Sjælland tæt på blackout under oktoberstorm sidste år | Ingeniøren\nSjælland tæt på blackout under oktoberstorm sidste år\nMinutiøs gennemgang af forløbet under stormen Allan afslører, at 500.000 sjællændere var tæt på at blive koblet af elnettet på grund af en såkaldt kaskadeeffekt, der begyndte med et væltet træ i Nordsjælland.\n5. nov 2014 kl. 05:10 40\nDa stormen Allan jog ind over Danmark for godt et år siden med rekordvindstød på over 53 meter i sekundet, var den tæt på at medføre et elmæssigt blackout på Sjælland. Det fremgår af en minutiøs gennemgang af begivenhederne i elsystemet, som statslige Energinet.dk netop har offentliggjort.\nLæs også: DMI: Orkanstyrke, men ikke så voldsomt som i 1999\nAllan er senere blevet klassificeret som den stærkeste orkan siden 1999, og på sin vej østover satte den først det vestdanske og siden det østdanske elsystem under stort pres. I Østdanmark så meget, at Energinet.dk forberedte en afkobling af 500.000 elkunder, hvilke er allersidste station før et egentligt blackout.\nI Vestdanmark begynder miseren, da en af elsystemets motorveje på 400 kV kobler ud mellem Sønderjylland og Vejle – efterfulgt af en udkobling af et af 400 kV-kablerne til Tyskland.\nKlokken 15.42 sker der ydermere en fejl på en transformerstation i Fraugde, som medfører, at storebæltskablet ikke mere kan transportere strøm mellem landsdelene.\nI stedet intensiverer man importen fra Norge, og kraftværkerne i Vestdanmark sættes i beredskab, men klokken 15.20 begynder vindmøllerne igen at producere efter at have været koblet ud på grund af den stærke blæst, og presset på systemet mildnes.\nKaskadeeffekt rammer Østdanmark\nVærre går det for sig i Østdanmark, hvor stormen i mellemtiden er ankommet. Klokken 16.21 vælter et træ, der rammer en 132 kV-linje mellem Allerød og Stasevang i Nordsjælland, som pludselig kobler ud og udløser en såkaldt kaskadeeffekt.\nUdkoblingen falder sammen med en forholdsvis banal fejl på Kontek-kablet til Tyskland, som skal have en vis effekt for at starte igen efter fejlen, men det kan systemet ikke levere. Derfor kobler jævnstrømsforbindelsen til Tyskland helt ud, forklarer gruppeleder Johannes Dalegaard Guldbæk fra Energinet.dk.\nOgså det store sjællandske reservekraftværk Kyndby ryger ud i kaskadeeffekten, og de to havmølleparker syd for Sjælland er ligeledes stoppet.\nSamlet set er det sjællandske elsystem nu ekstremt presset. Elnettet er nemlig designet til at kunne klare, at ‘den største enhed’ kan falde ud, uden at nogen mister strømmen. Men allerede nu er der sket en række ting – samtidig med at også forbindelsen til Fyn-Jylland er ude.\nHvis der sker flere store hændelser – f.eks. hvis en af 400 kV-forbindelserne til Sverige bliver ramt – risikerer Sjælland at blive mørklagt ved et blackout. Derfor ser Energinet.dk klokken 17.00 ingen anden udvej end at forberede en såkaldt brown-out. Det vil sige at foretage en kontrolleret udkobling af 500.000 sjællandsk elforbrugere – i praksis foretaget af Dong Energy og Seas NVE.\nKlokken 17.25 lykkes det for Energinet.dk at komme frem til stationen ved Fraugde på Østfyn og igen få den elektriske storebæltsforbindelse op at køre, så Østdanmark kan forsynes fra vest, og situationen er ikke længere er så sårbar.\nJohannes Dalegaard Guldbæk var selv på vagt i kontrolrummet den 28. oktober 2013, hvor rekordstormen for hen over landet. Det var noget af en intens oplevelse – ikke mindst fordi taget på Energinet.dk’s bygning blæste af i samme storm, fortæller han:\n»Vi forberedte os, så godt vi kunne, på stormvejr, men ingen havde vist forestillet sig, at stormen ville bevæge sig så hurtigt, og at den ville blive så kraftig. Normalt er det jo ikke et problem for os og elsystemet at håndtere et stormvejr,« siger han.\nLæs også: Lufthavn kritiserer DMI: Storm-prognoserne holdt ikke stik\nUdkobling af forbrugere er et af de redskaber, der altid har ligget i værktøjskassen for selskaber som Energinet.dk. Det har ikke været i brug i Energinet.dk’s levetid – dvs. siden 2005.\nEmner : ElVindmøller\nBanedanmark: Køreledninger og master væltet af træer 29. okt 2013\n#1 Poul-Henning Kamp 5. november 2014 - 08:06 Blogger\nResultat af for meget "lean"\nFølgende passage får mig til at græmmes:\n"klokken 15.42 udkobler en 150 kV transformer ved Fraugde på Østfyn. Den er afgørende for den elektriske Storebæltsforbindelse, [...] Fejlen i Fraugde kan ikke løses fra afstand, den kræver, at der sendes en mand til stationen. En vedligeholdelsesvagt fra Jylland bliver sendt mod stationen i Fraugde, men trafikken på motorvejen er gået i stå på grund af uheld på Lillebæltsbroen. Derfor må en anden ansat dirigeres fra sit hjem i Odense mod Fraugde."\nNår der er varslet en storm i den kaliber, burde der på forhånd være udstationeret en mand med en madpakke på alle de vigtigste knudepunkter.\n#2 Thomas Gade 5. november 2014 - 08:14\n"forholdsvis banal fejl" "reservekraftværk Kyndby"\nDet minder lidt om stoppede kloakriste før skybrud ; simple ting som kan ordnes inden uvejret hvis man får passende varsel. Kan en køreplan for at tjekke simple ting være nok til at sikre svage punkter i god tid ? Så har man stadig en vis robusthed i systemet til at tåle de store fejl som man ikke kan gøre noget ved.\nEr elsystemet vigtigt nok til at låne en pansret mandskabsvogn til at nå frem til trafoer selvom træerne vælter på vejene?\n#3 Jens Dalsgaard Nielsen 5. november 2014 - 08:33\nRe: Resultat af for meget "lean"\nGad vide hvad de har af kommunikation ved strømafbrydelser/brown out. Googler man lidt vil man se at uden rigtig strøm virker mobilmaster ikke. Så i den situation kan man frygte at deres forbindelse til teknikkere ryger da man kan frygte de kun har en mobiltelefon. Så er der kun danske radio amatører tilbage...\nMen dette plot har de nok også en plan for ;-)\n#4 Jakob Køster 5. november 2014 - 08:43\nEt så vigtigt kontrolrum burde på ingen måde kunne påvirkes af, hvorvidt der er tag på bygningen eller ej. Det burde være placeret i en bunker, og med det redundante kontrolrum placeret på en anden adresse.\nDet koster penge, ja, men der er peanuts ifht at lave bare et enkelt black out.\n#5 Martin Filtenborg 5. november 2014 - 09:03\n"Normalt er det jo ikke et\n"Normalt er det jo ikke et problem for os og elsystemet at håndtere et stormvejr"\nOkay. Kan vi af dette lære at man hos Energinet.dk har designet fallbackplaner efter 'normalt'?\nJeg har ved selvsyn set hvordan det går når man ikke efterprøver bare de mest banale fejlscenarier. Alverdens fine rapporter, powerpoints og tegnerier på whiteboards er intet værd, når virkeligheden beslutter sig for ikke at gøre som designeren har tænkt\n@Thomas Gade: Nej, pansrede mandskabsvogne udlånes kun til brug ifbm fødende kvinder. Alt andet ville være unødigt ressourcespild...\nMig? Jeg har en nødgenerator - som afprøves flere gange årligt - og en brændeovn. Er jeg mon en skabs-doomsday-prepper?\n#6 Richard Foersom 5. november 2014 - 09:21\nDet er vel på tide at planlægge et Storebæltskabel nr. 2. Både som redundans i netfejl situationer men også fordi det nuværende kabel udnyttes med næsten konstant fuld kapacitet.\nHvis et nyt kabel bliver lagt 50 km nordpå kan det måske også undgås at et skib der glemt hive ankeret op river begge kabler over med få sekunders mellemrum.\n#7 Jørgen Henningsen 5. november 2014 - 09:41\nVindmøller og elnet\nForløbsbeskrivelsen viser også at vindstille ikke er det eneste problem for vindmøllerne. Hvis det stormer kan vi heller ikke regne med strøm fra vindmøllerne. Men set på den lange bane er forsyningsstabiliteten på elnettet da forbedret løbende. Jeg synes ikke jeg har oplevet strømafbrydelser siden der var blackout i 2003. Så hvis jeg husker ret, så har vi rundet godt 10år uden afbrydelser.\n#8 Michael Rangård 5. november 2014 - 09:58\nHvorfor? Jeg tvivler på at det er noget som familien Danmark vil betale for da det er en hændelse der sker med års mellemrum...\n#9 Jonathan Dybkjær 5. november 2014 - 10:01\nJa, og sker der ingenting så brokker man sig over at der bliver brugt penge på at folk sidder og spiser madpakke..\nMen hvis jeg lige låner "Kaptajn Bagklog"-hatten, så skulle de have brugt VSC i stedet for LCC - så havde det slet ikke været et problem at køre uden den 150 kV station.\n#10 Poul-Henning Kamp 5. november 2014 - 10:03 Blogger\nEt så vigtigt kontrolrum burde på ingen måde kunne påvirkes af, hvorvidt der er tag på bygningen eller ej.\nNormalt placerer man den slags kontrolrum indkapslet i beton af præcis samme årsag.\n#11 Poul-Henning Kamp 5. november 2014 - 10:05 Blogger\nTaget i betragtning hvad det samlede budget er, ville omkostningen til at have 100 elektrikere siddende på vagt i et par døgn om året end ikke kunne ses i årsregnskabet.\n#12 Jan Heisterberg 5. november 2014 - 10:08\nTekniske systemer designes normalt med en defence-in-depth, hvilket vil sige de er robuste overfor flere fejl - altså en kaskade af fejl. Jeg synes egentlig, som beskrevet, systemet var robust. Det ændrer imidlertid ikke ved, at der i forløbet var hændelser - anset for usandsynligt eller ej - som efterfølgende bør give anledning til ændringer. F.eks. Kablet til Tyskland: måske burde der være en x MW generator til denne nødstart af kablet. Måske kan det være forberedt og bare kræve udstationering af eet af de eksisterende nødgeneratorsæt (som er på bil) når storm/orkan varsles.\nBemanding af andre vitale knudepunkter: ja, hvorfor ikke ?\nIøvrigt forekommer brown-out af 500.000 forbrugere voldsomt .... Er der ikke en mere balanceret mulighed ? Eller har vi glemt den mulighed ? På samme måde, som det vist nok ikke er muligt at holde tog og metro kørende uden at give forbrugerne spænding tilbage ? Måske mangler der en bedre opdeling af forbrugerne med prioritet til kommunikation, hospitaler, transport, forbrugere og sidst industri ? Ordet er selektiv ind- og udkobling.\n#13 Johnny Olesen 5. november 2014 - 10:09\nDet er altså ikke korrekt. Mobilnettene har nødstrøm og realistisk set, så bør de kunne holde sig kørende i mindst 6-8 timer - måske længere. Sidst der var en stor landsdækkende strømafbrydelse, holdt de store mobilnetværk over 6 timer uden problemer. Visse mobilselskaber havde dog problemer, da nødstrømmen fejle et par kritiske steder i netværket.\nMen mig bekendt så udstyrer alle elselskaber nøglemedarbejdere med Tetra radioer, som ikke har problemer med forbindelsen under størmudfald - ligesom resten af beredskabet også har Tetra radioer.\n#14 Michael Rangård 5. november 2014 - 10:11\n"forholdsvis banal fejl" "reservekraftværk Kyndby" Det minder lidt om stoppede kloakriste før skybrud ; simple ting som kan ordnes inden uvejret hvis man får passende varsel. Kan en køreplan for at tjekke simple ting være nok til at sikre svage punkter i god tid ? Så har man stadig en vis robusthed i systemet til at tåle de store fejl som man ikke kan gøre noget ved.\nHvad er der i vejen med "reservekraftværk Kyndby"? Du ved godt hvad et reservekravtværk er, ikke???\n#15 Christian Holmen 5. november 2014 - 10:17\nRe: Points of failure\nmon ikke industri kommer før forbrugere.\n#16 Jens Dalsgaard Nielsen 5. november 2014 - 10:36\nhm lidt google - så kan man tro på det eller ej - altså om nettet er stabilt.\nMht Tetra - er det ikek stadigt et ret åbent spm ?\n#17 Johnny Olesen 5. november 2014 - 10:57\nGoogle "Derfor gik 3's netværk helt i sort" og få den korrekte version ;-) Mht. TDC så skyldes de fleste problemer kapacitetsudfordringer, da en række mobilmaster helt som planlagt koblede af.\nDer vil altid være problemer med kapacitet og udfald under en strømafbrydelse. Tidligere har Telia også haft problemer under en stor strømafbrydelse, men under ét så er mobilnettene rimelig modstandsdygtige set i forhold til de (manglende) krav, der stilles til dem. Specielt efter 2003 er strømudfald noget man i branchen har haft fokus på.\nTetra nettet kører efter helt andre krav og hver Tetra mast har egen generator, hvor mobilnettene primært kører nødstrøm via batterier.\nTetra er defacto fall-back systemet for alle samfundskritiske civile funktioner i Danmark. Mere spændende læsning - google "Kan mobilnettene i Danmark klare en landskatastrofe eller terrorhandling?"\n#18 Michael Rangård 5. november 2014 - 11:09\nEr der ikke en mere balanceret mulighed ? Eller har vi glemt den mulighed ? På samme måde, som det vist nok ikke er muligt at holde tog og metro kørende uden at give forbrugerne spænding tilbage ? Måske mangler der en bedre opdeling af forbrugerne med prioritet til kommunikation, hospitaler, transport, forbrugere og sidst industri ? Ordet er selektiv ind- og udkobling.\nI de planer jeg har set for frekvensaflastning (eller forbrugsaflastning) er der ikke taget hensyn til om forbrugeren er privat, industri, hospital m.m. De enkelte netselskaber er forpligtet til at lave automatisk udstyr der frakobler en hvis procentdel af forbrugerne i forskellige step (varierer om vi snakker Østdanmark eller Vestdanmark) og ligeledes lave en plan for manuel frakobling af forbrugerne på ordre fra energinet.dk (igen en hvis procentdel pr step). Det eneste krav er at produktionsenheder over 1,5 MW friholdes (Meget logisk da man kun ønsker at frakoble belastning).\nAlle kunder, der er tilsluttet elnettet i Danmark, er tilsluttet under de samme betingelser. Det er underordnet om der er tale om industri, hospital eller privat kunde. Ønsker kunden en yderligere sikring (f.eks. redundante systemer) kan de betale de faktiske omkostninger for at netselskabet installerer det nødvendige udstyr. Som udgangspunkt er alle kunder tilsluttet under et kriterier der kaldes N -1 (normal situation, minus en tilfældig komponent). Kunder der er tilsluttet net hvor N-1 ikke er overholdt, skal kunne tilsluttes en af netselskabernes nødgeneratorer. Hvis der er mere end en samtidig fejl i nettet, er netselskabet kun forpligtet til at genetablerer forsyningen hurtigst muligt (dvs. ikke under en storm). Selv om man har betalt for en ekstra udbygning af nettet, er man ikke garanteret at netselskabet kan leverer strøm til en. Vil man være helt sikker, må man selv etablerer (mindst) en nødgenerator som man selv står for at drifte.\nProduktionsenheder er ikke omfattet af krav om reserveforsyning (N-1). Hvis der er fejl i nettet, kan de ikke producerer og netselskabet udbetaler (normalt) ikke kompensation. Ønsker de en bedre forsyning, er de velkommen til at betale de faktiske omkostninger på lige fod med alle andre kunder...\n#19 Søren Kjærsgaard 5. november 2014 - 11:22\nSå er der kun danske radio amatører tilbage...\nSom radioamatører, har vi faktisk et ganske omfattende net af analoge repeatere: http://www.d-star4all.dk/dstar4all_repmap_... http://www.d-star4all.dk/dstar4all_repmap_...\nUdstyr, der er drevet og financieret privat, og som principielt kunne indgå i et beredskab, hvis der blev opsat UPS/Batteri på de mest velegnede lokationer. Vi ville naturligtvis ikke kunne indgå i selve planlægningen af et sådant beredskab (jo måske er der enkelte har den viden), men vi kan stille med udstyr.\nDette er en velkendt model fra andre lande, f.eks. vores nabo mod nord: https://www.nrrl.no/nrrl/guests-in-la/309-...\n..men i Danmark har man fra myndighedernes side klart meldt ud, at man ikke har interesse i sådan et samarbejde.\nLad os håbe det ikke bliver nødvendigt - jeg lover dog at have et par opladede stationer på lager, hvis Aarhus lukker og slukker :-)\n#20 Bo Christiansen 5. november 2014 - 12:14\nBurde alle de små decentral kraftvarmeværk ikke også være sat til at lave EL inde stormen kom?\n#21 Rolf Andersen 5. november 2014 - 12:16\n"Klokken 16.21 vælter et træ, der rammer en 132 kV-linje"\nBurde et træ, der risikerer at falde ind i en højspændingsforbindelse ikke være fældet / kraftigt beskåret lang tid inden stormen?\n#22 Morten Refsgaard 5. november 2014 - 12:27\nJeg har altid været overbevist om hospitaler, har en generator, som kan startes hvis der er strømafbrydelse, således at de kan foresætte.\n#23 Flemming Ulbjerg 5. november 2014 - 12:53\nHospitaler har nødstrømsanlæg der som minimum dækker kritisk forbrug. Enkelte har til hele behovet.\n#24 Jan Heisterberg 5. november 2014 - 14:29\nTak for den faglige forklaring som jo netop understreger, at der ikke er tænkt over / planlagt for mere selektiv udkobling / genkobling.\nNår jeg f.eks. pegede på tog og metro var det fordi det kun vil føje spot til skade, hvis xxx.000 mennesker strander i vores byer og ikke kan komme hjem. Udover følgeproblemerne med børn i institutioner, mindre børn som ikke kan være alene (og da mobilnettet er nede ikke kan hentes / passes af naboer), ældre som ikke kan være alene, SÅ er det absolut ikke et ønskescenarie at have xxx.000 mennesker som skal underbringes (= bespises, gives husly og varme, toiletforhold, osv) under et nedbrud. Det viser enhver nyheds-video fra andre, katastrofe-ramte, områder.\nHvis den retablerede kapacitet, eller restkapaciteten under delvis nedbud, (som artiklen beskriver), IKKE er tilstrækkelig, så er det da sund fornuft at foretage selektiv udkobling/ indkobling baseret på en samfundsmæssig prioritering - den jeg forsøgte at antyde i mit indlæg.\nMen det har vi altså ikke - måske vil den foreliggende redegørelse give anledning til revurdering ?\nI øvrigt forekommer N-1 scenariet meget tyndt ...... godt det ikke er til søs eller i krig. Min risikoplanlægning er normalt af en helt anden dybde.\n#25 Michael Rangård 5. november 2014 - 15:05\nRe: @Michael Rangård\nDer er ingen tvivl om at man kan indføre bedre (dyre) beskyttelsesprincipper, men det grundlæggende er at alle kunder er ens og betaler det samme for en tilslutning.\nHelt enig, men problemet ligger i den måde som nettet er opbygget på. Man kan godt have en selektiv udkobling for meget store kunder (f.eks. metroen, sygehuse m.m.) men det vil forudsætte at de er tilsluttet deres egen udføring på f.eks. 60/10 kV stationen og at der ikke er andre kunder der forsynes via disse udføringer (Det nye sygehus i Skejby og i Gødstrup har f.eks betalt for en sådan særlig udføring og en ekstra 60/10 kV transformer m.m., jeg har ikke kenskab til om disse belastninger er pivoteret højt eller lavt). Rent elektrisk vil det være smart at frakoble sådanne store belastninger, da de har nødgenerator og derfor bør kunne køre videre, men samtidig er der en risiko for at nødgeneratoren ikke virker og man sætter liv på spil. Men der kan ikke gives nogen garanti for at de kan have strøm alligevel, da fejlen kan være på 60 kV nettet, eller helt oppe på 150 kV nettet og derved lamme meget større områder. Derfor skal samfundsvigtige installationer have deres egen nødgenerator og gerne to, hvis den ene skulle fejle.\nEt nok så redundant system kunne ikke have hjulpet de 10 millioner europærer som mistede strømmen i en time i 2010: http://www.energinet.dk/DA/El/Nyheder/Side...\n#26 Jan Heisterberg 5. november 2014 - 15:58\nHvilke principper vil vi mon bruge i fremtiden ?\nJeg forstår fuldt ud argumentationen og rationalet vedrørende e.g. sygehuse. Det kræver ikke megen viden at designe et system med en punkt-belastning.\nAnderledes kompliceret er det f.eks. at sikre tog- og metrodrift - fordi forbruget er decentralt. Jeg har forstået, at kørestrøm fødes ind et antal steder. (Jeg ser, måske fejlagtigt, helt væk fra den nødvendige signal-styring). Man kunne for eksempel forestille sig, at regeringen stillede opgaven: hvordan kan man sikre en togdrift som kan tømme byerne for borgere hvis en brown-out i en landsdel optræder ? Hvis, og det er måske ikke korrekt, diskussionen begrænses til elektriske tog, hvordan opretholder vi kørestrøm under en brown-out = begrænset effekt til rådighed ? - det kan jo være, at det så handler om at prioritere det radiale net frem til Banedanmark/Metro anlæggene ? - det kan jo være der skal bruges nogle få ekstra radialer ? - det kan jo være Banedanmark skal trække nogle langsgående kabler til erstatning for radialer (med reduceret drift kan en radial måske trække naboforsyningspunktet gennem et langsgående kabel).\nSom andre har skrevet, så handler det om at indbygge redundans og backup, herunder "gracefull fall-back". Måske er principperne, som Michael Rangård beskriver, bare ikke gode nok i det moderne samfund ? - var det ikke derfor 0,4 og 10/20 kV er levet gravet ned - for at forbedre forsyningssikkerheden?\n#27 Finn Christensen 5. november 2014 - 16:25\n"Det må da nemt kunne ordnes med Digitaliseringen, hvor man lige finder siden med transformatoren, kobler på med NemID og skriver 'Start' eller trykker på [Start]" mener iDims-operatør Camilla, medens dette indlæg også lige bliver opdateret på hendes egen blog, samt Twitter og Facebook.\nMen Camille har nu lidt ret, da Energinet.dk ikke har gennemtænkt/ofret tilstrækkelige tanker på it-sikkerhed, så det var måske muligt med 'remote genstart'. Snavsetøjet er til offentlige skue ..http://www.version2.dk/artikel/intern-rapp...-\nTror ikke på, at vores uheldige, offentlige, kvasioffentlige og betroede virksomheder går meget op i Lean. Jo måske har de haft kursus og fik et 'diplom', samt der står lidt paptalk herom i personalehåndbogen.\nOmtanke, tænke lidt længere end til 'næste måltid' - den type rettidig omhu, og en solid struktur til at drive vitale samfundsopgaver, de lever i 2000'tallet under slogan om 'grøn dit og dat', 'politisk korrekt', 'vækst', 'digitalisering', 'svinge plastickortet' etc. samt 'mobil'.\nTil at magte uvejr, storm samt høj søgang.. tilmed bestandige uroligheder også i fremmede havne, så har vi hver dag brug for et fuldbefarent, aktivt og kompetent mandskab på Borgen - ikke en flok kontorister og landkrabber, der uden kompas prøver at sejle langfart.\nEndnu en officer på Borgen opgav og forlod skuden ..http://www.politiko.dk/nyheder/kommentator...\n#28 Thomas Gade 5. november 2014 - 16:39\nhttp://energinet.dk/DA/El/Nyheder/Sider/St... "alle reserveanlæg i Jylland sat til at køre med en drift, der gør, at der hurtigt kan skrues op eller ned" "det store sjællandske reservekraftværk Kyndby ryger ud i kaskadeeffekten."\nDet er åbenbart et der står i reserve, men hvad er det mere præcist ? Står det klar til start (men stille), eller sættes det igang når der er udsigt til problemer?\nDe jyske reserveanlæg (og net) og det sjællandske net kørte i "skærpet drift", så spørgsmålet er om Kyndby ikke kunne understøtte nettet pga en simpel fejl som kunne være fanget i et forhåndstjek på dagen ? Eller er det kaskadeeffekten der gør at selv velfungerende anlæg ikke kan opretholde driften? Skelner man mellem "reserveanlæg" og "reservekraftværk" ?\nKører man Monte Carlo-modeller for at finde de mest kritiske steder i nettet ?\n#29 Michael Rangård 5. november 2014 - 19:02\n"alle reserveanlæg i Jylland sat til at køre med en drift, der gør, at der hurtigt kan skrues op eller ned" "det store sjællandske reservekraftværk Kyndby ryger ud i kaskadeeffekten."\nKaskadeeffekt betyder at en fejl medføre at den næste enhed/komponent bliver overbelastet og ligeledes fejler og derefter den næste osv. indtil man får afbrudt for det fejlramte område og isolerede fejlen. Kaskadekobliner anvendes nogle gange bevidst når en indfødning er så svag (i forhold til den primære indfødning) at fejlen først kan detekteres efter at den primære indfødning er afbrudt. Følgefejl opstår ofte når der ikke er effekt nok til at føde fejlen og beskyttesesudstyret derfor ikke får energi nok til at registrerer en fejl. (hvis der ikke er nogen spænding, er der heller ikke nogen strøm og så bliver der ikke registreret en fejl). Principielt er det ikke en fejl at der ikke er spænding og strøm da man kun ønsker at frakoble den del af nettet der reelt er fejlramt og øvrige områder skal hurtigt kunne genindkobles.\nEt reservekraftværk er et kraftværk der er varmet op, spændingssat og klar til at producerer på meget kort tid, hvis der skulle opstå effektmangel i netværket eller at en af de øvrige produktionsenheder svigter eller bliver fejlramt. Mig bekendt er det ikke et krav at det snurrer rundt. Det bliver betalt for at stå klar og står klar hele tiden, uanset om der er udsigt til fejl i nettet. Der kan ikke være en kendt fejl på et reservekraftværk, som man ikke har rettet endnu. Et reservekraftværk kan være en dieselgenerator, gasgenerator el. lin. Et reservekraftværk behøver ikke at producerer, men den skal være klar til at starte op. regulerekraftværker tager sig af den hurtigste regulering.\nI artiklen her er det beskrevet at kaskadeeffekten var skyld i at reservekraftværket blev frakoblet og derfor ikke kunne benyttes (underforstået: før den del af nettet er genetableret). Denne kaskadeudkoblin sker altså samtidig med at der er en "banal" fejl på forbindelsen til Tyskland, ikke en fejl der har været der i flere dage, men en fejl der er opstået her og nu, men som desværre sker på et tidspunkt hvor man ikke har tilstrækkeligt med effekt til at spændingssætte strækningen uden at risikerer at overbelaste det øvrige net. (og derved endnu flere udkoblinger og måske at hele nettet går dødt).\nJeg kender ikke til begrebet "Monte Carlo-model", men sidder næsten dagligt og regner på om EnergiMidts 60 kV og 10 kV net overholder dimensioneringskravene. Dvs. N-1 beregninger (reserveberegninger) både for nettet i normalkobling og under midlertidige omlægninger.\n150/132 kV og 400 kV nettet er dimensioneret for flere fejl (mener de kalder det for N-1-1) end 60 og 10 kV nettet, men i denne situation har de en fejl på DC-forbindelsen til Tyskland, en afbrydelse af DC-forbindelsen til Jylland/Fyn og en fejl på 132 kV nettet der gør at to vindmølleparker og et kraftværk er udkoblet. Derfor overvejer de at bortkoble belastningen hvis der skulle opstå flere fejl og laver de nødvendige forberedelser for dette, for at kunne opretholde forsyningen til flest mulige kunder.\n#30 Michael Rangård 5. november 2014 - 19:07\nRe: Hvilke principper vil vi mon bruge i fremtiden ?\nJo, og den er også blevet forbedret. 90% af de fejl der var på luftledningerne skyldes nedfaldende grene, lynnedslag m.m. dem har man ikke på kabler i jorden og der er derfor markant færre fejl på nettet. Risikoen for raveskader var selvfølgelig minimal ved luftledninger, men så havde man påkøreseler i stedet...\nOm vores net er sikkert nok? Der er strøm ved kunderne 99,99 % af tiden og vi er et af de lande i verden der har den højeste forsyningssikkerhed, men den kan altid blive bedre...\n#31 Bo Leth Andersen 5. november 2014 - 19:51\nRe: Rettidig omhu Kyndby / Jylland\nDe store jyske (og fynske) kraftværker er alle grundlast kraftvarme enheder, der alle er i drift i fyringssæsongen. På Sjælland har ud over de store kraftvarmeværker Kyndbyværket. Kyndby er bygget som decideret spidslastværk med to oliefyrede gasturbiner og to oliefyrede damp blokke. Gasturbinerne kan umiddelbart startes og levere fuld effekt inden for få minutter. De to dampenheder er ligeledes bygget for hurtig opstart, og kan normalt være på nettet med fuld effekt inden for 1-1½ time. Men da oliefyrede enheder uden varmeproduktion er rimeligt kostbare i drift, starter man kun Kyndby op når det er absolut nødvendigt, under normale markedsvilkår kan der stort set aldrig betale sig. På et tidspunkt har jeg set en statistik hvor Kyndby havde kørt mindre end 100 timer på et år.\nMin generelle erfaring siger mig at reserve materiel der ikke bliver brugt, har en tendens til at fejle når man endelig skal bruge det. Det gælder storset for alle slags maskiner, skibes nødgeneratorer, fly, biler, svenske beredskabslokomotiver m.m. selv en reservecykle er altid flad når man skal bruge den.\nPå sygehuse har man nødgeneratorer, men nødgeneratorer der næsten aldrig bliver brugt fejler ofte når der endelig er brug for dem, så hvis man virkelig skal have en sikker forsyning, køre man på sine egne generatorer til hverdag, og bruger nettet som nødforsyning, nettet er så stort så et enkelt sygehus ikke påvirker det nævneværdigt.\n#32 Poul-Henning Kamp 5. november 2014 - 19:53 Blogger\nJeg kender ikke til begrebet "Monte Carlo-model"\nJeg kan varmt anbefale dig at bruge en aften på Monte Carlo princippet, der er gode chancer for at du kan bruge det til noget i dit arbejde.\nDet gør nok ikke megen nytte til N-1 modellering, men hvis du f.eks er interesseret i at estimere hvor meget mere end N-1 du har, vil det være en god metode.\n#33 Bo Leth Andersen 5. november 2014 - 19:57\nRisikoen for raveskader var selvfølgelig minimal ved luftledninger, men så havde man påkøreseler i stedet...\nJa men det største problem med luftledninger er at en orkan eller islag går til angreb på hele nettet på en gang. Graveskader (og mastepåkørsler) er bare en skade ad gangen.\n#34 Bo Leth Andersen 5. november 2014 - 20:07\nMåske mangler der en bedre opdeling af forbrugerne med prioritet til kommunikation, hospitaler, transport, forbrugere og sidst industri ? Ordet er selektiv ind- og udkobling.\nDet ville kræve at man kunne gå ind på de lokale forsyningsselskabers 10kV net og koble enkelte transformerkiosker ud. Som jeg har forstået det ville Energinet udkoble et antal 60kV linje, med alle forbrugerne i de pågældende områder.\n#35 Thomas Gade 5. november 2014 - 23:14\nDer kan ikke være en kendt fejl på et reservekraftværk ... kaskadeeffekten var skyld i at reservekraftværket blev frakoblet\nNettet blev holdt af de svenske forbindelser, så hvad gjorde belastningen så hård at Kyndby faldt ud ? Jeg ser to muligheder : 1) Kyndby er ikke beregnet til at bære systemet i så hård belastning, og ophørte som forventet. 2) Kyndby er beregnet til at bære (del-)systemet i så hård belastning, men havde en fejl så den måtte standse.\nBegge muligheder rejser yderligere spørgsmål; hvis 1 så - hvorfor er Kyndbys opgave ikke at stabilisere systemet på det mest kritiske tidspunkt ? Hvis 2 så - hvilken fejl gjorde at Kyndby ikke klarede opgaven, og kan en sådan fejl findes ved at teste lige før brug ?\nNu er Kyndby ikke bare Kyndby ; som Leth nævner er der to hurtige gasturbiner (2x60 MW) og to langsommere dampblokke (2x260 MW). http://www.dongenergy.com/da/forretningsak... Hvilke enheder kørte hvornår?\n#36 Thomas Gade 5. november 2014 - 23:23\nKlokken 14 ved man fra Jylland at der kl 16-17 vil være sandsynlighed for ledningsproblemer på Sjælland (især de lavtliggende); det er jo den vej stormen vil gå ifølge prognosen. Man har derfor 2 timer til at forberede reaktioner på ujævn strøm.\nI både Jylland og Sjælland synes situationen at vise at den normale N-1 er optimistisk; der var 3 store fejl i Jylland (plus at Horns Rev manglede) og 3 store fejl på Sjælland (plus at Rødsand manglede). Jeg går ud fra at det var derfor systemet startede de jyske reserveværker så N øges igen til at kunne tåle 1 udfald mere, men Sjælland gjorde/kunne ikke. (Den manglende Storebælt tæller med begge steder da den sendte strøm i begge retninger på hver sit tidspunkt.)\nI hvilken grad påvirkede de 3 fejl hinanden ? Er sandsynligheden for fejl større når enhederne presses ? N-1 scenariet bruger vel den antagelse at fejl kommer tilfældigt og uafhængigt, så hvis N-1 hurtigt bliver til N-3 bør man regne på et andet scenarie.\nSelvom jeg er glad for havmøller, bør de ikke tælles med på forhånd i produktionsantallet N i starten af en storm - blir de det ? På stormens bagkant er møllerne til gengæld pålidelige, og kraftfulde.\nHeldigvis kom havmøllerne igen på de rigtige tidspunkter til at støtte systemet. Mon der er en fordel i at vælge et antal Enercon så de kan producere delvist mellem 25 og 30m/s hvor de andre møller er stoppet ?\n#37 Tommy Fer 6. november 2014 - 20:00\nKyndby kunne ikke levere pga at højspændingsnettet fra kyndby var fejlramt..\nDe "langsomme" kraftværksblokke levere strøm efter 21 minutter og fuldlast 6-7 minutter senere. Dvs at disse langsomme kraftværksblokke kan levere ca 500mw på under 30 minutter.\nGasturbinerne eller dielsemotorene bruges bla. til at levere egenforsyning til kyndbyværkets kraftværksblokke, ved et total blackout.\n#38 Tommy Fer 6. november 2014 - 20:02\nNu er der jo også et arbejdsmiljø at tage hensyn til. De mennesker der arbejder i et kontrolrum, har krav på adgang til dagslys, ligesom f.eks. kontor ansatte.\nJeg kunne dog godt forestille mig at de har et nød kontrolrum i kælderen hos energinet.dk\n#39 Bo Christiansen 7. november 2014 - 10:34\nDe flest små decentrale-kraftvarme værker har gasmotorer. De kan koble ind på ca .30 sec. Desværre er el nettet ikke lavet til at de byer, de er placeret ved kan køre ø-drift. Så selvom der står en fin motor og generator kan byen stå uden strøm pga. dårlig lovgivning. Jeg gad også vide om der er nødstrøm til alle Dong gas pumpe stationer? eller om de også stopper når der ikke er el?\n#40 Michael Rangård 7. november 2014 - 13:23\nDe flest små decentrale-kraftvarme værker har gasmotorer. De kan koble ind på ca .30 sec. Desværre er el nettet ikke lavet til at de byer, de er placeret ved kan køre ø-drift. Så selvom der står en fin motor og generator kan byen stå uden strøm pga. dårlig lovgivning.\nDet er ikke nemt (læs: billigt) at opbygge et system der kan få en mindre by til at køre i ø-drift og slet ikke hvis der er tale om flere enheder der skal sammenkøre med hver deres reguleringsfunktion. Men klart, udstyret findes og bruges i dag på store nødstrømsgeneratorer på f.eks. sygehuse, banker, datacentraler og virksomheder...\nDet vil ikke være noget problem at dele nettet op i sådanne situationer så f.eks. hver 60/10 kV station fungerer som en selvstændig celle. Det er bare at afbryde for det overligende net og det kan gennemføres på meget kort tid. Problemet kommer når det enkelte kraftværk skal drive nettet i ødrift og selv stå for balanceansvaret. (produktion skal svare til forbrug hele tiden). Når de enkelte øer igen skal kobles sammen med det store fællesnet, er det bare at slukke for øen, vente i 10-30 sekunder og tilslutte sig det store net. Alternativet er at indbygge en synkroniseringsenhed i det lokale kraftværk, som søger for at tilpasse sig spændingen og frekvensen i det store faste net (igen en udgift).\nHvem skal hænge på denne udgift, som maksimalt vil være i brug et par timer hvert 3-5 år?\nDet næste problem er så at sikre at det lokale kraftværk har energi nok til at føde en kortslutning så en simpelt fejl bliver frakoblet og ikke er skyld i at et hus brænder ned. Der er tros alt lidt længere (læs: støre kabelmodstand) fra kraftvarmeværket til forbrugeren, end der er fra en nødgenerator placeret på grunden...


I et hav af lyseblå skjorter af Amanda Holman Brogaard, Steen Brogaard og Susanne Holman – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nI et hav af lyseblå skjorter Kostskoleelev på Herlufsholm af Amanda Holman Brogaard, Steen Brogaard og Susanne Holman\nSkoleuniformer, sovesale, traditioner og Harry Potter-romantik Herlufsholm Kostskole er en skole omgærdet af mange myter og mystik – men hvordan er det i virkeligheden at være kostelev på Herlufsholm, og hvilke tanker gør man sig som mor, når ens datter bekendtgør, at hun vil på kostskole? Kostelev Amanda Holman Brogaard og hendes mor Susanne Holman beskriver ud fra deres udgangspunkt som ”almindelig familie”, hvordan de har oplevet kostskolelivet hver deres side af kostskolens mure. En subjektiv og vedkommende fortælling om, hvordan det er som teenager at have valgt at gå på kostskole, og hvordan det rører en mor at se sin datter forvandle sig fra pigen derhjemme til herlovianeren, man kun ser i weekenderne. I bogen fortæller de begge meget personligt om livet som kostelev og om at være mor til en kostelev – og ikke mindst om tvivl på flere planer. Netop på grund af tvivlen opstår de mange refleksioner, der giver et jordnært og nuanceret billede af livet på kostskolen – en indsigt i, hvad der foregår i hverdagen, og hvad det indebærer at blive en del af Herlufsholm Kostskole. Betragtninger familien selv ledte efter, da Herlufsholm Kostskole kom på tale. Det har ikke været let, men det har været lærerigt, overvældende, overraskende, spændende og rigtig meget mere … Fotograf Steen Brogaards enestående smukke og unikke fotografier fra det lukkede miljø på skolen supplerer den gribende tekst. Steen, der er Amandas far, og som især er kendt for sine personlige fotografier af bl.a. Kongehusets medlemmer, har haft skolens tilladelse til at følge livet blandt eleverne i det daglige, på sovesalene, ved højtidlighederne og under de natlige fester. Mor: ”Første skolebal på Herlufsholm var en katastrofe. Amanda kom som den eneste pige i lang kjole! Den var oven i købet rød og købt i et indisk kollektiv i ”Euromonde” i Sydindien. Amanda græd.”\nAmanda: ”Tiden er gået så hurtigt. Her står jeg som student i hvid kjole. Jeg er færdig på Herlufsholm. Men helt færdig tror jeg aldrig, jeg bliver. Som Herlovianer har man både elsket, hadet og affundet sig med stedet. Herlufsholm sidder i én. Det er i blodet. Nogle har sagt fra, mens andre har fulgt vejen frem til studenterfotoet, men Herlufsholm lever stadig i dem alle.”\nGiver et godt billede af skolen, dens traditioner, mystikken og eleverne\naf Amanda Holman Brogaard, Steen Brogaard og Susanne Holman\nIndbundet bog, Nyt Nordisk Forlag, ISBN: 9788717045095\nUdgivet 2015.04.28 af Nyt Nordisk Forlag


Konsulenter i fokus - DM\nAktuel side: Konsulenter i fokus\nKonsulenter i fokus\n05. juli 2018 Af Emma Skjold Lindegaard\nMere end 80 stillingsbetegnelser blandt DM’s medlemmer indeholder ordet ’konsulent’. Karrierekonsulent i DM Karsten Lodahl Madsen fortæller, at tendensen er tydelig: Flere og flere magistre varetager interne eller eksterne konsulentopgaver. Læs, hvad vi tilbyder af kurser og gratis medlemsmøder til dig, der enten laver konsulentarbejde eller gerne vil prøve kræfter med det.\nKonsulenters arbejde kan variere meget. Nogle er kloge på it, andre har evaluering som fagligt område og en tredje gruppe er dygtige til kommunikation. Men konsulenter på tværs af offentlige og private arbejdspladser har også rigtig mange ligheder med hinanden.\nDe løser opgaver ved at trække på analytiske, metodiske og formidlingsmæssige styrker, og de navigerer hjemmevant i organisationer, hvor de bringer forskellige fagligheder i spil for at skabe værdifulde løsninger.\nDM vil gerne være et mødested for konsulenter, og derfor sætter vi fremadrettet endnu større fokus på de opgaver og vilkår, som møder konsulenter i deres arbejdsliv.\nKonsulentbranche i vækst\nIfølge konsulentbranchens egne opgørelser vokser området kraftigt både i omsætning og antal medarbejdere – ikke mindst akademikere.\nKarsten Lodahl Madsen er karrierekonsulent i DM. Udover Karstens egne erfaring med konsulentarbejde rådgiver han hver dag medlemmer, der blandt andet varetager konsulentopgaver.\nHan er ikke i tvivl, når han kigger i krystalkuglen; virksomheder, organisationer og offentlige institutioner vil i fremtiden skrue op for antallet af magistre i konsulentstillinger:\n”Konsulentarbejdet passer rigtig godt til akademikere, der for det første har ekspertviden inden for komplicerede områder og for det andet er dygtige til at rådgive og bygge bro mellem problem og løsning, mellem virksomhed og kunde og mellem organisation og borger. Det har mange ledere fået øjnene op for, og derfor er det i høj grad magistre, der er i førerposition, når de ansætter konsulenter,” forklarer Karsten Lodahl Madsen.\nKarsten Lodahl understreger, at der er meget mere på vej, når det gælder konsulenterne:\n”Vi arbejder i DM på at skabe nogle fællesskaber, som kan føre konsulenterne sammen. Her kan de få vendt arbejdsopgaver og erfaringer, så de kan få gode perspektiver på, hvordan de kan udføre deres arbejde endnu bedre.”\nLæs, hvad vi tilbyder lige nu, hvis du er interesseret i konsulentbranchen. Søg på konsulent i vores kalender\nLæs, hvordan du får det højeste udbytte af dit kursus


Rusland har vist sig at være et stærkt online-markedet. Hvert hold har mulberry taske københavn lædertasker deres egne soverum. Alt du skal gøre nu er at vente på dine købte funky golf skjorter og herre golf tøj til at nå dig. Andre opnå en fuld tid mulberry kalender læreplads i et trykkeri under ønsker til ham en erfaren skærm printer.\nDet er dig. Der er mere end 30.000 registreringer af nye poster i mulberry tilbud choice dametøj kvinders tøj sektion alone.Please kontrollere din indbakke og klik på linket verifikation for at fuldføre registreringen. Food Network kok Anne Burrell fik en tommelfinger op fra First mulberry computertaske ipad tasker billigere taske sælges mulburry dkny skuldertaske Lady Michelle Obama mandag på Det Hvide Hus Easter Egg Roll, der trak 30.000 mulberry københavn mennesker mulberry mulberry pung pris tasker udsalg malene birger necklace billigt undertøj online mulberry toilettaske til South Lawn for sjov, der gik mulberry bayswater outlet diesel taske langt mulberry butik århus ud over æg. Et overraskende antal mænd nyde følelsen af kvinders undertøj. Det er meget nemt at gøre. Ved at mulberry clutch brugt deltage, deltageren garanterer og mulberry tøj repræsenterer, at mulberry outlet de accepterer mulberry pung pris at være bundet af disse Officielle regler og den endelige afgørelse af mulberry antony outlet dametøj mulberry tasker københavn adax maanii billigere taske sælges Sponsor. Da hun hænder omkring kage og slik, hendes mor hvisker hostessing advice.But når talen falder på Afghanistan, tips om betjener redskaber er glemt som kvinderne begynder at mulberry pung pris diskutere vestlige rapporter om mulberry københavn åbningstider udsalg på mulberry østergade 13 skoletasker afghanske kvinder og slør.\nMange sko butikker day tasker tilbud mulberry tasker odense har farvemodtagelige magasin mulberry on stage tasker billigere taske sælges mulberry outlet sko i en bred vifte af stilarter, ligesom ballet lejligheder, slynge tilbage hæle og peep toe pumper. mulberry udsalg weekendtaske læder Jeg vil gerne vide, om sorte mulberry kalender jeans betragtes i mulberry bælte stil nu også Jeg har mulberry bayswater outlet diesel taske brug for et par sorte bukser til en bacholerette fest, hvor vi tøj til mænd udsalg mulberry oversized alexa skal til at bære alle sorte. Doerr, meget passende, var i Paris når tildelingen blev annonceret. Dette mulberry pung pris er American Crew shampoo til normalt til mulberry tasker brugt fedtet hår. Fyld en tom spray flaske med blegemiddel og spray dit design let fra mulberry outlet omkring to fødder væk. Hvis du mulberry udsalg kbh ikke er sikker på, om en beklædningsgenstand kan håndtere at være hånd vaskes, kan du teste en lille del af materialet i et ikke synligt sted før vask hele tøjet.\nMin kone, men hader det og vil have noget at mulberry pung outlet gøre med mig. ønsker til ham Og det gjorde dem bedre løgnere; det er de ubehagelige følelser af skyld og stress, der forårsager de fysiske signaler, der lader folk vide, at vi lyver. I Winner, 2002, Lois vinder en cruise som en mulberry continental wallet radiostation giveaway og formodes mulberry taske punge tilbud at sige tak på kamera til mulberry taske punge tilbud et tv-annonce stedet.\nGrybel forklarede da Crestwood High School Cheerleaders besluttede ikke at gøre deres årlige Pasta og mulburry dkny skuldertaske mulberry sale eu Pizza Feast i år, Rotary Club of Dearborn Heights forskydninger, Bare brug for at vide hvor de er. Homestead, Florida 33031Theturns tabellerne på mennesker og aber: aber og andre primater er fri til at strejfe den 30 hektar store reserve, mens de mennesker observere dem fra tunneler og bure. mulberry computertaske ipad tasker billigere taske sælges mulberry butik århus\nDet andet er løkken, slag og træk. magasin mulberry on stage tasker billigere taske sælges For få dage er det endda svært at komme mulberry pung outlet ud af sengen efter en urolig nat i gråd og revidere begivenhederne skobutik århus mulberry online i vores hoved. I morgen eller næste dag, når funk kommer ud af din krop, du vil være stolt af dem, Denver træner George Karl sagde. Der pengepung herre mulberry taske udsalg er ingen tvivl, og jeg følte det. Jeg leder ikke efter noget også dekorativ eller adstadig, som jeg ville foretrække ikke at mulberry outlet dk være iført vingespidser / hyttesko eller mulberry pung pris noget laklæder skinnende, Når Pillsbury blev placeret under Grand Metropolitan fløj, begyndte store forandringer at udfolde sig. ...


Fitness retter – Kost og ordentlig ernæring\nGymfoodie giver dig gratis over 10sunde og fitness relaterede opskrifter. Alt i slanke- og proteinopskrifter for dig der vil. Yay – en salat med en masse sæsonaktuelle frugter! Ribs er nok noget de fleste forbinder med rysteribs, men sammensat med de rigtige råvarer kan de også . BESTIL NU KUN KLIK Vi leverer I hele Danmark Sverige. Lever du af rugbrødsmadder eller pasta med ketchup?\nSynes du det er for dyrt at købe sund mad?\nHvis du, som mange andre, ikke synes sund . Er du på diæt og ønsker vægttab eller muskelopbygning? Boligliv, Hendes Verden og Hjemmet. Her er lidt for enhver smag og inspiration i lange baner – både til hurtig og nem aftensmad og de mere krævende retter. Proteinrig opskrifter der passer til din træning med et varieret udbu af retter til morgenma frokost, aftensma mellemmåltider og dessert. Om Aalborg Sportshøjskole, Næste arrangement på Aalborg Sportshøjskole.\nDer venter dig nemme retter, som skal gøre det lettere og mere smagfuldt at leve lækkert, sundt og aktivt. Alle opskrifterne har det til fælles, at de tager maks. Knasende sukkerfri choko-müsli; Proteinrig maltesers-kage; Kiks med frugtfyld; Hindbæris overtrukket med chokolade; Hvorfor jeg ikke skriver kalorier på mine .\nFitness og Mad – Et Team der gør din hverdag lettere. Fitness World nægtede kunde at betale med kontanter. Det er i strid med loven, siger Forbrugerombudsmanden. Før du retter henvendelse til os, skal du være opmærksom på at du først skal aktivere dit adgangskort ved styrketrænings lokalet, før du kan få adgang. Her får du min kostplan ganske gratis.\nDen er let og overskuelig og er vist i billeder. Måske jeg kan inspirere til andre retter eller hjælpe dig med . Der er retter du skal lave fra bunden, men der kan også være en morneysauce med i kassen, lige til at komme oven på lasagnen eller bruges som en sauce. Madplanen for næste uge er på bloggen.\nHer er nogle af de retter som har; Bager cookies (fra kogebogen) til mit gravidhold idag!\n← Den sidste slankekur\tCharlotte hartvig kostplan →


Fejl i teledata kan få store konsekvenser: »Det svarer lidt til, at man skal rive alt asfalt op i hele landet« | Information\nRigsadvokat Jan Reckendorff har midlertidigt stoppet for brugen af teledata som bevis for domfældelse i straffesager, efter at der mandag blev fundet nye alvorlige fejl i de data, der bliver brugt i straffesager.\nMandag kom det frem, at der kan være deciderede fejl i de teleoplysninger, som ofte benyttes i danske retssager. Det kan for eksempel være oplysninger om, hvor tiltaltes mobiltelefon befinder sig på gerningstidspunktet.\nOplysninger, som kan være afgørende for en dom. Siden juni har det været offentligt kendt, at teleoplysningerne i nogle tilfælde har været ufuldstændige – derfor igangsatte Justitsministeriet en undersøgelse af mere end 10.000 afsluttede retssager.\n»Hvis man skal sige det kort, så er vi gået fra en situation, hvor man tidligere har oplyst, at der manglede teledata, til at Rigspolitiet nu oplyser, at der kan være fejl i rådata fra teledata – altså selve kilden til teledata,« siger justitsminister Nick Hækkerup til Ritzau.\nHan har også mandag orienteret retsudvalget om udviklingen i sagen.\nThomas Tanghus, David Breuer, Gert Romme, Klaus Lundahl Engelholt, David Zennaro, Carsten Mortensen, Eva Schwanenflügel og Bjarne Bisgaard Jensen anbefalede denne artikel\n20. august, 2019 - 08:21\nYderligere er det måske påfaldende at have så blind en tiltro til et apparat som kommer fra en branche hvor det er nødvendigt med daglige opdateringer og softwaren ofte er mangelfuld / fejlbehæftet allerede når den bliver sendt på markedet.\nLillian Larsen, Bjarne Bisgaard Jensen, Maj-Britt Kent Hansen, Tue Romanow, Lise Lotte Rahbek, Claus Nielsen, David Breuer, Ib Christensen, Gert Romme og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 08:23\nProblemet er kæmpestort, og omfatter nu også selve masternes geografiske placering, der anslås at være op til 200 meter forkert.\nDet kan have haft indflydelse ikke alene på domme, men også på opklaringen af alvorlige forbrydelser såsom drab.\nIb Christensen og David Breuer anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 09:09\nEndnu en sørgelig historie fra de danske etater - når det kommer til menneskelige omkostninger muligvis en større tragedie end udbytteskandalen i SKAT og sundhedsportalen i Region Hovedstaden.\nCarsten Mortensen, Ib Christensen og Claus Nielsen anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 09:16\nSagen illustrerer vel, at den blinde tillid til menneskeskabte IT-systemer - og behandlingen af genererede data - kan have katastrofale konsekvenser.\nSkru ned for indbildskheden og op for den (selv)kritiske sans, tak.\nLillian Larsen, Carsten Mortensen, Bjarne Bisgaard Jensen, Maj-Britt Kent Hansen, Tue Romanow, Lise Lotte Rahbek, Karsten Aaen, Thomas Tanghus, Rolf Andersen, Carsten Munk, Eva Schwanenflügel, Claus Nielsen og Ib Christensen anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 09:27\nDanmark er selvfølgelig et retssamfund, - eller er det? Det er i hvert fald det billed, som danskerne gerne vil have og viderebringe om sig selv.\nDerfor - hvordan kan det egentlig gå så galt i et land som Danmark?\n- Hvordan kan det komme så vidt. at nogle landets borgere måske er blevet strafudmålt på grunde, der ikke er retligt korrekte.\n- Og hvor mange uskyldige sidder egentlig fængslet i Danmark uden gyldig retlig grund.\n- Hvor mange ægteskaber har disse forhold smadret, og hvor mange har mistet arbejdspladser på dette.\nJeg syntes, at myndighederne ikke hurtigt nok skal udrede alle de straffesager, hvor der kan være blot den mindste mistanke om, at bevisførelse eller sandsynliggørelse ikke er gået helt rigtigt til.\nOg da mistanken til dette skæve retlige grundlag har været der i meget lang tid, uden at nogen har advaret eller reageret. Må dette have ganske mærkbare konsekvenser for de ansvarlige.\nCarsten Mortensen, Tue Romanow, Karsten Aaen, Carsten Wienholtz, Thomas Tanghus, Rolf Andersen, Eva Schwanenflügel, Claus Nielsen og Ib Christensen anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 11:20\nNogle relevante artikler og blogs:\n20. august, 2019 - 11:29\nJeg bliver mere og mere indebrændt over dækningen af denne skandale. For:\nHvis det her var blevet opdaget nu, så ville det være noget skidt. Men det er en skandale fordi:\nI 2015 SKREV INFORMATION FOR FØRSTE GANG OM FEJLAGTIGE TELEDATA!!!!\nSagen burde være taget op dengang - men i stedet har juristerne, dommere, forsvarere og anklagere fortasat et kabuki-spil, som, måske har sendt uskyldige i fængsel og fået frikendt skyldige.\nOg værst af alt: Hvis man havde ændret spor dengang, var Emilie Meng måske i live i dag.\nDesværre er grunden alt for klar. Den står i en artikel fra DR i går:\n"Midt i skandalen om fejlbehæftede teledata skifter Rigspolitiet nu ud i ledelsen. Politidirektør John Vestergaard, der hidtil har haft ansvaret for den afdeling, der har stået for teledata, er blevet flyttet fra sin post."\nEt hurtigt opslag på linkedin. Manden, der har haft ansvaret for teledata er....økonom med en årelang baggrund i justitsministeriet.\nGanske sikkert en udmærket uddannelse og et fint CV. Men hvordan det egentlig kvalificerer dig til en position som indsamler af teledata er - jeg stopper her.\nLillian Larsen, Carsten Mortensen, Thomas Tanghus, Gert Romme, Tue Romanow, Lise Lotte Rahbek, Karsten Aaen, Eva Schwanenflügel og Ib Christensen anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 13:13\nNej, det der er ulykkeligt her er det, at politiet synes mere at stole mere på tekniske oplysninger (som der kan være fiflet og svindelt med i varierende grad) end på godt, gammeldaws politi- og detektiv-arbejde, når sager om f.eks. narko-kriminalitet skal opklares i det her land;\ndet er som man, fra politiets side, og ledelsen i politiets side, helt har glemt, i digitaliseringens navn, at gå ud og spørge folk...om hvad der har set og hørt mm. og mv...\nCarsten Mortensen, Bjarne Bisgaard Jensen, Maj-Britt Kent Hansen, Ib Christensen, Lise Lotte Rahbek og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 13:42\nKarsten - det er jo det, vi kender fra alle de områder, hvor DJØF-doktrinen knæsættes. Det kan ALTID løses med teknologi.\nVi behøver ikke politifolk - vi har teledata.\nVi behøver ikke skatteansatte - vi har jo alle data\nVi behøver ikke læger - computere kan jo diagnisticere alt\nVi behøver ikke at lytte på klimaforskerne - økonomerne har allerede afblæst krisen.\nVi er simpelthen nødt til at tage et opgør med denne amatørisme, indpakket i management-fraser. I stedet må vi kræve, at folk VED noget om de områder, de arbejder med.\nHvor svært er det egentlig.\nLillian Larsen, Carsten Mortensen, Bjarne Bisgaard Jensen, Ole Henriksen, Maj-Britt Kent Hansen, Thomas Tanghus, Ib Christensen, Tue Romanow, Eva Schwanenflügel og Niels Østergård anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 18:05\nJeg tror egentlig ikke der kan være fejl i de data, som politiet har modtaget fra teleselskaberne. Data'ene er jo ikke beregnet til at holde styr på borgerne men til at finde ud af hvilken telemast en given telefon skal koble sig op til for at få den bedste forbindelse. Hvis der er stor belastning på fx den nærmeste mast, forbindes til telefonen til en anden mast. Mon ikke politiet bruger dataene forkert?\nLillian Larsen, Thomas Tanghus og Hannibal Knudsen anbefalede denne kommentar\n20. august, 2019 - 21:39\nMåske er denne sag også et eksempel på vores hastighedskultur. Mange it-programmer (og meget andet) skal jo bære færdige i en hulens fart. Ofte bliver der ikke taget højde for alle kontekster - se Søren Jensens indlæ ovenfor. Ofte nås ikke test af de sidste detaljer. Og hele vores nutid anser det jo for en større skandale, hvis en for urealistisk tidsfrist ikke overholdes. Egentlig burde det være den rigtige skandale hvis en urealistik tidsfrist overholdes med alle de fejl, der efterfølgende viser sig. Lad os f og til dyrke lidt grundighed og langsommelighed\nLillian Larsen, Carsten Mortensen og Søren Jensen anbefalede denne kommentar


Data Privacy - tips til at beskytte dit privatliv - Conscia Danmark\nHome » Blog » Data Privacy – tips til at beskytte dit privatliv online\nNår retten til privatliv er reguleret i love, konventioner og forordninger, har vi så ikke også som mennesker et ansvar for at værne om det privatliv?\nBegrebet privacy dækker over det enkelte individs ret til at kontrollere hvem der ved hvad om én og hvornår – og det gælder alt fra de dybeste hemmeligheder til generelle holdninger eller overbevisninger, hvilke aktiviteter man deltager i, seksualitet, religion, kommunikation etc. Det handler om retten til at kunne forblive privat!\nOg retten til privatliv er allerede reguleret i både Grundlovens §72 samt Artikel 8 i Den Internationale Menneskerettighedskonvention, hvori der står, at enhver har ret til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin korrespondance.\nMen internettet med nutidens dataindsamlingsmuligheder og teknologier til behandling af enorme mængder data gør, at vores privatliv og adfærd er blevet en vare. Det stiller naturligvis en række klare krav til dem vi vælger at dele vores personlige oplysninger med – det har GDPR sørget for. Men også Schrems 1 og 2 dommene har hjulpet med til at få en skarpere regulering af hvor vores personlige oplysninger opbevares og hvordan.\nFor fundamentet for deling af personoplysninger bygger på aftaler om hvilke oplysninger der må udveksles og behandles – der skal foreligge et eksplicit samtykke, der til enhver tid kan trækkes tilbage.\nSamtidig ser det ud til, at der er ved at ske et etisk skifte til det bedre, hvor virksomheder går fra en Tracking by Design til en Privacy by Design tankegang. Dataetik begynder at betyde noget for hvor vi handler og hvem vi deler vores oplysninger med. Det er ikke længere nok, at virksomheder overholder de krav GDPR stiller. Nu handler det også om ærlighed og gennemsigtighed, og at virksomhederne følger ånden og visionerne for den lovgivning der foreligger.\nMen ansvaret for vores ret til privatliv ligger i lige så høj grad hos os selv! Vi skal være mere kritiske med hvad vi deler – ofte med hele verden. For langt de fleste mennesker har noget de gerne vil dele, og de sociale medier har gjort det nemt at nå mange på kort tid. Her bør vi være meget mere opmærksomme på hvad vi deler, hvornår vi deler det og i særdeleshed med hvem!\nHer følger et par gode råd til dig der ønsker at sætte fokus på dit privatliv når du bruger online tjenester eller internettet generelt:\nForsøg at begrænse hvad du deler – især på sociale medier / online fora. Også på private fora eller når du bruger en stærk privatlivspolitik. Antag at det du deler bliver offentligt på et tidspunkt!\nNår du opretter en konto på en online tjeneste, så kontroller hvad de gemmer om dig og hvordan de bruger det. Hvis du på nogen måde er i tvivl, så lad være med at oprette en konto.\nVær opmærksom på at selv når du har fokus på privatliv, så samles der informationer om dig. Specielt på de “gratis” tjenester som Facebook, WhatsApp osv. Forretningsmodellen er, at de opsamler informationer om dig, hvad du gør og hvem du interagerer med. De informationer er værdifulde for mange! Er du i tvivl, så lad være med at bruge gratis tjenester.\nMobilapplikationer – Gennemgå alt hvad applikationen opsamler om dig, og hvordan det bruges. Mobilapplikationer hører til i den allermest invasive kategori. Se også efter hvad applikationen skal have adgang til på din telefon. Hvorfor skulle en telefonbog eksempelvis have adgang til GPS-funktionen i din telefon?\nBrug en VPN-tjeneste hvis du vil være “alene” på linjen.\nBrug evt. anonyme søgemaskiner, som er designet til privacy. DuckDuckGo er et godt eksempel.


Kozak støvklud - Støvklud til udstillingsbiler - Antistøvklud - Støvklud\n> Aftørringsklude og Microfiberklude>Kozak Støvklud\nKluden er endvidere antistatisk, hvorfor at den aftørrede overflade ikke så nemt binder nyt støv til emnet. Kozak støvkluden anvendes altid på det helt tørre køretøj og aldrig i sollys. Anvendes kun til fjernelse af lettere støv. Har en lettere polerende, primært blankende effekt. Brug altid handsker i forbindelse med arbejde med Kozakkluden. Hvis kluden efter adskillige aftørringer, begynder at klappe sammen i overfladen, tager man blot en blød børste for at genskabe kludens overflade inden brug.


Om mig | Favrskov Fodklinik\nVelkommen til Favrskov Fodklinik!\nMit navn er Connie Toft Ekelund og jeg er lægeeksamineret fodplejer og SADF godkendt.\nJeg har de seneste år taget uddannelserne:\nAnatomi, Fysiologi og Sygdomslære.\nLægeeksamineret SADF Fodplejeuddannelse\nSom SADF lægeeksamineret fodplejer er man uddannet på et meget højt fagligt niveau, og også uddannet til at varetage fodpleje på personer med gigt, diabetes, kredsløbsproblemer samt andre lidelser. Du kan derfor som kunde trygt lægge dine fødder i hænderne hos mig, og jeg vil sørge for du får en yderst kompetent behandling.\nSom tryghedsgaranti kan nævnes, at jeg gennem SADF er omfattet af en behandleransvarsforsikring.\nI klinikken kan du købe en masse lækre produkter, både plejende cremer og lignende til fødderne, men også gaverelaterede produkter og en masse skønne produkter inden for sundhed og velvære. Jeg sælger naturligvis også gavekort, så du kan glæde en du holder af.\nJeg glæder mig rigtig meget til at byde jer velkommen i min klinik, hvor jeg vil sørge for en afslappet stemning. Jeg vil sørge for, at du føler dig godt tilpas, og får fuldt udbytte af din behandling, så du går glad og tilfreds herfra efter endt behandling.\nLæn dig derfor godt tilbage i stolen, slap helt af, og nyd en kop kaffe eller te – så sørger jeg for du er i gode hænder, og får den absolut bedste behandling\n42 14 88 05\nFind Favrskov Fodklinik på Facebook!\nKontakt mig eller book en tid\nSend besked! Tak #, beskeden er sendt!\nv/Connie Toft Ekelund\nTlf.: 42 14 88 05\nParkering lige ved døren og med handicapvenlig indgang.\nHvis du står og mangler en ide til en gave udsteder jeg gavekort, som kan indløses ved behandling eller til køb af produkter i klinikken.\nTelefontid på alle hverdage mellem 08:00 – 09:00\n© Copyright 2019. Alle rettigheder forbeholdes


Hummus med gærflager | KoRo Shop\nHummus, en orientalsk specialitet baseret på kikærter, er blevet en populær klassiker i det europæiske og tyske køkken. Her viser vi dig, hvordan du nemt kan opgradere smagen og næringsværdien af din næste hjemmelavede hummus på ingen tid!\n6 spiseskefulde gærflager\nKrydderier (karry, chili, salt, peber)\nDet er virkelig hurtigt: Brug en blender til at blande alle ingredienserne, indtil du får en cremet blanding, og tilsæt evt. lidt vand for at opnå den ønskede konsistens. Og så kan du nyde den med en regnbue af grøntsager!\nkr 712,50 *\nkr 148,50 * per kg\nIs med hasselnøddecreme\nHar du lyst til is, men ikke til de almindelige isvarianter? Så tjek denne cremede iskomposition.


SCP: Højere leveringskvalitet, gladere kunder og lavere lager | SCM.dk\nDe fleste virksomheder har i dag en tydeligere oplevelse af ”kniven på struben”. Konkurrencen bliver mere hidsig, forbrugerne stiller nye og skrappere krav, disruptions lurer hele tiden om hjørnet og digitaliseringen ændrer konstant muligheder og spilleregler.\nÈn af virksomhedernes væsentligste greb til at afværge trusler og styrke konkurrencekraften er en stærk værdikæde, og her hedder hjørnestenen supply chain planning (SCP).\n”Hos Oracle har vi taget egen medicin og implementeret cloud-baseret supply chain planning, der understøtter vores forsyningskæde for leveringer af datacentre, hardware, arbejdsstationer o.s.v. til vores kunder over hele verden. Værktøjerne gør vores 37 demand planners og 38 supply planners i stand til at reagere både hurtigere, mere agilt og mere præcist på cirka 20.000 ordrer per år”, fortæller Ulf Köster, Solution Director Digital Transformation Solutions for Oracle EMEA. Helt konkret omfatter resultaterne fx 94 procent levering som lovet (OTD), hvor to ud af tre ordrer bliver leveret inden for fem arbejdsdage, samt 40 procent lavere lager.\nHan fremhæver en række kendetegn ved stærk supply chain planning (SCP):\n• Høj datakvalitet er helt afgørende. Sørg som det første for at få grundigt styr på stamdata og datahygiejne.\n• SCP danner grundlag for sales & operations planning (S&OP) og – hvis virksomheden er moden til det – integrated business planning, IBP.\n• Agil SCP oversætter efterspørgselssignaler fra alle typer af input kilder fx. IoT sensorer, leverandørinput, markedsinput, salgforventninger mm. i real-tid - således at konkrete konsekvenser for forsyningskæden kan identificeres hurtigere og afledte aktiviteter på tværs af funktioner udføres med en væsentlig større agilitet end vi har formået tidligere.\n• SCP er altså ikke kun planer, det er også eksekvering af planerne til konkrete actions.\n• SCP bidrager til at rive siloer ned og samle data-øer i en fælles dataplatform - en ”digital tråd” - på tværs af værdikæden.\n• SCP skal støttes af data analytics i realtid, der er bygget ind som en integreret del af platformen. Det skal ikke bygges på som add-on løsninger.\n• Cloud baseret SCP er et godt afsæt for virksomheders digitale transformation.\nHan supplerer at cloud SCP giver en række ekstra fordele som for eksempel ekstrem hurtig regnekraft og mulighed for at anvende kunstig intelligens, machine learning og gøre effektiv brug af IoT-genererede data fra for eksempel sensorer.\n”Cloud betyder, at du tegner et abonnement, hvor du altid er på forkant med den seneste innovation, computerkraft, funktionalitet, sikkerhed og ikke mindst nye digitale teknologier”, fortæller Ulf Köster.\nSyv nærgående spørgsmål til din supply chain planning\n1. Understøtter din fremadrettede gennemsigtighed i forsyningskæden jeres top- og bindlinjemålsætninger?\n2. Kan din værdikæde levere varen på en lønsom måde, når der sker pludselige udsving i supply eller demand?\n3. Er du i stand til at segmentere og isolere problemområder, der forstyrrer performance - og ved du, hvordan du bedst prioriterer tiltag, der kan løse problemerne?\n4. Hvordan forecaster du efterspørgslen – og hvordan måler og overvåger du forecast præcision?\n5. Håndterer du planlægningen i regneark?\n6. Hvor stor en procentdel af dine ordrer bliver leveret som lovet – og hvilken rolle spiller lagerbinding for forretningen?\n7. Kan du se en fordel i, at dine planlæggere har ét system til demand & supply planning og ikke skal jonglere med flere systemer?\n29.05.2019 | Planlægning EDI-løsning håndterer Sallings milliardomsætning og sikrer varer på hylderne


Blog from Auroville, India | Simon og Laus rejser!\nTue, 15 February 2011 Feb 2011 1297776015\nWed, 02 February 2011 Feb 2011 1296636501\nAuroville - en vison in the making\nVi forlod vores guesthouse i Pondicherry efter en omgang indisk morgnemad og en samtale med en tysker omkring hendes tid arbejdende paa et boernehjem. Vi skulle afsted til Auroville; "a universal township in the making for a population of up to 50,000 people from around the world. There are currently around 2,160 people who are Aurovillians, from 45 different nations, of whom approx one-third are Indian." - hvad siger de saa... vi fik fat i en tuktuk (her kaldet ricksaw) og koerte afsted. Jeg taenkte mens vi koerte gennem gaderne hvordan vores syn havde aendret sig, vores maade, vores perspektiv at se tingene. Disse beskidte larmende gader gjorde ikke stoerre indtryk laengere, som var vi blevet imune over for deres bistre udséende og de haabloese skaebner som vandrede langs dem. Forstillede mig hvilket kulturchok man maatte foele hvs man lige var landet fra dejlige danmark - hvordan nye oejne, friske oejne, ville sé dét som mine nu rejsevandte oejne saa... Men det var ikke det - vi var paa vej til Auroville og dér kom vi soerme, saa dejligt kan det nu engang haenge sammen. Vi havde hverken booket sted at bo eller aftalt noget frivilligt arbejde, men vi marcherede frem - (paa naesten saedvaneligvis) i haab, nej sikkerhed(!), om at det nok skulle loese sig - til 'guesthouse booking'.\nJeg kan stadig ikke helt huske hvad denne meget venlige meget franske dame fortalte os, men vi hvert fald skrabet frem, at vi skulle komme tilbage kl. 15, og saa ville der "sandsynligvis" vaere et sted til os. Det var aabentbart febuar der er peak season, saa intet var alligevel sikkert - hvert fald ikke et sted centralt... Men vi kom tilbage kl. 15 - efter at have set 'Matramandir'; deres hellige bygning (dog absolut ikke "hellig", ikke i dén forstand, ingen religion hér) som var utrolig smuk - og fik navnet paa et sted som vist nok havde et ledigt rum, de kunne ikke lige faa fat paa dem i oejeblikket - men vist nok maatte goere det, saa vi snuppede vores rygsaek og gik dertil.\nDer var ikke nogle ejer da vi kom dertil, men vi fik fanget gartneren og udspurgte ham om han ikke viste, om der var et ledigt sted. Det var der sagde han, og han havde til og med noeglerne, saa dem fik vi med det samme og saa foerte han os ellers frem. Foerte os frem til noget der mest af alt lignede en murstens iklo - vores egen lille hytte, Da doeren blev aabnet var vi begejstrede - nej et staerkere ord maa skulle daekke vores glaede; vi kom i en lettere ekstase. (vi skulle trods alt bo her et stykke tid, og den overgik alt fra de stroem- og myggenets loese rum til madrasserne i de franske madammers rum som var de tidligere omgivelser fra det forholdsvis korte ophold i Indien) Saa vi gjorde os til rette og pakkede ud - altsaa tog (alle) vores ting ud af tasken - for foerste gang i lang tid. Her virkede godt. Vi smuttede ud og fik noget aftensmad, men kom forholdsvis hurtigt tilbage forholdsvis traette, og selvom klokken kun var urimelig 20.30, lagde vi os i de halv haarde senge og laa.


Indhold / At finde vejen til Jesus / 11. - Tjenernes Herre - SDAnet.dk\n11. - Tjenernes Herre\nI en sal ovenpå i en bolig i Jerusalem sad Kristus til bords med sine disciple. De var forsamlede for at fejre påskefesten. Frelseren ønskede at fejre denne påske alene sammen med de tolv. Han vidste, at hans time var kommen. Han selv var det sande påskelam, og på den dag, hvor påskemåltidet blev spist, skulle han selv ofres. Han skulle snart tømme vredens bæger. Han skulle snart modtage lidelsens dåb. Men endnu havde han nogle få stille timer tilbage, og disse skulle bruges til gavn for hans elskede disciple.\nHele Kristi liv havde været levet i uselvisk tjeneste for andre. "Ikke for at lade sig tjene, men for selv at tjene" (Matt. 20,28) havde været den lære, der fandtes i enhver af hans gerninger. Men hans disciple havde endnu ikke lært dette. Ved dette sidste påskemåltid gentog Jesus sin belæring ved et eksempel, som for stedse indprægede den i deres sjæl og hjerte.\nNår Jesus og hans disciple var sammen, var det i almindelighed tider med stille glæde, og de værdsatte alle højt disse stunder. Påskemåltiderne havde været noget ganske særligt; men ved denne lejlighed var Jesus bekymret. Han var tung om hjertet, og der hvilede en skygge over hans ansigtsudtryk. Da han mødtes med disciplene i salen ovenpå, lagde de mærke til, at der var noget, som tyngede hans sind, og skønt de ikke vidste årsagen dertil, tog de del i hans sorg.\nDa de var samlede omkring bordet, sagde han med dybt bedrøvet stemme: "Jeg har hjerteligt længtes efter at spise dette påskemåltid med jer, før jeg skal lide. Thi jeg siger jer, at jeg skal aldrig mere spise det, før det fuldkommes i Guds rige. Og han fik rakt en kalk, takkede og sagde: Tag dette og del det imellem jer! Thi jeg siger jer, at fra nu af skal jeg aldrig mere drikke af vintræets frugt, førend Guds rige er kommet."\nKristus vidste, at timen var kommen, hvor han skulle forlade denne verden og gå til sin Fader. Og ligesom han havde elsket sine egne, som var i verden, elskede han dem indtil enden. Han var nu i korsets skygge, og hans hjerte var forpint af smerte. Han vidste, at han ville blive forladt i den time, hvor han blev forrådt. Han vidste, at han ville blive henrettet på den mest ydmygende måde, som forbrydere kunne blive genstand for. Han kendte utaknemmeligheden og grusomheden hos de mennesker, som han var kommet for at frelse. Han vidste, hvor stort det offer var, som han måtte bringe, og for hvor mange det ville være forgæves. Ved tanken om alt det, der forestod ham, kunne han ganske naturligt være blevet overvældet ved at tænke på sin egen ydmygelse og lidelse. Men han så på de tolv, der havde været sammen med ham som hans egne, og som, når hans skam og sørg og mishandling var forbi, ville blive overladt til at stride i verden. Hans tanker om, hvad han selv skulle lide, var altid knyttet til hans disciple. Han tænkte ikke på sig selv. Hans omsorg for dem var det fremherskende i hans sind.\nPå denne sidste aften sammen med disciplene havde Jesus meget at sige dem. Hvis de havde været beredt til at tage imod det, som han længtes efter at meddele dem, ville de være blevet skånet for sønderknusende sjælekval, for skuffelse og vantro. Men Jesus så, at de ikke kunne bære det, som han havde at sige dem. Idet han så dem ind i ansigtet, standsede de advarende og trøstende ord på hans læber. Der gik nogle minutter i tavshed. Det var, ligesom Jesus ventede på noget. Disciplene følte sig ilde tilpas. Det var, som om den deltagelse og ømhed, der var vakt ved synet af Kristi sorg, var ved at forsvinde. Hans sorgfulde ord, der viste hen til hans egen lidelse, havde kun gjort ringe indtryk. De blikke, de tilkastede hinanden, vidnede om skinsyge og strid.\nDer opstod også en ordstrid iblandt dem om, hvem af dem der skulle regnes for den største. Denne strid, der blev ført i Kristi nærværelse, både bedrøvede og sårede ham. Disciplene klamrede sig til deres yndlingstanke: at Kristus skulle hævde sin magt og tage sæde på Davids trone. Og hver især af dem higede i sit hjerte efter den øverste plads i Riget. De havde foretaget deres egen beregning af sig selv og af hinanden, og i stedet for at betragte deres brødre som mere værdige havde de sat sig selv forrest. Jakobs og Johannes anmodning om at måtte sidde på højre og venstre side af Kristi trone havde vakt de andres harme. At de to brødre skulle driste sig til at udbede sig de øverste stillinger, ophidsede i den grad de til at det truede med en splittelse. De følte, at de blev bedømt forkert, at deres trofasthed og evner ikke blev påskønnet. Judas var den, der dømte Jakob og Johannes hårdest.\nDa disciplene kom ind i salen, hvor de skulle spise, var deres hjerter fulde af vrede følelser. Judas skyndte sig hen til Kristus på hans venstre side; Johannes var til højre. Hvis der var nogen højeste plads, så havde Judas besluttet at ville have den, og den plads var ved siden af Kristus. Og Judas var en forræder!\nDer var også opstået et andet stridsspørgsmål. Det var ved et festmåltid skik og brug, at en tjener vaskede gæsternes fødder, og der var ved denne lejlighed truffet forberedelser til denne tjeneste. Kanden, fadet og håndklædet var der, parat til fodvaskningen; men der var ingen tjener til stede, og det var disciplenes pligt at udføre den. Men enhver af disciplene gav efter for sin sårede stolthed og besluttede ikke at ville optræde som tjener. Alle udviste de en stoisk ligegyldighed og syntes ganske uvidende om, at der var noget, de burde gøre. Ved deres tavshed nægtede de at ydmyge sig.\nHvordan skulle Kristus føre disse stakkels sjæle derhen, hvor Satan ikke kunne vinden og en afgørende sejr over dem? Hvordan kunne han vise dem, at det ikke gjorde dem til disciple blot at bekende sig som disciple, eller at dette ikke sikrede dem en plads i hans rige. Hvordan skulle han kunne vise dem, at det er i kærligt tjenersind og sand ydmyghed, at ægte storhed består. Hvordan skulle han vække kærligheden til live i deres hjerter og gøre det muligt for dem at forstå det, som han længtes efter at sige dem?\nDer var intet, som tydede på, at disciplene ville tjene hinanden. Jesus ventede en tid for at se, hvad de ville gøre. Så rejste han, den guddommelige lærer, sig selv fra bordet. Han lagde sin kappe fra sig, fordi den ville have hindret ham i at bevæge sig, tog et håndklæde og bandt det om sig. Disciplene så til med forbavselse og interesse og afventede i tavshed, hvad der nu ville ske. "Derefter hælder han vand i vaskefadet, og han begyndte at tvætte disciplenes fødder og at tørre dem med linnedklædet, han havde bundet om sig." Ved denne handling åbnedes disciplenes øjne. Deres hjerter fyldtes af bitter skam og ydmygelse. De forstod den uudtalte irettesættelse og kom til at se sig selv i et helt nyt lys.\nSådan gav Kristus udtryk for sin kærlighed til sine disciple. Deres selviske sind gjorde ham dybt bedrøvet, men han indlod sig ikke på nogen meningsudveksling med dem på grund af deres vanskelighed. I stedet for gav han dem et eksempel, som de aldrig ville kunne glemme. Hans kærlighed til dem lod sig ikke let rokke eller udslukke. Han vidste, at Faderen havde givet alt i hans hænder, og at han kom fra Gud og vendte tilbage til Gud. Han var sig sin guddommelighed fuldt bevidst; men han havde givet sin kongekrone og kongelige dragt fra sig og påtaget sig en tjeners skikkelse. En af de sidste handlinger i hans liv var at iføre sig en tjeners dragt og gøre en tjeners arbejde.\nFør påskehøjtiden havde Judas for anden gang været sammen med præsterne og de skriftkloge og havde sluttet en overenskomst med dem om at udlevere Jesus til dem. Dog blandede han sig derefter atter med disciplene, som om han var uskyldig i nogen uret og var interesseret i arbejdet med at berede festmåltidet. Disciplene kendte ikke noget til Judas hensigter. Kun Jesus kunne tyde hans hemmelighed. Men alligevel afslørede Jesus ham ikke. Han hungrede efter at vinde hans sjæl. Han følte en lige så stor byrde for ham som for Jerusalem, dengang han græd over den fortabte by. I hans hjerte lød dette råb: Hvordan kan jeg ofre dig. Judas mærkede denne kærligheds tvingende magt. Da Frelserens hænder badede disse smudsige fødder og tørrede dem med klædet, bævede Judas hjerte atter og atter af en trang til der på stedet at tilstå sin synd. Men han kunne ikke få sig selv til at ydmyge sig. Han forhærdede sin sjæl mod angeren, og de gamle tilskyndelser, der for en kort stund var visket bort, fik atter herredømmet over ham. Nu blev Judas krænket over, at Kristus vaskede disciplenes fødder. Hvis Jesus kunne ydmyge sig i den grad, kunne han ikke være Israels konge, tænkte han. Alt håb om verdslig ære i et timeligt rige var gået til grunde. Judas følte sig overbevist om, at der ikke var noget at vinde ved at følge Kristus. Da han først havde set ham nedværdige sig sådan opfattede han det blev han bestyrket i sin hensigt om at fornægte ham og indrømme, at han havde ladet sig føre bag lyset. Han var besat af en djævel, og han besluttede at fuldføre det værk, han havde indvilliget i, ved at forråde sin Herre.\nDa Judas valgte sin plads ved bordet, havde han søgt at sætte sig forrest, og Kristus ydede ham som tjener først sin hjælp. Johannes, som Judas havde næret så stor bitterhed mod, måtte vente til sidst. Men Johannes anså ikke dette for at være en tilrettevisning eller tilsidesættelse. Medens disciplene betragtede Kristi handlemåde, blev de dybt bevægede. Da turen kom til Peter, udbrød han undrende: "Herre! tvætter du mine fødder," Hans hjerte var ved at briste, fordi Kristus nedværdigede sig på denne måde. Han blev skamfuld ved tanken om, at ikke en af disciplene udførte dette arbejde. "Hvad jeg gør, fatter du ikke nu," sagde Kristus, "men du skal forstå det siden efter Peter kunne ikke udholde at se sin Herre, som han troede var Guds Søn, gøre en tjeners arbejde. Hele hans sjæl gjorde oprør mod denne ydmygelse. Han forstod ikke, at det var af denne grund, at Kristus var kommet til verden. Med meget eftertryk udbrød han: "Aldrig i evighed skal du tvætte mine fødder."\nKristus sagde højtideligt til Peter: "Hvis jeg ikke tvætter dig, har du ikke lod og del sammen med mig." Denne tjeneste, som Peter nægtede at tage imod, var et forbillede på en mere ophøjet renselse. Kristus var kommen for at tvætte hjertet rent for syndens smuds. Ved at afslå at ville lade Kristus vaske hans fødder afslog Peter at tage imod den højere form for renselse, der var indbefattet i den ringere. I virkeligheden forsmåede han sin Herre. Der er for Mesteren intet ydmygende i, at vi tillader ham at arbejde for vor renselse. Den mest ægte ydmyghed består i med et taknemmeligt sind at tage imod alt, hvad der sker til gavn for os, og i med oprigtighed at tjene Kristus.\nVed disse ord: "Hvis jeg ikke tvætter ,dig, har du ikke lod og del sammen med mig!" overgav Peter sig med sin stolthed og egensindighed. Han kunne ikke udholde tanken om at skulle skilles fra Kristus. Det ville have været døden for ham. "Så ikke mine fødder alene," sagde han, "men også hænderne og hovedet." Jesus svarede ham: "Den, der er badet, har ikke nødig at tvætte andet end fødderne, men er ellers helt ren."\nDisse ord betyder mere end legemlig renhed. Kristus taler stadig om den højere form for renselse, som den lavere form er et eksempel på. Den, der kom fra badet, var ren, men de sandalklædte fødder blev snart støvede og trængte atter til at vaskes. På damme måde var Peter og hans medbrødre blevet tvættet i den store kilde, som er åbnet mod synd og urenhed. Kristus regnede dem for at være sine egne; men fristelsen havde ledt dem ud i det onde, og de trængte stadig til hans rensende nåde. Da Jesus bandt et klæde om sig for at vaske støvet af deres fødder, var det hans ønske netop ved denne handling at tvætte uenigheden, skinsygen og hovmodet bort fra deres hjerter. Dette var af langt større betydning end at vaske deres støvede fødder. Med det sind, som de dengang havde, var ingen af dem rede til samfund med Kristus. Først når de havde fået et ydmygt og kærligt sind, var de beredt til at deltage i påskemåltidet eller til at få del i den mindetjeneste, som Kristus snart skulle indstifte. Deres hjerter måtte lutres. Stolthed og selviskhed skaber splid og had, men alt dette tvættede Jesus bort ved at tvætte deres fødder. Det frembragte helt forandrede følelser. Medens Jesus så på dem, kunne han sige: "I er rene!" Nu følte de sig som et og elskede hinanden. De var blevet ydmyge og villige til at lære. Med undtagelse af Judas var enhver af dem rede til at indrømme en anden den øverste plads. Nu kunne de med ydmygt sind og taknemmelige hjerter tage imod Kristi ord.\nOgså vi er ligesom Peter og hans medbrødre blevet tvættede i Kristi blod, men alligevel tilsmudses hjertets renhed ofte ved at komme i berøring med det onde. Vi må komme til Kristus for at få hans rensende nåde. Peter veg tilbage for at lade sine smudsige fødder komme i berøring med sin Herres og Mesters hænder; men hvor bringer vi ikke ofte vort syndige, besmittede hjerte i berøring med Kristi hjerte! Hvor er vort onde sind, vor forfængelighed og stolthed ikke frygtelige i hans øjne! Dog må vi komme til ham med al vor skrøbelighed og besmittelse. Kun han kan tvætte os rene. Vi er ikke beredt til samfund med ham, hvis ikke vi er rensede ved hans kraft.\nJesus sagde til disciplene: "I er rene, dog ikke alle." Han havde vasket Judas fødder, men hjertet var ikke blevet overgivet til ham. Det var ikke blevet lutret. Judas havde ikke overgivet sig til Kristus.\nDa nu Jesus havde tvættet disciplenes fødder og havde taget sin kappe på og atter sat sig ned, sagde han til dem: "Forstår I, hvad jeg har gjort ved jer? I kalder mig Mester og Herre, og I har ret, thi jeg er det. Når nu jeg, jeres Herre og Mester, har tvættet jeres fødder, så er også I skyldige at tvætte hverandres fødder. Thi det var et forbillede, jeg gav jer, for at I skal gøre, ligesom jeg har gjort ved jer. Sandelig, sandelig siger jeg eder, en tjener er ikke større end sin herre, heller ikke er et sendebud større end den, som har sendt ham."\nKristus ville have sine disciple til at forstå, at skønt han havde tvættet deres fødder, så forringede dette på ingen måde hans værdighed. "I kalder mig Mester og Herre, og I har ret, thi jeg er det." Og fordi han stod så uendelig højt over dem, blev tjenesten ved ham fuld af nåde og betydningsfuldhed. Ingen var så ophøjet som Kristus, og alligevel nedlod han sig til at udføre den ringeste tjeneste. For at hans folk ikke skulle lade sig vildlede af den egenkærlighed, der bor i det menneskelige hjerte, og som vokser ved at tjene sig selv, gav Kristus personligt eksemplet på ydmyghed. Han ville ikke overlade denne vigtige sag til mennesker. Han anså den for at være af så stor betydning, at han selv, som var Gud lig, handlede som en tjener over for sine disciple. Medens de stredes om at få de øverste pladser, bøjede han, for hvem hvert knæ skal bøje sig, han, som Himmelens engle regner det for en ære at tjene, sig ned for at tvætte fødderne på dem, som kaldte ham Herre. Han tvættede forræderens fødder.\nGennem sit liv og sin lære har Kristus givet fuldkommen belysning ved eksempler af den uselviske tjeneste, der har sit udspring i Gud selv. Gud lever ikke for sig selv. Ved at skabe verden og ved at opretholde alle ting tjener han bestandig andre. "Han lader sin sol stå op både over onde og gode og lader det regne både over retfærdige og uretfærdige." Matt. 5,45. Dette ideal for al tjeneste har Gud overgivet til sin Søn. Jesus blev givet os, for at han skulle stå i spidsen for hele menneskeheden, så at han gennem sit eksempel kunne lære den, hvad det vil sige at tjene. Han levede hele sit liv under tjenestens lov. Han tjente alle og var en hjælper for alle. Således levede han under Guds lov og viste os ved sit eksempel, hvordan vi skal adlyde den.\nAtter og atter havde Jesus forsøgt at stadfæste denne grundregel blandt disciplene. Da Jakob og Johannes fremkom med deres anmodning om en forrang, havde han sagt: "Den, som vil være stor iblandt jer, han skal være jeres tjener." Matt. 20,26. I mit rige findes der ikke plads for nogen forrettighed eller overhøjhed. Den eneste storhed er ydmyghedens storhed. Den eneste udmærkelse findes i at vie sig til tjeneste for andre.\nNu, hvor han havde tvættet disciplenes fødder, sagde han: "Det var et forbillede, jeg gav jer, for at I skal gøre, ligesom jeg har gjort ved jer." Det var ikke blot udøvelse af gæstfrihed, Jesus indskærpede dem med disse ord. De betød mere end blot fodtvætning af gæster for at fjerne rejsestøvet. Kristus indstiftede her en hellig tjeneste. Gennem vor Herres handling blev denne ydmygende ceremoni gjort til en indviet forordning. Den skulle overholdes af disciplene, for at de altid skulle kunne bevare mindet om hans lære i ydmyghed og tjeneste.\nDenne forordning er den af Kristus bestemte beredelse til den hellige nadvertjeneste. Så længe der næres stolthed, uoverensstemmelser og strid om at være den største, kan vi ikke komme i samfund med Kristus. Vi er ikke beredte til at modtage tildelingen af hans legeme og blod. Dette var grunden til, at Jesus bestemte, at mindet om hans ydmygelse først skulle overholdes. DSM 445\nHimmelens hellige vægter er til stede i denne stund for at gøre den sjæleransagende, for at overbevise om synd og for at give den velsignede forvisning om syndernes forladelse. Kristus er der selv med hele sin nåde for at ændre tankernes flugt, der før har søgt egenkærlighedens veje. Helligånden giver nyt liv og følsomhed til dem, der følger Herrens eksempel. Når vi husker på Frelserens ydmygelse for vor skyld, griber den ene erindring ind i den anden. En hel kæde af minder drages frem, erindringer om Guds store godhed og om vore jordiske venners venlighed og ømhed. Glemte velsignelser, misbrugte velgerninger og venlighed, der er blevet mødt med ligegyldighed, dukker op i vore tanker. Roden til bitre følelser, der har fortrængt kærlighedens dyrebare blomst, viser sig for os. Karakterfejl, forsømte pligter, utaknemmelighed mod Gud og kulde over for vore brødre dukker op i erindringen. Man ser synden i det samme lys, som Gud ser den. Vore tanker er ikke selvtilfredshedens tanker, men strengt selvfordømmende og ydmygende. Sindet får kraft til at nedbryde enhver skranke, der har været årsag til fjendskab. Onde tanker og ond tale er bandlyst. Synder bliver bekendt og tilgivet. Kristi altbetvingende nåde kommer ind i sjælen, og Kristi kærlighed forener hjerterne til en velsignet enhed.\nNår man således har lært af denne forberedende tjeneste, vækkes ønsket om et højere åndeligt liv. Det guddommelige vidne vil imødekomme dette ønske. Sjælen vil blive højnet. Vi kan tage del i den hellige nadver med bevidstheden om, at vore synder er os tilgivet. Kristi retfærdigheds solskin vil trænge ind i sjælens kamre og hjertets tempel. Vi ser "Guds Lam, som bærer verdens synd". Joh. 1,29.\nFor dem, der er modtagelige for denne tjenestes ånd, kan den aldrig kun blive en ceremoni. Dens stadige lære vil være denne: "Tjen hverandre i kærlighed." Gal. 5,13. Ved at tvætte sine disciples fødder gav Kristus bevis for, at han ville udføre en hvilken som helst tjenestegerning, hvor ringe den end var, når den blot kunne gøre dem til hans medarvinger til de himmelske skattes evige rigdom. Ved at udføre den samme rituelle tjeneste forpligter hans disciple sig til på samme måde at tjene deres brødre. Hver gang denne anordning bliver helligholdt på rette måde, kommer Guds børn i et helligt slægtskab med hinanden for at kunne hjælpe og være til velsignelse for hinanden. Deres arbejdsmark er lige så stor, som deres Mesters var. Verden er fuld af mennesker, der trænger til, at vi skal tjene dem. De fattige, de hjælpeløse, de uvidende findes alle vegne. De, som har været i samfund med Kristus i salen ovenpå, vil gå ud for at tjene, som han gjorde det.\nJesus, han, hvem alle tjente, kom for at være alles tjener. Og fordi han tjente alle, vil han atter blive tjent og æret af alle. Og de, som ønsker at få del i hans guddommelige egenskaber og at dele hans glæde over at se sjæle blive frelst, må følge hans eksempel på uselvisk tjenersind. Alt dette var indbefattet i Jesu ord: "Thi det var et forbillede, jeg gav jer, for at I skal gøre, ligesom jeg har gjort ved jer." Dette var hensigten med den tjeneste, som han indstiftede. Og han siger: "Når I ved dette," hvis I forstår hensigten med hans lære til jer, er I salige, om I gør det.


Vigtigste / gør det selv / Sådan installeres Kodi på Raspberry Pi 3 (Guide)\nKodi er alles foretrukne media streaming løsning, og Raspberry Pi er nørdens legeplads for at lave flere kølige projekter. Du kan altid købe en dedikeret Kodi-boks (som i sig selv ikke er meget forskellig fra en Android TV-boks), men det tilfredsstiller selvfølgelig ikke nørden i dig. Desuden kan du bruge en Raspberry Pi til at lave flere andre projekter, ud over at bare installere Kodi. Når det er sagt, hvis du leder efter en enklere og mere brugervenlig løsning, har du det bedre at købe en Kodi-boks. Men hvis du elsker at tinkere rundt og ikke har noget imod at lære lidt i processen, så er du inde for en godbid. I dag vil jeg vise dig, hvordan du installerer Kodi på Raspberry P i 3 ved hjælp af OSMC:\nmicroSD-kort med adapter / USB-drev\nHindbær Pi tilfælde (Selvom det ikke er absolut nødvendigt, anbefaler jeg bestemt at få en.)\nDownload OSMC-installationsprogrammet til dit operativsystem. OSMC er et Debian-baseret OS med Kodi installeret, og installationsprogrammet er tilgængeligt for Windows, MacOS og Linux.\nFørste gang du åbner OSMC-installationsprogrammet, skal du hilses med en velkomstmeddelelse. Vælg engelsk (der findes ikke noget andet sprog!) Og Raspberry Pi 2/3 i den efterfølgende boks og klik på den næste pil.\nVælg den version af OSMC, du vil downloade. " 2017.02-2 " er den seneste version som skrevet, men hvis der er nogen opdatering til rådighed, skal du downloade den i stedet, for enhver måde. Klik på den næste pil for at fortsætte. Installatøren vil forsøge at downloade den valgte version fra internettet i det næste trin. Alternativt kan du først downloade diskbilledet fra deres hjemmeside og markere "Brug en lokal build på min computer".\nTilslut kortlæseren med et microSD-kort i USB-porten på din bærbare computer. Vælg indstillingen " På et SD-kort ", når det spørger, hvor du skal installere OSMC, og klik på den næste pil.\nVælg dit netværkstilslutningstype i dette trin. Hvis du bruger Ethernet, skal du vælge "Wired connection", og hvis du bruger WiFi, skal du vælge "Wireless". Klik på den næste pil for at fortsætte.\nHvis du vælger "Trådløs", skal du indtaste dit Wi-Fi navn og din adgangskode, og klik på den næste pil.\nVælg den enhed, der vises, og klik på den næste pil. Vær opmærksom på at installere OSMC vil formatere microSD-kortet, så sørg for at sikkerhedskopiere vigtige filer. I det sjældne tilfælde, at du ikke kan se en enhed, skal du sørge for, at kortlæseren med et MicroSD-kort er forbundet til din bærbare computer / skrivebord og formateret korrekt.\n(Læs!) Og accepter licensaftalen og fortsæt til næste skærmbillede.\nDownloaden ( ~ 175 MB ) vil nu begynde og skal afsluttes om et par minutter afhængigt af din netværksforbindelse. Efter færdiggørelsen er du klar til visningstid! (eller så skal det mindst sige!)\nPå dette tidspunkt har du gennemført softwareinstallationsprocessen. Lad os nu gå videre til hardwaredelen.\nForetag de nødvendige hardwareforbindelser\nSæt microSD-kortet i Raspberry Pi's kortspor. Tilslut USB-tastaturet og strømforsyningen til Raspberry Pi.\nTilslut HDMI-kablet til et eksternt display / TV, og tænd for strømforsyningen. Du skal nu se OSMC-vinduet, og initialiseringen skal være færdig inden for få sekunder.\nDu skal se en ret grundlæggende opstartsguide ved første start. Brug dit tastatur til at navigere rundt i grænsefladen og vælge ting. Vælg bare dit foretrukne sprog, tidszone, enhedsnavn og andre lignende ting.\nDu har mulighed for at vælge mellem to forudinstallerede temaer: Kodi's Krypton's nye standardtema, Estuary eller OSMC-hud. Selvfølgelig kan du downloade og anvende flere andre temaer senere.\nSå det er det! Du har med succes installeret Kodi på Raspberry Pi 3.\nSom du kan se, er det ganske nemt at installere Kodi på Raspberry Pi ved hjælp af OSMC. Hvis du af en eller anden grund søger et alternativ til OSMC, kan du også prøve OpenELEC.\nBrug af Kodi på Raspberry Pi 3\nI min begrænsede test kunne jeg få Kodi til at fungere fejlfrit på Raspberry Pi 3. Pi'ens 1, 2 GHz CPU og 1 GB RAM lavede til en jævn oplevelse på Kodi. Jeg var i stand til at oprette forbindelse til WiFi og søge efter tilføjelser. Pi har også en Ethernet-port, så du kan også gøre med kabelforbundet internetforbindelse. Der kan være lejlighedsvis stak i grænsefladen, når du forsøger at spille en højkvalitetsvideo, men jeg oplevede små eller ingen billedfrekvensdråber. Mens jeg ikke bemærkede nogen unormal temperaturstigning, har nogle mennesker i samfundet sikkert. Du kan altid overvåge Pi's temperatur ved at gå ind i Kodis indstillinger. Sørg også for at have en sag, der ikke forhindrer luftcirkulationen. Hvis intet hjælper, kan du lige så godt prøve at bruge en køleskab.\nHvis du er ny til Kodi, kan du tjekke vores detaljerede artikel om, hvordan du bruger den til at komme i gang med det.\nInstaller og brug Kodi på Raspberry Pi 3 nemt\nInstallation af Kodi på en Raspberry Pi giver dig en kraftig streaming af medier til en overkommelig pris. Nå, hvis du har en Raspberry Pi 3 eller en anden version med dig, og du bruger Kodi meget, bør det være en god idé at oprette din helt egen Kodi-boks ved hjælp af Raspberry Pi. Så har du forsøgt at installere Kodi på en Raspberry Pi 3? Hvis ja, vil jeg gerne høre om din oplevelse i kommentarfeltet nedenfor.


Stor fest i morgen\nDet kan vist ikke været gået forbi en Hvidovre Avis-læser, at Avedørelejren i morgen kan fejre 100 år.\nDet smukke kaserneområde, der i dag er beboelseskvarter, kulturkvarter og Filmby, lægger alle sejl til fra kl. 10.00: Oplev alt fra akrobatik på hesteryg til overflyvninger med historiske fly og den internationalt kendte rockgruppe The Raveonettes.\nLejren åbnede som militærlejr i 1913, men i dag finder man f.eks. Cirkusmuseet og Zentropa her. Man kan også se boder og købe både mad og drikke på stedet. Se programmet på forstadsmuseet.dk eller facebook.com/avedorelejren100aar. Der er gratis adgang.


Svindlere vil have dit NemID | Lån & Spar\nSvindlere vil have dit NemID\nUden dine NemID koder kan svindlere ikke stjæle penge fra din netbank. Desværre viser foreløbige tal fra de danske banker, at 2019 var et godt år for svindlerne, som lokkede NemID koder ud af mange danske bankkunder.\nDet store antal svindelsager i 2020 var aldrig blevet til noget, hvis kunderne havde valgt at afbryde samtalen og ikke havde givet deres NemID koder til svindleren i den anden ende af telefonrøret.\nMen hvordan skal man vide, om det er banken eller en svindler, der ringer? De kunder, som er blevet snydt, fortæller, at svindleren i telefonen var venlig, havde indsigt i personlige informationer og talte dansk. Det gør det jo sværere at gennemskue, men hvis man bare husker på, at banken aldrig vil ringe og bede om at få kundernes NemID koder, så bliver svindlerne hurtigt arbejdsløse.\n'Udlever ikke dine NemID koder til nogen - det er dine helt personlige koder'\nNemID er strengt personlige informationer\nDin NemID adgangskode og engangskoderne fra dit kodekort eller NemID nøgleapp er strengt personlige og må aldrig udleveres til andre - ikke engang ægtefæller.\nBanker, SKAT eller NemID vil aldrig bede om disse oplysninger hverken over telefon, på mail eller sms. Husk det – og tag evt. en snak med ældre familiemedlemmer eller venner, som ifølge statistikkerne er særligt udsat i forhold til denne type svindel.