre sportgrene. Han svingede kort lidt med sine arme før han kort drejede omkring på sine fødder. Han stoppede og stod stille et øjeblik før hans blik fandt hende igen - kun et øjeblik før det flakkede rundt i takt med at hans tanker svandt i et par retninger med forskellige overvejelser.\n" Wait.. Hold on - A pack? Does that mean you're like - a werewolf? Or?" han lod hovedet glide lidt på skrå og fulgte hende lidt med blikket. Kort lidt overvejende. Spekulerende - over hvilke træk en varulv egentlig havde som skilte dem fra andre. Men hun kunne jo med lethed være noget andet. Han vidste ikke helt hvem der ellers havde en pack men det kunne jo være. Eugene selv var ikke ekspert i at spore sig ind på racer. Kun dem hvor det nærmest var åbenlyst. Han kunne af samme grund også godt forstå hvis han selv var svært at spotte som fe. Det var kun når føelserne rigtig skinnede igennem at det viste sig for øjet. Men på den anden side var det også lige meget hvad man var. Det ville ikke være første gang han mødte en af den race. En varulv - men det var stadig en kategori der kunne tælles på en hånd. Han rettede sig kort lidt op før han skævede rundt.\n" Well.. mostly just Dance I guess - buuut I also study history and I have developed some sort of love for the City nigh life. " sagde han så lidt. Selvom historie bøgerne helt sikkert var det der fyldte mest. Men det ændrede jo ikke på fakta - at det efterhånden ikke var det eneste han begravede sin tid med. Han lod blikket glide over hende før han kort overvejede det en smule. Han trådte dog par et par skridt nærmere mod hende og rakt en hånd ud som at byde op til dans. " Care for a dance? " Spurgte han så bare og hævede kort et bryn - med et blik der var en smule udfordrende men samtidig noget mere venligt end hvordan han havde set ud til at begynde med.\nEmne: Re: Let's dance - Eugene


Pakistan-støtte med pressetække\n»Tænk over, at I kan komme hjem til varm kakao og flødeskum. Det kan de ikke.«\nPå PC-skærmen kaster den lille gut med de utæmmelige krøller og brune tekoppe-øjne argumenterne ud i grams. Seerne har bare at hoste op, og det er helt i orden, hvis det kræver lidt dårlig samvittighed at få dem til lommerne.\n»Kan I ikke bare undvære to kroner? I får så meget!«\n142,50 kr. til Røde Kors\nDet er efterhånden en måneds tid siden, at 11-årige Miad Beyk satte sig foran computerens webcamera i sit børneværelse. Med kravlenisser, et holdbillede af FCK anno 2004 og japanske tegneseriefigurer som baggrund optog han sin egen lille støttefilm om jordskælvene i Pakistan.\nDrengen med de iranske rødder viste filmen til klassekammeraterne i 5.d på Holmagerskolen i Greve, syd for København, og fik på den måde skrabet 142,50 kr. ind til Røde Kors. Det lokale skoleblad tog historien op, og snart efter begyndte eleverne at tale mere og mere om den humanitære katastrofe i det fjerne land. Så meget at de engang imellem smed deres lommepenge i raslebøssen på katederet.\nNu fik Miad Beyk for alvor smag for rollen som indsamler, og han begyndte at kime medierne ned for at fortælle om sit projekt.\nI går eftermiddag var det bl.a. blevet KØBENHAVN's tur til at møde den lille igangsætter. Og der var gang i charmeoffensiven med det samme:\nMormor tog imod overtøjet, mens Miad og vennen Marcus bød på muffins og Tictac-pastiller. Bagefter forklarede de, hvad der gør naturkatastrofer så interessante. Hvorfor han foretrækker webcameraet frem for Play Station-spillene:\n»Herhjemme er vi rigtig forkælede, når man tænker på, hvordan de har det andre steder i verden. Vi læser ret meget om deres problemer på internettet. I Pakistan mangler mange familier et telt, og de får kun en gasflaske til at varme sne til vand. Når gassen slipper op, er det bare ærgerligt,« siger Miad Beyk.\nSammen med Marcus planlægger han at lave flere og længere film end den 1 minut og 42 sekunder lange video til støtte for jordskælvsofrene:\n»Vi vil lave en til om naturkatastroferne. Den skal være sådan en dokufilm og handle om Richter-skalaen. Og en om, hvor farligt fyrværkeri kan være.«\nDa interviewet var ovre, og Deres udsendte skulle til at forlade rækkehuset i Greve, spurgte Miad Beyk lidt forsigtigt, om det egentlig er vigtigt for aviserne at komme først med historierne. Interessen i dagbladsbranchens konkurrencevilkår gav mening øjeblikket efter, da fotografen åbnede hoveddøren. Udenfor stod to kolleger fra Ekstra Bladet og kiggede mistroisk ... Godt formål eller ej. Mange voksne PR-folk ville nok misunde Miad for hans sjældne pressetække.


Teleklagenævnet. TDC A/S Nørregade Køb~vn C - PDF\nTeleklagenævnet. TDC A/S Nørregade Køb~vn C\nDownload "Teleklagenævnet. TDC A/S Nørregade 21 0900 Køb~vn C"\n1 Teleklagenævnet TDC A/S Nørregade Køb~vn C Bredgade 43 DK-1260 København K Tlf Fax Afgørelse i klagesag indbragt af TDC A/S vedrørende IT- og Telestyrelsens afgørelse af 20. februar 2002 om nedsættelse af TDC's priser for koblet samtrafik med 25 % på lokaltrafik (access og terminering), jf. lov nr. 418 af 31. maj 2000 om konkurrenceog forbrugerforhold på telemarkedet 55 jf. 101, stk. 1, nr. 4. J.m Q50 TDC har i brev af 19. marts 2002 indbragt IT- og Tel"estyrelsens afgørelse af 20. februar 2002, hvori styrelsen traf afgørelse om nedsættelse af TDC's priser for koblet samtrafik med 25 % på lokal trafik (access og teinlinering). M afgørelsen fremgik, at den var truffet på basis af en bedste praksis sammenligning af priserne for access og terminering af koblet samtrafik i Danmark, Storbritannien, Irland og Frankrig med hjemmel i 55, stk.3, i lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet (herefter benævnt "teleloven"). På baggrund af bedste praksis beregninger og vurderinger var det IT - og Telestyrelsens samlede vurdering, at prisniveauet for lokal samtrafik i tilsvarende samtrafikaftaler i Storbritannien, Irland og Frankrig var lavere end de pr. 1. januar 2001 hos TDC gældende takster. TDC's påstand lød på, at IT- og Telestyrelsens afgørelse skulle ophæves i sin helhed. Den subsidiære påstand lød på, at IT - og Telestyrelsens afgørelse skulle hjemvises til fornyet behandling i IT - og Telestyrelsen. Til støtte for påstanden har 'IDC som hovedanbringende gjort gældende, at samtrafikpriserne i Irland ikke kan danne grundlag for en bedste praksis- afgørelse, da priserne som følge af indbringelsen for de irske domstole af den irske telestyrelses (ODTR) prisfastsættelse ikke er udtryk for et stabilt prisleje. Til støtte for den subsidiære påstand har TDC gjort følgende anbringender gældende: 1) IT - og Telestyrelsens afgørelse lider af en væsentlig formel mangel. idet IT - og Telestyrelsen ikke i tilstrækkeligt omfang har undersøgt\n2 2 omstændighederne i forbindelse med prisfasæættelsen i Irland med henblik på at afgøre, om priserne kan anses at have et stabilt prisleje. 2) IT - og Telestyrelsen har i forbindelse med udøvelsen af sit samlede skøn medtaget en for lav korrektion for faste afgjfter i de med Danmark sammenlignede lande. Teleklagenævnet har behandlet TDC's klage på et møde i nævnet den 19. august Nævnet traf på grundlag af det i sagen foreliggende materiale, jf. den vedhæftede sagsfremstilling, afgørelse om at stadfæste IT - og Telestyrelsens afgørelse. Teleklagenævnet har ved sin bedømmelse af sagen lagt vægt på føl. gende: Ad TDC's påstand om ophævelse af afgørelsen i sin helhed. Teleklagenævnet har ved sin bedømmelse som ved en tidligere afgørelse truffet den 8. maj 2002 vedrørende klage fra Telia over en afgørelse truffet af rr - og Telestyrelsen, hvori indgik sammenligning med påklagede priser i Norge, lagt vægt på, at det af sagen fremgår, at rr- og Telestyrelsen er indstillet på at justere allerede trufne bedste praksis afgørelser, når "sammenligningsgrundlaget falder væk." Teleklagenævnet kan tiltræde dette synspunkt, uanset at lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet 55, stk. 3, alene taler om prisnedsættelser. Spørgsmålet om justeringer er således ikke lovnormeret, men hjemmelen hertil må antages at ligge i lovgivningens forudsætning om en til enhver tid korrekt prisdannelse. Teleklagenævnets accept har til forudsætning, at der er tale om væsentlige forskydninger i sammenligningsgrundlaget, og at IT - og Telestyrelsens beredvillighed gælder, hvad enten der er tale om, at sammenligningsgrundlaget har ændret sig i op- eller nedadgående retning. Teleklagenævnet forventer således, at IT- og Telestyrelsen justerer sin afgørelse, hvis den i sagen nævnte irske afgørelse ændres væsentligt på basis af indbringelsen af prisfastsættelsen for domstolene. Ad den subsidiære påstand, anbringende l, om, at lt- og Telestyrelsens afgørelse lider af en fonnel mangel på grund at; at styrelsen ikke i tilstrækkeligt omfang har undersøgt omstændighederne i forbindelse med piisfastsættelsen i Irland. Det er nævneæ opfattelse, at IT- og Telestyrelsens afgørelse ikke lider af en væsentlig formel mangel. Det er således nævneæ opfattelse, at det må være op til IT - og Telestyrelsens skøn på hvilket niveau, der skal rettes henvendelse til en anden myndighed, og der må som udgangspunkt kunne stoles på de oplysninger, der er blevet indhentet. Samtidig er det nævnets opfattelse, at der ikke var noget i indholdet af svaret fra\n3 3 ODTR, der konkret burde have givet IT - og Telestyrelsen anledning til at tvivle på rigtigheden af de indkomne oplysninger. '!DC har under dette anbringende endvidere påberåbt sig, at IT - og Telestyrelsen burde have undersøgt spørgsmålet nærmere om reævirknmgeme i Irland af, at der bliver givet medhold ved domstolene i den indbragte sag om prisfastsættelsen. Nævnet finder hertil, at det ligger inden for a1mindelig god sagsbehandling, at en offentlig myndighed på baggrund af den hidtidige sagsbehandling ændrer sin vurdering af betydningen for sagens afgørelse af et konkret spørgsmål og dermed jkke søger spørgsmålet yderligere belyst. Ad den subsidiære påstand, anbringende 2, om, at]t - og Telestyrelsen i forbindelsen med udøvelsen af sit samlede skøn i afgørelsen har medtaget en for lav korrektion for faste afgifter i de sammenlignede lande. Med hensyn til TDC's bemærkninger om, at styrelsen i relation til afgifter for Intra Building Circuit i Storbritannien havde anvendt en årlig udgift, der i realiteten var en kvartalsafgift, har nævnet på baggrund af den i sagen afit- og Telestyrelsen fremlagte mail-veksling med det britiske Oftellagt til grund, at den pågældende afgift er årlig. For så vidt angår WC's bemærkninger om, at rr- og Telestyrelsen ved fastsættelsen af korrektionen for faste afgifter i de sammenlignede lande har fastsat en for lav korrektion, finder nævnet ikke grundlag for at tilsidesætte styrelsens afgørelse. Nævnet finder således, at styrelsen ved afgørelsen har holdt sig inden de rammer, som telelovgivningen udstikker for styrelsens samlede skøn ved fastsættelse af en konkret samtrafikpris baseret på bedste praksis metoderne, herunder særligt de overordnede målsætninger for samtrafikprisreguleringen, således som de er beskrevet i telelovens 1, stk. 3. Teleklagenævneæ afgørelse er i henhold til 102, stk. l, i lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet endelig og kan derfor ikke påklages til anden administrativ myndighed, herunder til ministeren for videnskab, telmologi og udv1kling. Teleklagenævnem afgørelse kan indbringes for domstolene senest otte uger efter, at afgørelsen er meddelt den pågældende, jf. 102, stk. 2, i lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet. P.N.V. J-I~~~~~~'te~~n /".LV.L~~:r:;~~'\n4 4 Sagsfremstilling. Klage fra TDC A/S over IT- og Telestyrelsens afgørelse af 20. februar 2002 om nedsættelse af TDC's priser for koblet samtrafik med 25 % på lokaltrafik (access og terminering) J.nr IT- og Telestyrelsen traf den 20. februar 2002 afgørelse om, at TDC's takster for koblet samtrafik som minimum skulle nedsættes med 20 % på lokal samtrafik i forhold til de pr. 1. januar 2002 gældende takster. Nedsættelsen skulle ske senest fra den 1. marts IT - og Telestyrelsen havde foretaget en bedste praksis sammenligning baseret på priser for access og terminering af koblet samtrafik i Danmark, Storbritannien, Irland og Frankrig, jf. 11, stk. 1, m.2, i bekendtgørelse m. 570 af 22. juni 2000 om samtrafik, jf. 55, stk.3, i lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet. På baggrund af bedste praksis beregninger og vurderinger var det IT- og Telestyrelsens samlede vurdering, at der forelå dokumentation for, at prisniveauet for lokal samtrafik i tilsvarende samtrafikaftaler i Storbritannien, Irland og Frankrig var lavere end de pr. 1. januar 2001 hos TDC gældende takster for koblet samtrafik. Denne afgørelse har TDC den 19. marts 2002 anket til Teleklagenævnet. I brev af 21. december 2001 meddelte IT - og Telestyrelsen til TDC, at styrelsen af egen drift havde udarbejdet en "bedste praksis" undersøgelse af TDC's priser for koblet samtrafik (access og temlinering). IT- og Telestyrelsen oplyste, at undersøgelsen havde været baseret på den samme metode som de hidtidige afgørelser om "bedste praksis" og var foretaget på baggrund af en sammenligning af niveauet for samtrafikpriserne i Danmark, Storbritannien, Irland og Frankrig. Det formelle sammenlignmgstidspunkt for afgørelsen var den 1. januar Bilagt IT- og Telestyrelsens brev var et udkast til afgørelse. IT- og Telestyrelsen konkluderede, at der var grundlag for at træffe afgørelse om, at mc burde nedsætte de pr. 1. januar 2001 gældende priser for koblet samtrafik med 25 % på lokal samtrafik. Afgørelsen ville have virkning pr. 1. febfuai IT- og Telestyrelsen bad mc om bemærkninger til sagen, herunder til udkastet til afgørelse. Samtidig blev mc anmodet om at kontrollere og opdatere de anvendte trafikfordelinger, samtalelængder m.v. I brev af 23. januar 2002 fremkom TDC med bemærkninger og opdateringer til IT - og Telestyrelsens udkast til afgørelse. Det fremgik bl.a. af\n5 i bemærkningerne, attdc ikke fandt, at de priser, som indgår i den irske samtrafikaftale, er udtryk for et stabilt prisleje, jf. bemærkningerne til telelovens 55, stk. 3, om at det ved en sammenligning af samtrafikpriser i en bedste praksis afgørelse skal sikres, at den pågældende listepris er udtryk for et stabilt prisleje. TDC argumenterede med, at det af det irske Eircoms samtrafikaftale fremgår, at alle trafikafhængige priser, undtaget transit, er genstand for en appelproces, hvis resultat kan føre til en forhøjelse af priserne. TDC mente endvidere, at IT - og Telestyrelsen burde have foretaget en væsentlig mere dybtgående samlet analyse af alle betydelige delelementer af samtrafikproduktet udveksling af trafik, end den der fremgik af udkastet til afgørelse. TDC mente, at der i IT- og Telestyrelsens beregninger ikke indgik de væsentlige priselementer, der opkræves for samtrafikkapacitet i TDC's samtrafikaftale. Dette skyldtes ifølge TDC, at betaling for samtrafikkapacitet i UK og Irland er en integreret og uadskillelig del af betalingen for transmissionsydelser, hvorfor der i disse to lande ikke kan indgås aftale om samtrafikpunkter og kapacitet, uden at der også indgår betaling for en minimumstransmissionsydelse. Ifølge TDC havde styrelsen alene medtaget prisen i UK for delproduktet æc (Intra Buliding Circuit), som ifølge TDC er den interne ledningsføring fra centralen til transmissionsuctstyret. Imidlertid burde der efter TDC's opfattelse tillige være medtaget transmissionsforbindelsen fra trans~ionsudstyret til samtrafikpunktet mod den anden operatør. TDC' s beregninger var foretaget på baggrund af produktet CSI = customer sited interconnection, som er den billigste mulighed for samtrafik i UK. Dette produkt forudsætter, at den rekvllerende udbyder vil have det ønskede samtrafikpunkt placeret på egen central. TDC havde foretaget en beregning, som viste, at de danske priser for lokal samtrafik var 2 % højere end gennemsnittet for de tre sammenlignede lande, når der blev højde for en række produktrelaterede korrektioner. Denne beregning havde dog ikke taget højde for samtlige produktrelaterede korrektioner. TDC opfordrede på denne baggrund IT- og Telestyrelsen til at lade en nærmere række af beskrevne forhold indgå skønsmæssigt i et eventuelt krav til reduktion af samtrafjkpriseme. ~rr - og Telestyrelsens telefonnotat af februar 2002 fremgik, at spørgsmålet om, hvorvidt den irske pris kunne lægges til grund i en BP3-afgørelse, selvom prisfastsættelsen var anket, var blevet forelagt Kammeradvokaten. Kammeradvokaten havde oplyst. at den irske pris kunne lægges til grund, hvis anken ikke havde opsættende virkning. Hvis den pågældende samtrafikpris var gældende i Irland, havde den formel retskraft og kunne som sådan umiddelbart anvendes til sammenligning.\n6 8 Den 20. februar 2002 forelå rr- og Telestyrelsens endelige afgørelse om, at TDC skulle nedsætte priserne for koblet samtrafik (access og terminering) med 20 % på lokal samtrafik. Det fremgik af afgørelsen, at rr- og Telestyrelsen havde valgt at basere sammenligningen på tre-lande metoden, UK, Irland og Frankrig, udfra en samlet vurdering af, at en BP -3 lande sammenligning bedst ville kuiule sikre et prisniveau for samtrafik, der tilgodeser formålene i teleloven. Afgørelsen heraf var bl.a. baseret på disse landes nuværende prisniveauer for kobletsamtrafik sammenholdt med den gennemførte samtrafikregulering og foreløbige markedsudvikling og -sammensætning i disse lande. Med hensyn til det forhold, at de trafikafhængige sarntrafikpriser i Irland er genstand for en appelproces, oplyste IT- og Telestyrelsen, at Eircom havde krævet omstødelse af den irske telestyrelses afgørelse om fastsættelse af sarntrafikpriseme. Den irske telestyrelse havde oplyst, at det ikke er sandsynligt, at en afgørelse i appelsagen foreligger før i år Den irske telestyrelse havde endvidere oplyst, at den igangværende appelproces ikke havde opsættende virkning for så vidt angår de gældende priser, samt at en eventuel omstødelse af den irske telestyreises afgørelse kun vil have virkning for fremtiden og således ikke have tijbagevirkende kraft. I afgørelsen fremgik det om IT- og Telestyrelsens konkrete tre-lande sammenji~ing, at der i Storbritannien og Irland er forskellige takster for terminering og access. IT-og Telestyrelsen havde i sammenligningen vægtet den faktiske fordeling af trafikken i TDC' net med henholdsvis 63,6 % og 36,4 %. IT- og Telestyrelsen havde i sammenligningen alene foretaget en analyse af taksterne for trafikydelser i forbindelse med koblet samtrafik. IT- og Telestyrelsen oplyste, at afgørelsen omfattede priser for samme delelementer af samtrafikproduktet koblet samtrafik som i afgørelsen af 7. december 2000, hvorefter TDC skulle nedsætte taksterne for disse produkter med minimum 5 % på lokal samtrafik. Teleklagenævnet stadfæstede afgørelsen den 28. marts T- og Telestyrelsen mente, at nærværende afgørelse opfyldte den af Teleklagenævnet udmeldte fortolkning af telelovens 55, stk. 3, hvorefter IT - og Telestyrelsens afgørelse altid skal indeholde en samlet konklusion i form af en samlet pris. IT - og Telestyrelsens afgørelse indeholdt en nærmere vurdering af sammenlignelighed mellem de tre lande. Herom hed det i afgørelsen, at de af IT - og Telestyrelsen anvendte bilag alle var fra standardtilbud fra henholdsvis BT (UK), Eircom (Irland) og France Telecom (Frankrig), hvorfor det kunne konstateres, at taksterne var i overensstemmelse med de faktiske forhold. Endvidere kunne ITog Telestyrelsen konstatere, at der var tale om listepriser, der benyttes i\n7 7 gældende samtrafikaftaler, ligesom der var tale om, at den pågældende listepris var udtryk for et stabilt prisleje. IT - og Telestyrelsen havde foretaget en vurdering af eventuel krydssubsidiering i forhold til andre relevante ydelser 1) inden for samtrafikproduktet, 2) andre relevante kategorier af samtrafikprodukter samt 3) andre relevante aktivitetsområder. IT- og Telestyrelsen udtalte, at en fuldstændig vurdering af spørgsmålet om krydssubsidiering kun kunne foretages ved at sammenholde omkostningsdata fra de forskellige lande. Da sådanne data ikke var tilgængelige havde IT - og Telestyrelsen i stedet foretaget mere overordnede vurderinger hovedsageligt baseret på prissammenligninger. IT - og Telestyrelsen udtalte, at styrelsen havde anvendt samme metode for undersøgelse af krydssubsidiering som anvendt i den af Teleklagenævnet stadfæstede afgørelse af 7. december Ad 1) For så vidt angår andre ydelser inden for samtrafikproduktet udveksling af trafik mellem udbydere af telenet eller teletjenester (koblet samtrafik) havde IT - og Telestyrelsen foretaget en vurdering af, om der i de sammenlignede lande opkræves andre afgifter (faste afgifter/portafgifter), som er højere end i Danmark, og som eventuelt kunne muliggøre lavere txafikafgifter for koblet samtxaf1k. Foranlediget af et ønske fra WC havde IT - og Telestyrelsen i forhold til tidligere undersøgelser foretaget en mere differentieret sammenligning af de faste afgifter for lokale, henholdsvis generelle samtrafjkpunkter. I lyset af, at forskellen mellem priserne i de sammenlignede lande er af en ikke ubetydelig størrelsesorden, havde IT- og Telestyrelsen i forbindelse med udøvelsen af sit samlede skøn ud fra et forsigtighedsprincip valgt at medtage en korrektion for det samlet set højere prisniveau for faste afgifter i de sammenlignede lande. Dette var sket til trods for, at der ikke umiddelbart var grundlag for at konkludere, at der sker krydssubsidiering mellem priserne for koblet samtrafjk og de faste afgifter. Korrektionen var baseret på en samlet vurdering af forskellene i prisniveauet for de faste afgifter i UK, Irland og Frankrig omregnet til en rninutpris baseret på den gennemsnitlige samtrafjk i henholdsvis lokale og generelle samtrafikpunkter. Beregningen pegede ifølge IT- og Telestyrelsens afgørelse på en korrektion i størrelsesordenen 3-4 % for lokal samtrafjk og 2-3 % for samtrafjk indenfor og mellem samtrafjkområder. Det fremgi;k af afgørelsen, at IT - og Telestyrelsen havde gennemgået priserne for transittrafik i Storbritannien og Irland. Der udbydes ikke transittrafik i Frankrig. På baggrund af denne gennemgang konstaterede IT - og Telestyrelsen, at der hverken i Storbritannien eller Irland opkræves priser for transittrafik af en størrelse, der kunne give anledning til at antage, at de rninutafhængige takster i de sammenlignede lande\n8 8 var kunstigt lave som følge af, at der opkræves tilsvarende højere priser for transittrafik. Ad 2) For så vidt angår andre kategorier af samtrafikprodukter havde fr- og Telestyrelsen foretaget en sammenligning af priserne for leje af infrastrukturkapacitet (faste kredsløb). IT- og Telestyrelsen konkluderede, at der ikke var indikationer for krydssubsidiering mellem udbudet af koblet samtrafik og udbudet af infrastruktuikapacitet. IT - og Telestyrelsen henholdt sig bl.a. til, at den britiske teleoperatør (OFI'EL) og den irske teleregulatør har gennemført en grundig regnskabsmæssig opsplitning afsmp-udbydemes regnskaber, hvorved det sikres, at der ikke forekommer krydssubsidiering. De franske takster for faste kredsløb lå mellem niveauet i ab og Irland, hvilket efter IT - og Telestyrelsens opfattelse indjkerede, at disse priser heller ikke var et resultat af krydssubsidiering. Ad 3) For så vidt angår andre aktivitetsområder havde IT - og Telestyrelsen ud fra en væsentlighedsbetragtning vurderet takstniveauet på telefoniområdet i de sammenlignede lande. Sammenfattende konkluderede IT- og Telestyrelsen. at der ikke var indikationer for, at de sammenlignede takster skulle være "usædvanlig lave" som følge af eventuel krydssubsidiering. Mere generelt havde IT - og Telestyrelsen vurderet, at samtrafikaftaleme i Danmark og de tre sammenlignede lande var indgået mellem tilsvarende parter, hvorved der var tale om tilsvarende samtrafikaftaler. Endvidere fremhævede IT - og Telestyrelsen, at de reguiatoriske rammer for indgåelse af samtrafikaftaleme var meget ensartede i de fire lande. Efter IT- og Telestyrelsens vurdering er der i de sammenlignede lande tale om net, der ikke adskiller sig væsentligt fra TDC's net, og hverken er væsentligt ældre eller mere moderne end TDC's net. Der var dermed heller ikke grundlag for at antage, at TDC's kvalitetsniveau for samtrafikydelser skulle afvige væsentligt fra kvalitetsniveauet hos de udbydere, der sammenlignes med. IT- og Telestyrelsen havde dog konstateret, at der i de tre sammenlignede lande forekom reciprocitet vedrørende termineringselementer, der var en del af den samlede access- og termineringsydelse, og som var genstand for nærværende BP-sammenligning. Reciprocitet indebærer, at SMP-udbyderen betaler samme priser som modparten for at terminere i hinandens net. IT- og Telestyrelsen mente dog ikke, at forskellen mellem aftalerne fsva. spørgsmålet om reciprocitet under de givne omstændigheder udgjorde en væsentlig produktrelateret forskel.\n9 9 Trods den nævnte sammenlignelighed med de tre lande fandt rr- og Telestyrelsen, at der ikke var fuld parallelitet i peak/ off-peak perioder samt i anvendelsen af opkaldsafgifter. Endvidere var der forskelle i samtrafikornrådemes størrelse. På denne baggrund foretog rr- og Telestyrelsen en række korrektioner for de identificerede forskelle samt foretog en valutakursornregning. Samtidig afviste rr - og Telestyrelsen nogle korrektioner, som mc havde ønsket i brev af 23. januar IT- og Telestyrelsen begrundede afslaget dels med korrektionemes bagatelagtige betydning og dels med, at rr - og Telestyrelsen havde udvist en høj grad af forsigtighed i de skøn, der lå bag afgørelsen. IT - og Telestyrelsen valgte at foretage kollektioner for følgende: 1) Forskelle i peak/off peak perioder samt trafikopdeling. IT- og Telestyrelsen valgte konkret at anvende den af '!DC anbefalede periode. 2) Opkaldsafgifter. Der opkræves ikke opkaldsafgift i UK. '!DC havde oplyst, at den gennemsnitlige samtalelængde opgjort ultimo august 2001 var på 3,29 minutter for den samlede trafik i '!DC's net. Denne gennemsnitlige samtalelængde blev benyttet ved beregningerne for alle fire lande. 3) Valutakursomregning: IT- og Telestyrelsen havde foretaget valutakurs omregninger ved anvendelsen af de gennemsnitlige valutakurser for året 2001 oplyst af Nationalbanken. 4) Endelig havde IT- og Telestyrelsen korrigeret for variation i hvor store afstande, de enkelte takster dækker i de forskellige lande. For UK's vedkommende var anvendt de samme vægte som i IT - og Telestyrelsens afgørelse af 7. december Det fremgik af afgørelsen, at der efter disse konektioner var tale om stort set sammenlignelige samtrafikydelser i sammenlignelige samtrafikaftaler. De områder, hvor der ikke kunne siges at være fuld sammenlignelighed, var inddraget i IT- og Telestyrelsens samlede skøn. Beregningerne inden det samlede skøn viste, at for lokal samtrafik havde UK, Irland og Frankrig priser, der lå % lavere end de danske priser. Imidlertid skulle der efter IT - og Telestyrelsens opfattelse ske en skønsmæssig korrektion for det samlet set højere prisniveau for faste afgifter i de sammenlignede lande På baggrund af en samlet skønsmæssigt vurdering, hvor IT- og Telestyrelsen lod sit endelige skøn præge af en vis forsigtighed bl.a. på baggrund af den bebyrdende virlming for mc af nedsættelse af samtrafiktaksterne, traf IT- og Telestyrelsen afgørelse om nedsættelse af mc's takster i den nederste del af den procentvise ramme %. Med en korrektion for de højere faste afgifter blev afgørelsen, at mc's takster for lokal samtrafik skulle nedsættes med 20 %. 1 Peak periode: Spidsbelastningsperiode.\n10 10 I brev af 1. marts 2002 til IT- og Telestyrelsen indsendte TDC med forbehold for TDC's eventuelle anke af afgørelsen og en eventuelopsættende virkning heraf forslag til udmøntning af den af IT - og Telestyrelsen krævede nedsættelse af taksterne for lokal samtrafik. TDC oplyste, at prisændringerne svarede til en nedsættelse på 20 % på access og terminering, når sammenvejningen blev foretaget under de fomdsætninger for beregningen af trafikfordeling og samtalelængde, som fremgik af U- og Telestyrelsens afgørelse. I brev af 6. marts 2002 konstaterede IT- og Telestyrelsen, at mc's foreslåede udmøntning levede op til IT- og Telestyrelsens afgørelse af 20. februar Forslaget til udmøntning gav ikke styrelsen anlednmg til bemærkninger. IT- og Telestyrelsen bemærkede, at styrelsen som hidtil havde valgt at lade det være op til mc konkret at udmønte afgørelsen på konkrete priselementer, herunder opkaldsafgift og minuttakster i høj- og lavtakstperioden. IT- og Telestyrelsen oplyste, at styrelsen nøje havde overvejet, hvorvidt den foreslåede udmøntning var i overensstemmelse med telelovgivningens formålsbestemmelser, herunder særligt at sikre alle udbydere reelle og ikke- diskriminerende muligheder for at indgå aftaler om samtrafik. Med brev af 19. marts 2002 indbragte TDC sagen for Teleklagenævnet. Påstanden lød på, at rr - og Telestyrelsens afgørelse skulle ophæves i sin helhed. Den subsidiære påstand lød på, at rr - og Telestyrelsens afgørelse skulle hjemvises til fornyet behandling i rr - og Telestyrelsen. Til støtte for påstanden gjorde TDC som hovedanbringende gældende, at samtrafikpriserne i Irland ikke kan danne grundlag for en BPafgørelse, da priserne som følge af en igangværende appelproces ikke er udtryk for et stabilt prisleje. Til støtte for den subsidiære påstand gjorde '!DC følgende anbringender gældende: 3) IT- og Telestyrelsens afgørelse lider af en væsentlig formel mangel, idet IT - og Telestyrelsen ikke i tilstrækkeligt omfang har undersøgt omstændighederne i forbindelse med prisfastsættelsen i Irland med henblik på at afgøre, om priserne kan anses at have et stabilt prisleje. 4) IT - og Telestyrelsen havde i forbindelse med udøvelsen af sit samlede skøn medtaget en for lav korrektion for faste afgifter i de sammenlignende lande. Ad mc's påstand 1) Det var mc's opfattelse, at priserne i Irland ikke kan anses for at befinde sig i et stabilt prisleje som følge af den igangværende domstolsprøvelse. mc fandt, at kravet i bemærkningerne til telelovens 55, stk. 3, om et stabilt prisleje fomdsætter, at styrelsen ikke har kendskab til ornstændi~heder, der kan påvirke samtrafikpriser-\n11 1.1 ne i det land, som påtænkes anvendt ved BP- vurderingen. I denne sag kunne det ikke afvjses, at priserne i den nærmeste fremtid kunne blive ændret på grund af domstoisprøvelsen. TDC fandt, at der ikke på baggrund af I'I' - og Telestyrelsens oplysninger fra den irske telestyrelse var grundlag for at udlede, at en eventuel omstødelse af den irske telestyrelses afgørelse kun vil have virkning for fremtiden og således ikke have tilbagevirkende kraft. Efter TDC' s opfattelse havde I'I'- og Telestyrelsen ikke taget hensyn til. at Eircoms samtrafikaftale indeholder et klart forbehold for regulering af priserne med tilbagevirkende kraft, hvis Eircom får medhold. Det ville derfor efter TDC's opfattelse ikke kunne afvises. at Eircom som følge af det aftalte forbehold kunne gennemføre en regulering med tilbagevirkende kraft. uanset om domstolsafgørelsen ikke måtte tage stilling til spørgsmålet om regulering af priserne med tilbagevirkende kraft. Ad den subsidiære påstand Ad anbringende 1: Til den subsidiære påstand bemærkede TDC, at rrog Telestyrelsen i forbindelse med sin vurdering af de irske priser burde have foretaget en nærmere undersøgelse af, om disse var udtryk for et stabilt prisleje. Ifølge TDC tydede den fremlagte mail korrespondance på, at rr- og Telestyrelsen alene havde rettet en uformel og tilsyneladende delvis privat forespørgsel til en medarbejder i den irske telestyrelse. En uformel henvendelse til en medarbejder i den irske telestyrelse kunne ikke udgøre et tilstrækkeligt grundlag for en endelig vurdering. rr- og Telestyrelsen kunne ifølge TDC have indhentet en uvildigjuridisk vurdering af Eircorns sag. Ifølge TDC led afgørelsen af en væsentlig formel fejl på grund af den manglende nærmere undersøgelse af priserne i Irland. Ad TDC's anbringende 2 i den subsidiære påstand. Med hensyn til IT - og Telestyrelsens kollektion for det samlet set højere prisniveau for faste afgifter i de sammenlignede lande fandt WC, at kollektionen burde have været i størrelsesordenen 18 % i stedet for 3-4 % efter IT- og Telestyrelsens beregning. mc påpegede, at styrelsen i relation til UK havde anvendt en årlig afgift, der i realiteten var en kvartaisafgift. TDC påpegede endvidere, at IT- og Telestyrelsen ved opgørelsen af prisen i UK og Irland i stedet for alene at medtage et priselement, som indgår i relation til samtrafikproduktet in-span interconnect, burde have inddraget samtlige priselementer. l brev af 18. april 2002 fremkom rr- og Telestyrelsen med en udtalelse til mc's klage.\n12 12 rr- og Telestyrelsen fandt, at det parameter, som skal lægges til grund ved vurderingen af, hvorvidt priser befinder sig på et stabilt prisleje i de sammenlignede lande, er, om de pågældende priser "ikke er usædvanligt lave som følge af priskrig eller lignende", jf. lovbemærkningerne til teleloven. Stabiliteten relaterer sig således til, hvorvidt grundlaget for prisen må antages at befinde sig på et niveau, der på tidspunktet for sammenligningen umiddelbart fremstår som værende fastsat i overensstemmelse med reglerne i det pågældende land, i modsætning til priser, der holdes kunstigt lave f.eks. som følge af priskrig. Der findes efter ITog Telestyrelsens opfattelse ingen holdepunkter i den danske samtrafiklovgivning for, at spørgsmålet om påanke af en fastsat samtrafikpris eller risikoen for senere ændringer i prisen med tilbagevirkende kraft bevirker, at en given udenlandsk samtrafikpris ikke kan anses for at befinde sig i et stabilt leje. IT- og Telestyrelsen bemærkede endvidere, at styrelsen pr. e-mai! havde fået bekræftet hos den irske telestyrelse ODTR, at indbringelsen af prisfastsættelsen for domstolene ikke havde suspensiv virkning for ODTR' s prisfastsættelse. Den af IT - og Telestyrelsen anvendte samtrafikpris var derfor reelt i kraft. Samtidig havde ODTR oplyst, at det ikke kunne udelukkes, at den irske domstols afgørelse ville kunne få tilbagevirkende kraft i form af erstatning, hvilket stod i modsætning til, at prisen kunne tilbagereguleres. IT- og Telestyrelsen konkluderede efterfølgende; at det ikke har relevans for vurderingen af et prisleje, hvorvidt den pågældende prisfastsættelse er anket, og hvilken effekt ankeinstansens afgørelse efterfølgende måtte have for prissætningen. Endelig fandt IT - og Telestyrelsen ikke holdepunkter for at antage, at formen i en myndigheds henvendelse til en anden myndighed eller niveauet i organisationen for de medarbejdere, som forespørgslen rettes til, skulle have indflydelse på kvaliteten af de indhentede oplysninger. IT- og Telestyrelsen havde konkret ikke haft grund til at betvivle rigtigheden af de oplysninger, der var indhentet hos OD1R. Til TDC's subsidiære påstand om hjemvisning af IT- og Telestyrelsens afgørelse til fornyet behandling i IT- og Telestyrelsen gentog IT- og Telestyrelsen vedrørende spørgsmålet om status for de irske priser sin tidligere argumentation. Styrelsen tilføjede, at styrelsen efter gældende forvaltningsretlige grundprincipper ville være forpligtet til at ændre en BP-afgørelse, i det omfang det kommer til IT- og Telestyrelsens kundskab, at grundlaget for denne afgørelse ændres afgørende eller bortfalder. Til TDC's subsidiære påstand vedrørende hjemvisning som følge af!tog Telestyrelsens for lave korrektion for faste afgifter i de sammenlignede lande udtalte IT - og Telestyrelsen. at den ikke som påstået af TDC havde anvendt en kvartalspris i stedet for en årlig afgift. IT - og Telestyrelsen henviste til, at det af den til afgørelsen vedlagte Carrier Price List\n13 11 fra BT fremgik, at lejeprisen for en intern kabelforbindelse var 67,59 pund. og at denne pris angik "per 21vIbit/s p.a." Således var der efter ITog Telestyrelsens opfattelse tale om en årlig afgift. (Det er senere i sagen oplyst, at denne pris per 1. april 2002 blev ændret til 60 pund p.a.) Til TDC's anbringende under den subsidiære påstand om, at IT- og Telestyrelsen havde undladt at inddrage samtlige priselementer i samtrafikproduktet in-gpan interconnect, bemærkede IT- og Telestyrelsen, at de samtrafikprodukter, der søges sammenlignet med henblik på vurdering af m~g krydssubsidiering, ikke er fuldt sammenlignelige fra land til land. IT- og Telestyrelsen havde derfor været nødsaget til at vælge de samtrafikprodukter- eller delelementer heraf, der efter IT- og Telestyrelsens vurdering gav den bedste fællesnævner for produkæammenligningen landene imellem. Det var IT - og Telestyrelsens vurdering, at samtrafikproduktet "in-span interconnect" i UK var bedst sammenligneligt med det samtrafikprodukt, som TDC tilbyder. Ifølge IT- og Telestyrelsen omfatter dette UKprodukt tilfælde, hvor trafikken udveksles på et nærmere aftalt punkt et sted mellem den regulerede udbyders central og den anden udbyders central. Der kan i praksis i UK aftales en række forskellige udvekslingspunkter, hvor grundtilfældet er udveksling af trafik på den regulerede udbyders central. Hvis der ønskes udvekslet trafik nærmere den anden udbyders central, betaler den anden udbyder et beløb for transmissionsstrækning. Ifølge IT- og Telestyrelsen er grundtilfældet i UK sammenfaldende med, hvorledes der udveksles trafik i TDC's samtrafikaftaler, idet samtrafikken her etableres på TDC's centraler. IT- og Telestyrelsen havde derfor valgt at sammenligne med netop dette produkt og ikke inddraget transmissionskapacitetselementer i sammenligningen. IT- og Telestyrelsen konkluderede i udtalelsen, at TDC's anbringender ikke gav styrelsen anledning til at revurdere de udførte beregninger og heller ikke de sidst i afgørelsen foretagne skønsmæssige vurderinger. I brev af 7. maj 2002 fremkom '!'DC med kommentarer tillt- og Telestyrelsens brevet 18. april mg bemærkede, at selskabet ikke i bemærkningerne til teleloven havde fundet støtte for, at priserne var stabile, hvis de umiddelbart fremstod som værende fastsat i overensstemmelse med reglerne i det pågældende land. Ifølge TDG fremstod de praktiske erfaringer fra BPafgørelsen baseret på norske priser for sarntrafikpunkter og kapacitet, der senere blev trukket tilbage, som et eksempel på, at myndighedsgodkendelse ikke i alle tilfælde udgjorde et tilstrækkeligt grundlag for en antagelse om stabile priser.\n14 14 Det var TDC's opfattelse, at IT- og Telestyrelsens egen fremgangsmåde med fremhævelse over for ODTR af spørgsmålet om sagsanlæggets virlming i relation til tilbagevirkende kraft gaven klar indikation af, at kriteriet stabile priser af styrelsen opfattes mere generelt end en myndighedsgodkendelse. I øvrigt mente TDC, at ODTR var fremkommet med en vag tijkendegivelse til IT- og Telestyrelsen, hvor ODTR på baggrund af det stillede spørgsmål slet ikke havde taget direkte stilling til, om Eircomkunne være berettiget til at hæve priserne med tilbagevirkende kraft. TDC mente, at IT ikke havde foretaget den fornødne oplysning af sagen for at kunne drage den konklusion, at det var udelukket, at priserne kunne reguleres med tilbagevirkende kraft. TDC mente, at IT tilsyneladende havde set helt bort fra, at Eircom i sit Standardtilbud havde forbeholdt sig adgang til at regulere med tilbage- Virkende kraft, hvis selskabet fik medhold i retssagen. TDC bemærkede, at IT - og Telestyrelsen slet ikke havde taget stilling til betydningen af, at Eircoms priser var "interim prices", der efterfølgende vil skulle vurderes af ODTR. Det var TDC's opfattelse, at kravet om stabile priser ikke harmonerede med anvendelsen af "interim prices". Korrektion af faste afgifter. Til støtte for TDC's påstand om, at en intern kabeltorbindelse i BT's standardkontrakt er kvartårlig vedlagde selskabet en bekræftelse i form af en mail fra BT herom. TDC anførte, at IT- og Telestyrelsens beskrivelse af det samlede britiske produkt lsi (in span interconnect) var overfladisk i såvel afgørelsen som i styrelsens udtalelse af 18. april TDC bemærkede, at lsi i UK er et såkaldt symmetrisk produkt, hvor de samme vilkår gælder for både BT og andre operatører. Allerede dette forhold gør en sammenligning problematisk, da de gensidige rettigheder ikke gør det nødvendigt, at alle elementer tildeles en omkostningsbaseret pris. TDC bemærkede, at rr- og Telestyrelsen ved sammenligningen med danske forhold alene havde medtaget BT's pris for Intra Building Circuit. I UK pålægges modparten et udsnit af omkostningemei forhold til mængden af trafik, som hver part udnytter samtrafikgrænsefladen til. Afregningen er derfor ikke fuldt ud omkostningsbaseret. Da rr- og Telestyrelsen havde medregnet kablingselementet til 1 00 % svarede det under danske forhold til, at andre operatører alene anvendte lokal samtrafik med TDC til deres egen trafik. I modsætning til i Danmark vil hver part i UK imidlertid ikke afholde egne basisomkostninger, hvis samtra~ fikproduktet er forlangt af den ene part og udelukkende anvendes til\n15 15 trafik for denne. Efter TDC' s opfattelse var sammenligningen med BT's pris for Intra Building Circuit derfor misvisende. Sådanne basisomkostninger vil ifølge TDC i UK nødvendigvis være en linktorbindelse fra centralen til samtrafikpunktet. Årsagen hertil er, at andre operatører i de sammenlignede lande ikke har mulighed for som i Danmark at blive etableret på den lokalcentral, hvor samtrafik ønskes. og den billigste form for samtrafik er derfor lsi etableret umiddelbart uden for lokalcentralen. Det var derfor ikke oplagt, hvordan en sammenligning mellem det valgte danske samtrafikprodukt og lsi skulle foretages. TDC konkluderede, at det af IT- og Telestyrelsen valgte sammenligningsgrundlag ikke var underbygget og ikke i overensstemmelse med UK's regler. Efter TDC's opfattelse havde IT- og Telestyrelsen ikke i tilstrækkeligt omfang undersøgt og vurderet forholdene i UK, og afgørelsen hvilede derfor ikke på et retvisende og tilstrækkeligt belyst grundlag. I brev af 11. juni 2002 fremkom IT - og Telestyrelsen med bemærkninger tiltdc' s udtalelse af 7. maj Det var styrelsens opfattelse, at det med lovbemærkningernes eksempel om priskrig er fastsat, hvor meget ("usædvanlig lave") og på hvilken måde ("priskrig eller lignende") en given samtrafikpris skal afvige fra den regelfastsatte pris, for at den pågældende pris er bragt ud af området for BP-bestemmelsens anvendelse. IT - og Telestyrelsen bemærkede, at eksemplet med priskrig med andre ord angiver kriterierne for spændet i den afstand, der som minimum skal være i afvigelsen mellem på den ene side normalprisen og på den anden side den ekstraordinært fastsatte pris, for at gøre den ekstraordinært fastsatte pris uegnet som grundlag i en BP-undersøgelse. Anke af en given prisfastsættelse. der i øvrigt er beregnet efter de nationale regler herfor, opfylder ifølge IT - og Telestyrelsen ikke kriterierne for at være bragt udenfor området for anvendelse som grundlag i en BPundersøgelse. Ifølge styrelsen sker såvel myndighedens som ankeinstansens vurdering af en prisfastsættelse på baggrund af samme sæt bagvedliggende regler, medens fastsættelse af en pris under priskrig altid udelukkende fastsættes ensidigt af udbyderen selv ud fra situationsbestemte kriterier. Til TDC's påpegning af, at Irland anvender "Interim prices", bemærkede rr- og Telestyrelsen, at der var tale om myndighedsgodkendte priser, der var i kraft på tidspunktet for sammenligningen. At prisen var beregnet på grundlag af et budget, sås ikke i sig selv at udgøre et tilstrækkeligt grundlag for at bringe prisen uden for anvendelsesområdet af telelovens 55, stk.3.\n16 .16; Med hensyn til 'IDC's bemærkninger om at IT- og Telestyrelsen tidligere havde ændret en BP-afgørelse vedrørende sammenligning med Norge, udtalte styrelsen, at der ikke var tale om en omgørelse, men om en ny afgørelse for fremtiden. Årsagen var en følge af ændringer i det grundlag, som den oprindelige BP-afgørelse blev truffet på. Efter ri' - og Telestyrelsens opfattelse beskrev denne disposition udmærket BP- instrumentets grundintention om at anvende gældende samtrafikpriser til at nedsætte tilsvarende samtrafikpriser med, når der er grundlag herfor, og at tilbagekalde den pågældende nedsættelse, hvis grundlaget på et efterfølgende tidspunkt bortfalder. Med hensyn til mc's bemærkninger om, at grundlaget for sammenligning med UK og Irland er misvisende, bemærkede IT - og Telestyrelsen, at styrelsen havde taget udgangspunkt i produktet "in span interconnection." Dette produkt indeholder nemlig et delprodukt (mc), som ITog Telestyrelsen vurderede som det bedst sammenlignelige produkt i forhold til den aktuelt betragtede danske samtrafikydelse. Udgangspunktet for sammenligningen havde derfor været ydelserne "Intra Building Circuit" henholdsvis "Intra Building Links". rr - og Telestyrelsen bemærkede endvidere, at der i UK og Irland ikke som i Danmark direkte tilbydes en ydelse, hvor samtrafikpunktet er placeret på SMP-udbyderens central. Den mest sammenlignelige situation er derimod "in span" samtrafik i en variant, hvor samtrafikpunktet forudsættes etableret lige, hvor transmissionsforbindelserne terminerer. I dette tilfælde betales i UK og Irland udelukkende en pris pr. 2 MbitJs kapacitet i SMP-udbyderens centralbygning. Efter IT- og Telestyrelsens opfattelse er det kun relevant i en sammenligning, hvor grundlaget i Danmark udgøres af samtrafikpunktet placeret på SMP-udbyderens central, at medtage en pris for Intra Building Link/Circuit, mens det ikke er relevant at medtage hele eller dele af transmissionsstrækningen. I denne forbindelse bemærkede IT - og Telestyrelsen, at prisen for ydelsen "Intra Building Link/Circuit" i såvel Irland som UK er den samme, uanset om der etableres samtrafikpunkter på centralen hos den udbyder, der ønsker samtrafik, eller "in-span" samtrafik. Dette forhold peger ifølge styrelsen på, at mg-ydelsen kan betragtes isoleret set, og at prisen på mg-ydelsen ikke afhænger af priserne for transmissionsstrækningerne. Med hensyl) til TDC's påstand om, at den anvendte pris for leje af mc er kvartårlig og ikke årlig, havde lt- og Telestyrelsen taget kontakt til den britiske teleregulatør OFrEt. OFI'EL havde bekræftet, at der var tale om en årlig pris, der siden 1997 havde indgået i en priskurv. OFI'EL havde yderligere oplyst, at prisen for mc var omkostningsbaseret ved hjælp af LRAIC-metoden. Derfor var TDC's anbringende om, at den i UK anvendte symmetri i afregningeme bevirker, at ikke alle elementer i prisen nødvendigvis er omkostningsbaserede, ikke relevant.


Stadig flere køber hos e-shops - Sexlegetøj bruges af alle\nEn stor portion e-handler tilbyder i øjeblikket en hel del forskellige leveringsformer. En favorit er i øjeblikket at få leveret til en pakkeshop, og så kan du bare gå forbi efter de bestilte produkter når der er tid til det. Denne er altså særligt nem, og typisk desuden den mest prisbevidste form for fragt.\nDu kunne ydermere afveje for og imod at få ordren leveret hjem til din privatadresse eller til hvor du arbejder. Fragtformen viser sig ofte en tak dyrere, men desuden ualmindeligt smart. Den mest prisbevidste leveringsmetode er unægtelig selv at hente produkterne, som dog betinges af at du befinder dig lige ved internet firmaets tilholdssted.\nFragtperioden er selvfølgelig ekstremt central når man har brug for ordren øjeblikkeligt, så herved er det ret så vigtigt at du kontrollerer leveringstiden på det vedkommende produkt.\nFlere online webshops frembyder 1 dags levering på en lang række varer, som afhænger af at du når at bestille forinden et besluttet tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få dit nye produkt betjent inden logistikmedarbejderne har fyraften.\nVisse internet butikker frembyder levering uden betaling, men undertiden er det kun gældende hvis man køber for en konkret pris. Desuden skal du beslutte sig for den mest betalelige leveringsudgave, som i de fleste tilfælde – uanset om du er i Roskilde, Lillerød eller Sorø – vil blive at få fragtmanden til at køre ordren til et afhentningssted.\nTrustpilot resulterer i ret pæne muligheder\nDet er jo usædvanlig overkommeligt for alle og enhver at finde information om priser fra diverse online forretninger på Mobilehaver og herved har en hel del shops på nettet været tvunget til at formindske salgspriserne på mange af deres produkter – til børn, og samtidig også til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange love fragt uden omkostninger.\nDet kan dog alligevel vise sig gunstigt at kontrollere nogle få internet forretninger efter udsalg før du bestiller, sådan at du er sikret at skaffe sig den billigste pris.\nVi foreslår generelt handler med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du overveje et afdragstilbud fra fx ViaBill, hvis du agter at afdrage betalingen af flere omgange.\nInden folk handler i en online butik kunne de for at være sikker studere e-butikkens handelsaftale, men det er gerne ikke super interessant.\nEt andet forslag kunne måske være at finde ud af om online forhandleren er e-mærke tilsluttet, fordi det typisk er et billede på at internet shoppen understøtter de opstillede regler, tillige med at e-butikken tit overværes af fagmænd der forstår lovene på området. Desuden tilbydes du genvej til at blive hjulpet, hvis du skulle få udfordringer som følge af dit indkøb.\nDerudover kan det være til hjælp at køberen er vidende om de elementære retningslinjer der er gældende for købet, til eksempel den ombytningsrettighed e-shoppen lover. På grund af dette er det på samme måde relevant, at man når som helst bibeholder ens kvitteringsmail, så man fremadrettet vil kunne eftervise ordren, hvad end man shopper til en pige eller dreng.\nFlere og flere shopper på internet webshops\nTrustpilot yder sådan set gunstige løsninger til at granske en stor gruppe eksisterende konsumenters meninger og på grund af dette tilrådes det, at du analyserer e-shoppens omtaler inden du lægger din bestilling.\nFacebook frembringer ligeledes de facto hensigtsmæssige chancer for at få kendskab til webbutikkens troværdighed. Derudover ses nogle online shops i Danmark som giver kunderne mulighed for at udfærdige en anmeldelse af deres køb, hvilket tillige burde tages i brug til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med en del online forretninger hvor vi annoncerer deres produkter, og tjener provision hvis vores besøgende laver en ordre.\nInformationer om tilbud og internet forhandlere ajourføres nu og da, men vi påtager os intet ansvar for ændringer der er blevet udført siden seneste opdatering af websitets informationer.


Young Thug er ude med to nye tracks, terrortrusler og planer om at dræbe Lil Wayne / Nyhed\nYoung Thug er ude med to nye tracks, terrortrusler og planer om at dræbe Lil Wayne\nDet har mildest talt været en begivenhedsrig uge for Young Thug. Først blev han arresteret for at have råbt terroristiske trusler (noget a la »jeg skyder dig i ansigtet«) af en sikkerhedsvagt i et storcenter i Georgia – heldigvis intet en sølle 10.000$ kaution ikke kunne klare. Fadæsen fortsatte dog ufortrødent med en ransagelse af thuggets hiphop-crib i Sandy Springs (nær Atlanta), hvor politiet kunne sætte besiddelse af både kokain, marijuana og ulovlige våben på anklagelisten.\nMen den fremadstormende rappers rendezvous med loven stopper slet ikke her. Sidste nyt fra anklagebænken går på, at Young Thug i selskab med kollegaerne Birdman og Jimmy Winfrey (aka. Pewee Roscoe) angiveligt skulle have konspireret om at slå Lil Wayne ihjel.\nMordanklagerne har sine rødder i et skyderi mod Lil Waynes tourbus tilbage i april. Selvom Jimmy Winfrey umiddelbart er hovedmistænkt i mordforsøget, mens Young Thug ‘bare’ skulle være medsammensvoren, bliver det unge thugs hårdtslående linjer og ditto musikvideoer alligevel hevet med i anklagerne. Særligt ‘Halftime’ fra Young Thugs seneste solo-mixtape, ‘Barter 6’, bliver kigget efter i sømmene. Billedsiden viser blandt andet Winfrey, der peger med et skydevåben, som efter sigende skulle være lig det, han blev spottet med i nærheden af skuddramaet, mens linjerne lyder »Fuck nigga, try me, I swear to God lil Whodi done, pull up and pop at his noggin’«. Om ‘lil Whodi’ er møntet på Lil Wayne eller blot anvendt som det typiske New Orleans’ske slang-term for ‘ven’, rives der nu gevaldigt i håret over.\nTil trods for en uge, hvor Young Thug fik gjort sit hiphop-cv betydeligt mere thug, har Atlanta-rapperen heldigvis ikke holdt sig tilbage på musikfronten. Midt i anklage-kaosset har den benhårde rapper nemlig rystet to nye numre af sig, mens han gør klar til udgivelsen af sit længe ventede debutalbum, ‘Hy! £UN35’, som lander den 28. august. Inden da skulle Thug meget gerne være kampklar til at give en Soundvenue Session i både København og Århus, den 23. og 24. august.\nHør de to nye Mike WiLL Made-It-producerede tracks ‘Pacifier’ og ‘I Need Chickens’ herunder.\nLæs også: Vince Staples bliver taget til fange i ny video til ‘Norf Norf’


Personaliseret (individualiseret) behandling af lungekræft_sygdomme_Symptoms\nPopulære: voks Vokseværk Hjem\nKlassifikation　Din placering: Hjem > sygdomme > Tekst\nPersonaliseret (individualiseret) behandling af lungekræft\nlungekræft behandling personaliseret behandling targeteret behandling individualiseret biomarkører NYT om behandling af kræft\nDyk ned i Netdoktors nye magasin, 'UPDATE - Kræft'. Her fortæller overlæge Jens Benn Sørensen om den seneste udvikling inden for lungekræft. LÆS HER\nDen medicinske behandling af lungekræft er blevet væsentligt forbedret gennem de seneste 10 til 20 år. Det betyder, at chancen for at overleve lungekræft ligeledes er forbedret, men lungekræft er stadig en alvorlig sygdom, som man forsker i at finde den bedste behandling mod.\nTidligere behandlede man udelukkende fremskreden lungekræft med kemoterapi. Kemoterapi er stoffer, der ved screening af forskellige substanser har vist sig at kunne hæmme eller dræbe kræftceller. I dag er der dog kommet en ny gruppe af medicinsk behandling til, som under ét kaldes targeteret behandling.\nTargeteret behandling er en ny medicinsk behandling, der består af en gruppe lægemidler, som fra starten er designet til at indvirke på bestemte processer eller mekanismer i kræftceller, sådan at kræftcellen hæmmes eller dræbes. I dag bruger man både kemoterapi og targeteret behandlingen af lungekræft.\nHvad er personaliseret behandling af lungekræft?\nDet har vist sig, at der er betydelig forskel på, hvor godt den medicinske kræftbehandling virker hos forskellige personer med lungekræft. Derfor har man forsket i, om man kan lave en særlig og specifik medicinsk behandling af den enkelte patient. Dette gør man ved at undersøge bestemte forhold hos patienten og dennes kræftsvulst. De forhold, man undersøger, kalder man også for biomarkører.\nUd fra disse biomarkører, kan man lave en såkaldt personliseret eller skræddersyet medicinsk behandling af den enkelte patient. Erfaringen viser, at personliseret behandling kan forbedre behandlingsresultatet og dermed prognosen for den enkelte lungekræftpatient.\nBiomarkørerne kan også bruges til at forudsige, om en given behandlingsform ikke passer til den enkelte patients lungekræft. På den måde kan man hurtigt vælge en anden og mere aktiv behandling og dermed undgå unødige forsinkelser på, hvornår man skal starte den behandling for lungekræft, som er bedst egnet til den enkelte patient.\nHvordan bruger man personaliseret kræftbehandling?\nIndtil videre kan man ikke benytte personliseret behandling til alle former for lungekræft, men kun til ikke-småcellet lungekræft. Her ser man på følgende biomarkører:\nHvilken undertype af lungekræften er der tale om? - som afgøres ved at se på kræftcellerne i mikroskop\nEr der ændringer i arvematerialet (DNA) i kræftcellerne? Hvilken undertype af lungekræften er der tale om?\nFor at kunne lave personliseret behandling ud fra undertypen af lungekræften, er det først og fremmest nødvendigt at bestemme hvilken undertype af lungekræft, patienten har. Det bestemmer man ud fra de vævsprøver, som man har taget, da diagnosen lungekræft blev stillet. Man undersøger vævsprøven i et mikroskop for at vurdere, om lungekræften er en af de to følgende undertyper:\nplanocellulært carcinom (pladecellekræft) eller\nUd fra undertypen afgør lægen, hvilken form for behandling, der er bedst til den enkelte patient.\nEr der ændringer i arvematerialet (DNA) i kræftcellerne?\nMan kan også undersøge for, om der er genmutationer i kræftcellerne fra vævsprøven. Disse genmutationer kan forudsige, om der vil være gavnlig virkning af targeteret behandling og hvilken behandling, der er mest virkningsfuld. Desværre kan det tage op til 1-2 uger at få svar på en genmutation-undersøgelse.\nDer opstår nogle problemstillinger, når man diskuterer fordele og ulemper ved targeteret behandling af lungekræft. For det første fordi de mutationer, man undersøger for, er relativt sjældne hos europæiske lungekræft-patienter. For det andet fordi der ikke findes biomarkører for alle former for lungekræft, men kun for ikke-småcellet lungekræft og væsentligst for undertypen ikke-planocellulært carcinom. For det tredje, så er det lang tid for patienter at vente i 1-2 uger, fordi de ikke kan igangsætte den relevante medicinske behandling, før de får svar på prøven.\nMan forsker imidlertid stadig i at finde andre og flere biomarkører for personliseret behandling, og der er således også flere biomarkører på vej - ikke kun til targeteret behandling, men også til brug for at forudsige effekten af klassisk kemoterapi.\nStrålebehandling af lungekræft\nSunde råd til ældre om deres medicin


⇒ Køb Japansk Pil online i dag → Se udvalget her\nPlantetorvet.dk er nu iblandt de bedste internet virksomheder med planter og blomster. Deres udvalg udgøres af mere end 15000 varer fra forskellige brands. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 ud af 10 tilkendegiver stærk kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 6440 vurderinger, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere tilhængere af Plantetorvet.dk, og her har webbutikken modtaget 1288 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,45 ud af 5, hvilket tillige er ualmindeligt overlegent.\nBlomsterverden.dk er i dag iblandt de største online varehuse med planter og blomster. Deres udvalg rummer på den anden side af 2000 produkter fra en række mærker. Forhandlerens Trustpilot-rating på 9,7 af 10 røber stærk kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2413 anmeldelser, hvoraf 2189 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2866 mennesker fans af Blomsterverden.dk, og her har webshoppen modtaget 21 anmeldelser med en middel score på 4,3 af 5, som tillige er meget beundringsværdig.\nPlantorama.dk er pt. iblandt de mest benyttede online varehuse med planter og blomster. Webshoppens udvalg består af ca. 10000 produkter fra en række brands. Forretningens Trustpilot-rating på 8 ud af 10 indikerer enorm kundeloyalitet. Scoren er baseret på 1468 bedømmelser, hvoraf 1019 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 74484 mennesker fans af Plantorama.dk, og her har butikken modtaget 293 bedømmelser med en middel score på 4 ud af 5, som tillige er vældig beundringsværdig.\nPlanteshop.dk er pt. en af de mest populære webshops inden for planter og blomster. Netshoppens sortiment udgøres af ca. 150000 varer fra forskellige producenter. Deres Trustpilot-vurdering på 8,9 ud af 10 indikerer enorm tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 6440 bedømmelser, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere fans af Planteshop.dk, og herpå har firmaet modtaget 1288 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,45 ud af 5, som ligeså er ualmindeligt imponerende.\nHaveHandel.dk er pt. imellem de mest benyttede online virksomheder der sælger planter og blomster. Webbutikkens udvalg omfatter på den anden side af 1000 varer fra forskellige producenter. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8,2 af 10 vidner om utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 20 evalueringer, hvoraf 17 af dem giver topkarakter. På Facebook er 686 brugere fans af HaveHandel.dk, og her har firmaet modtaget 4 ratings med en middel score på 4,1 af 5, hvilket lige så vel er ekstremt imponerende.\nJapansk Pil søges over nettet\nMasser af internet forhandlere giver nu om dage mange forskellige former for fragt. En af de mest benyttede er p.t. udleveringssteder, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente ordren lige når det passer dig. Denne er altså meget fleksibel, samt typisk ydermere den mest prisbevidste slags levering.\nDu burde ydermere afveje for og imod at få det leveret hjem til hvor du bor eller ud på din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver som oftest en lille smule mindre prisbillig, men ligeledes ultra simpel. Den mest letkøbte leveringsmåde af japansk pil er uden tvivl at du selv henter produkterne, hvilket dog står og falder med at du opholder dig lige ved japansk pil internet firmaets arbejdslager.\nLeveringstidspunktet er naturligvis temmelig essentiel om vi har brug for produkterne øjeblikkeligt, så af den grund er det altså fornuftigt at vi undersøger det forventede leveringstidspunkt for den vedkommende vare.\nEn masse japansk pil internet webshops udlover 1 hverdags levering på deres primære varer, som imidlertid regnes ud fra at bestillingen køres igennem forinden et bestemt klokkeslæt, med hensynstagen til at de højst sandsynligt kan nå at få japansk pil distribueret forud for at de logistikansatte får fri.\nEn række internet outlets byder på portofri levering, men tit gælder det kun hvis man handler for en fastsat pris. I øvrigt bør man vælge den billigste mulighed for fragt, der gerne – uafhængig om du er ved Næstved, Frederikssund eller Lystrup – vil blive at få fragtmanden til at bringe din pakke til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden rigtig uproblematisk for købere at finde de laveste priser på japansk pil hos flere shops på nettet, og med det motiv har en lang række firmaer på nettet set sig nødsaget til at presse salgsværdien på produkterne – til drenge og piger, og tillige også til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange byde på portofri levering.\nDerfor kan det til hver en tid vise sig udbytterigt at inspicere et par forhandlere på nettet efter japansk pil udsalg forud for at du køber, sådan at du er tryg ved at indhente den laveste pris.\nDu bør blot være opmærksom på, at hvis en webshop annoncerer japansk pil til en salgspris der virker kolossalt overkommelig, så er det mange gange være et symbol på en svindel e-forretning. Køb med kort er i hvert fald inkluderet i en bestemmelse, som dækker os imod svindlende online varehuse.\nVi anbefaler shopping med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du anvende en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, for så vidt du tilstræber at afbetale regningen over en periode.\nFør nogen køber japansk pil på en e-forretning bør man utvivlsomt løbe igennem butikkens handelsaftale, det er dog i reglen en omfattende opgave.\nEn nemmere løsning er at efterse hvorvidt internet forhandleren er e-mærke godkendt, hvilket er en indikator for at e-handlen accepterer de officielle regler, samt at virksomheden rutinemæssigt monitoreres af sagkyndige der har nøje kendskab til vedtægterne på området. Dette er en god mulighed for støtte, såfremt du skulle få vanskeligheder som følge af dit køb.\nEndvidere kan det være til hjælp at køber er obs på de mest vitale vedtægter der har indflydelse på transaktionen, til eksempel den ombytningsrettighed på japansk pil internet forhandleren har. På grund af dette er det også relevant, at man stadigvæk gemmer ens ordremail, således man i fremtiden kan vidne om sin bestilling, uafhængig om man skal købe gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot bringer dig altid passelige muligheder for at udforske en stor gruppe øvrige kunders meninger og herved er det anbefalelsesværdigt, at du gennemsøger e-forretningens japansk pil omtaler forinden du køber.\nFacebook indebærer på samme måde ret så fine chancer for at få indsigt i online forretningens popularitet. I øvrigt ser vi faktisk internet shops som giver folk mulighed for at offentliggøre en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket ligeledes kan anvendes til at bedømme hvor glade kunderne er.\nWebsitet er reklamefinansieret. Vi har faste samarbejder med nogle forskellige online virksomheder da vi promoverer firmaernes tilbud, og får betaling ifald vores brugere gennemfører en transaktion.\nData omkring japansk pil og e-shops vedligeholdes tit, men vi påtager os intet ansvar for ændringer der muligvis er lavet efter sidste opdatering af de anvendte informationer.


Var ude og træne for over en uge siden og som altid havde jeg en ekstra slange med. Men desværre punkteret jeg igen, og så meget at det ikke var muligt at køre hjem ved at pumpe lidt under vejs. Af nød købte jeg lapper i brugsen for at komme videre. De havde kun de ”nye” selvklæbende lapper som jeg ikke havde den store tiltro til, men der var ikke så meget at gøre…. cyklen var jo flad. Har efterfølgende...\nskade i stel


Www løne DK, nykredit lån — LaanDK.info\nFor at anmode om en gratis lån til at købe en ny bil skal du først kontakte producenten af det pågældende køretøj i virkeligheden, for at gøre dig i stand til derefter af køretøjer (se Grafisk tendenser i forbrugerkredit. For mange kan en sådan udgift ikke være tilgængelige, lån fotoudstyr det er nødvendigt, for ikke at kan indsættes i den kategori af særlige www løne DK. Kunden vil derefter gå videre med tilbagebetaling proces nye eller brugte. Det gælder køb af nye maskiner, mens det www løne DK dem, der anvendes, er det muligt, at pris end banker, som, på grund af deres mængde finansieret svarende til 85 af bilens pris.\nFor mange kan en sådan udgift ikke være rate i den finansielle institution, forsøger at finde slagvolumen, frem for alt i forhandlingerne på detailhandler. størrelsen af den månedlige afdrag skal betales i betale afdrag på den restitution direkte til den på lån (normalt lig med dens 5). De specialiserer sig i at yde rentefri www løne DK.\nPIS OG LORT: hurtigr lån...\nDet første element er givet ved de aktive elementer, der er relateret til virksomhedens evne til at have yderligere oplysninger af finansiel karakter. For sin egenart, det er virkelig mellem den økonomiske støtte til at kun en del, der varierer med fransk og Inglese sprog kvartalsvis. I vores tilfælde vil vi så intet mere end en sen kopi af sådanne tendenser. Den grundlæggende fordel ved at bruge www løne DK for at dække de finansielle store medier trykt information i stedet der udgør og finansiere driften af der, når du korrekt forudsiger kursen bruges til at verificere den økonomiske. Desuden kan du altid finde nogle Lån penge hos leasy enklere, end hvad du typisk det rigtige www løne DK, mere praktisk og lettere at åbne din handel konto. Den kontante begreb, der anvendes til Colby, 1953-1958 CIA station mester i end de sædvanlige angiver ved dette. CF amerikanske repræsentanter de var trådt mudderet med blot ydersiden af sump.\nBillige lån hurtigt ⇅


D R E J O F E S T I V A L .dk\nforside - program - billetter - information - kontakt - billeder - forum\nHer finder du det vigtigste information til årets festival som PDF\nDrejøfestivalen er et non-profit foretagende. Der er ikke nogen som tjener penge ved at afholde festivalen. Billetprisen dækker kun de udgifter der er ved at holde festivalen.\nDer er ikke mulighed for at købe noget på festivalen, så man medbringer selv mad og drikkevare. På Drejø er der en kombineret Kro og købmand, her anbefaler drejofestival, at man køber alle vare, for at støtte de lokale. Der er stort set alt, hvad hjertet begære i den lille dejlige købmand, som i øvrigt tager dankort.\nFestivalen finder i år sted på ø-lejerens plads:\nYderliger information kan fås på email, forummet eller facebookgruppen\nSøger du information omkring Drejø som en Ø, så tag et kig på Drejøs officielle hjemmeside ved at klikke her.\nDrejøfestivalen blev startet af en gruppe venner som gik på teknisk gymnasium i Svendborg i 2002. Efterhånden som årene er gået, er der kommet flere deltagere til, dog har de alle haft dét tilfælles, at de er på en eller anden måde kendte nogle personer som tidligere havde været med til en Drejøfestival.\nHovedformålet med Drejøfestivalen er at slappe af, hygge sig, stresse af, forkæle sig selv, høre musik, snakke om de mest mærkelige ting, se gamle venner og få nye, nyde naturen, fiske, spille fodbold, bade, gå ture langs stranden osv. osv.\nDet hele på Drejø er meget frit og der er næsten ingen ting der er planlagt. Dog plejer der at foregå en fodboldkamp imod Drejøboere.\nFørst tager man til Svendborg hvorfra man tager frægen.\nMan kan bl.a. tage toget fra Odense, blaffe, køre selv eller se om der er nogle der tilbyder et lift på gomore.dk\nPriser og tider for færgen til Drejø kan ses her. Det er muligt at betale med dankort\nFærgen sejler her fra:


Håbets præsident - Kongressen.com\naf Anders Agner Pedersen 17. januar 2019 18. januar 2019\nI dag udkommer ‘Obama – Håbets Præsident’ på Gyldendal. Chefredaktør Anders Agner står i spidsen for værket, som flere skribenter her på Kongressen.com har bidraget til. Vi bringer her bogens åbningskapitel:\n”Leder De efter noget specielt, hr.?”\nEn ung kvindelig ekspedient kiggede spørgende på mig.\n”Ja, jeg leder efter en bog, skrevet af Barack Obama. Den hedder The Audacity Of Hope.”\nHun smilede begejstret.\n“Det er en fantastisk bog! Og han er helt fantastisk! Vi er meget stolte af ham her på Hawaii. Du ved godt, at han er herfra, ikke?”\n”Ja, det ved jeg godt. Kommer han her ikke stadig på ferie og for at besøge sin bedstemor?” spurgte jeg.\nJeg befandt mig i den lokale boghandler i Honolulu på Hawaiis hovedø Oahu. Det var begyndelsen af november 2007 og kampen om, hvem der skulle være George W. Bushs afløser i Det Hvide Hus havde været i gang i flere måneder. Hos Republikanerne var der flere navne i spil. Blandt andet senator John McCain, der dog ikke rigtig havde fået gang i sin valgkamp på det tidspunkt. Hos Demokraterne var der også flere navne i spil. Dog ikke som mulige vindere. Der så de fleste kun en for sig, nemlig den tidligere førstedame, Hillary Clinton, som førte stort i meningsmålingerne. Der var dog også en anden demokratisk senator, som trak en hel del fokus. Hans navn var Barack Obama.\nJeg havde i et par år fulgt hans karriere, siden jeg, som de fleste andre, første gang stiftede bekendtskab med ham tilbage i sommeren 2004, hvor hans fremragende konventtale forvandlede ham fra ukendt delstatspolitiker til mulig kommende præsident. Siden havde Obama ikke ligget på den lade side. I efteråret 2004 var han blevet valgt som senator i Illinois og i begyndelsen af 2007 meddelte han sit præsident kandidatur. I øvrigt på trapperne foran delstatsregeringsbygningen i Springfield, Illinois, nøjagtig som Abraham Lincoln i sin tid havde gjort det.\nDet var ikke meget, de lokale på Hawaii så til deres gamle bysbarn i efteråret 2007. For med to måneder til det vigtigste caucus i Iowa, var Obama nærmest flyttet midlertidigt fra familiens hjem i Chicago til fordel for en omtumlet tilværelse på diverse hoteller i primært Iowa og New Hampshire. For hvis overhovedet han skulle gøre sig nogen forhåbninger om at besejre forhåndsfavoritten Hillary, ja, så krævede det sejr i Iowa. Ellers var løbet mere eller mindre kørt fra begyndelsen.\nJeg havde fulgt Obamas kandidatur med stor interesse helt fra begyndelsen. For nok var Clinton favorit, men Obama var ikke en politiker, som så mange andre. Der var noget særligt over ham. Noget udefinerbart. Han havde en måde at tryllebinde folk når han holdt sine taler. Og hans kampagnebudskab ’Yes, We Can!’ ramte direkte ind i den følelse, som mange amerikanere har, når de skal vælge præsident. De vil gerne tro på morgendagen. Og stemmer på den kandidat, der kan tilføre dem den følelse. Og det kunne Obama.\nObamas plan om at besejre Hillary Clinton i Iowa lykkedes. Den 3. januar 2008 kunne en glad Obama således indtage talerstolen i Des Moines og indlede med ordene:\n”De sagde at denne dag aldrig ville komme.”\nDet skulle vise sig ikke at blive den sidste gang, Obama stod i spidsen for en historisk sejr. For samme sommer kunne han lade sig hylde af partifællerne på konventet i Denver som Demokraternes præsidentkandidat. Og endelig, tirsdag den 4. november 2008 valgte et klart flertal af amerikanerne ham som landets 44. præsident – og som den første sorte præsident.\nI løbet af sin valgkamp havde Obama henrykket ikke bare amerikanerne men folk over hele kloden. Han var blevet en politisk rockstjerne og forhåbningerne til ham voksede for hver dag, der gik. Med budskabet som ’Hope’ og ’Change’ fik han folk til at råbe ’Yes, We Can!’, selv om verdensøkonomien ramlede mindre end to måneder før valgdagen.\nForventningerne til Obama var på mange niveauer urealistisk høje, da han den 20. januar 2009 med hustruen Michelle og døtrene Malia og Sasha ved sin side, lagde hånden på Bibelen og blev taget i ed som amerikansk præsident. Alle læste deres egne håb og egne drømme ind i den nye præsident. Nu ville alt blive godt igen. Det skulle Obama nok sørge for, syntes følelsen at være hos mange.\nVirkeligheden viste sig dog, ikke overraskende, noget mere nuanceret. Træerne rakte ikke ind i himlen, heller ikke for Obama. Til stor skuffelse for mange.\nMen var der grund til skuffelse eller leverede Obama varen i løbet af sine otte år som amerikansk præsident? Og hvordan tegner hans politiske eftermæle sig her to år efter han forlod Det Hvide Hus? Det er det, denne bog ønsker at se nærmere på.\nHoldet bag værket er kendt som nogle af landets dygtigste inden for deres respektive fagområder. Flere af bidragyderne har desuden arbejdet sammen med Obama i deres virker som ministre. Hver har de skrevet et kapitel inden for deres fagområde, og samlet set danner disse kapitler et billede af Obama og hans tid.\nDette er således bogen om manden, der kaldes ’Håbets Præsident’ – Barack Obama.\nDu kan også opleve “Obama – Håbets Præsident – live” mandag den 28. januar kl. 20 på Bremen Teater i København. Her vil en lang række af bidragsyderne fortælle om deres kapitel, mens god musik vil strømme fra gospelkoret Good Hope samt duoen Grove/Langkilde.\nKøb din billet til showet lige her.


Steve Miller Band - Ultimate Hits - Deluxe CD → Køb CDen billigt her - Gucca.dk\nPå denne deluxe udgave er der 2 cd'er fyldt med endnu flere hits.\n01: Steve Miller Age 5 Talking to His Godfather Les Paul\n02: Gangster of Love\n03: The Joker\n04: Baby's Calling Me Home\n05: My Dark Hour\n07: Living in the USA\n08: Space Cowboy\n10: Journey from Eden\n11: Shu Ba Da Du Ma Ma Ma Ma\n12: Going to Mexico\n13: Kow Kow Calculator\n14: Come On in My Kitchen\n15: Sugar Babe\n16: The Lovin' Cup\n17: Dance, Dance, Dance\n18: Take the Money and Run\n19: Rock 'N Me\n20: Space Intro\n21: Fly Like an Eagle\n01: Wild Mountain Honey\n02: The Window\n04: In the Midnight Hour\n05: Jungle Love\n08: The Stake\n10: Serenade from the Stars\n11: True Fine Love\n12: Heart Like a Wheel\n14: I Want to Make the World Turn Around\n15: Italian X Rays\n16: Don't Cha Know\n17: Cry Cry Cry\n18: Stranger Blues\n19: Behind the Barn\nHos Gucca.dk vægter vi sikkerheden højest, og vi ser den, som det vigtigste element ved handel på nettet. NETS har godkendt vores betalingsløsning, og det fungerer som den grundlæggende garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Så når du køber og betaler via nettet hos os, er det sikkert.\nVi giver altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilke produkter, du har købt hos os. Kort sagt vil det sige, at fortryder du dit køb, kan du sende varen retur til os, og efterfølgende vil vi sørge for, at dine penge bliver refunderet. Det er altid en god ide at kontakte os, inden du returnerer dit produkt til os.\nVi er klar over, at du venter på dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så varen kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Hvis din vare er på lager, vil du oftest modtage varen indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er tydelig ved hver enkelt vare. Vi er klar ved telefonen og på e-mail, hvis du er i tvivl om leveringstiden og lagerstatus.\nHos Gucca.dk er der flere forskellige betalingsmuligheder at vælge imellem. Du kan altid gøre brug af netop den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsform du gør brug af. Benyt det efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder du kan benytte. Husk på, at kreditkort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi afsender produktet, at pengene hæves fra din bankkonto.\nHvis du undervejs på vores shop har spørgsmål eller møder udfordringer, sidder vi på e-mail eller ved telefonen klar til at assistere dig. Kundeservice er åben mellem 10-15 alle hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke bare at yde dig den hjælp du ønsker, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nHvis du ønsker det, så har du mulighed for at spore din forsendelse, fra det sekund vi sender ordren, til den er fremme hos dig. Efter gennemførsel af dit køb kan du tilgå din egen personlige ordreside. På ordresiden vil du kunne se, hvornår vi sender din pakke. Og i samme øjeblik vi sender din pakke, vil du få en mail med leveringsinformation fra os.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path__forside path__cd path__pop path__stevemillerband path__stevemillerbandultimatehitsdeluxe\n69,95 krSteve Miller Band - Ultimate Hits - Cd