Skat.dk: Moms - afgiftsgrundlag - byttehandler\n14 Apr 2015 15:07\n15 Jan 2015 13:36\nRetten i Randers, BS 8-435/2010\nSagen vedrørte opgørelsen af afgiftsgrundlaget i en situation, hvor sagsøgeren havde modtaget brugte mobiltelefoner som delvis betaling for levering af nye mobiltelefoner (såkaldt byt-til-nyt).\nSKAT havde ved opgørelsen af afgiftsgrundlaget fastsat værdien af de brugte mobiltelefoner til det beløb, som sagsøgeren havde modtaget ved videresalget af mobiltelefonerne, dels til G4 A/S, dels til butikskunder.\nG4 A/S forestod markedsføring, indkøb m.v. i G4-samarbejdet. Aktierne i G4 A/S var ejet af selskaberne (forhandlerne) i G4-samarbejdet, herunder af sagsøgeren. G4 A/S havde videresolgt de brugte mobiltelefoner fra samtlige selskaber i G4-samarbejdet i større partier primært til udenlandske aftagere.\nSagsøgeren gjorde gældende, at den subjektive værdi af de indbyttede brugte telefoner skulle fastsættes i overensstemmelse med de priser, som var opnået ved G4 A/S' salg til tredjemand.\nRetten fastslog, at afgiftsgrundlaget skulle fastsættes som værdien af de indbyttede brugte telefoner for sagsøgeren (den subjektive værdi). Den objektive værdi af mobiltelefonerne eller værdien for andre selvstændige juridiske personer kunne ikke tillægges betydning.\nRetssagen var i medfør at retsplejelovens § 12, stk. 3, blevet behandlet under medvirken af tre dommere.\nMomsloven § 28, stk. 2 (dagældende)\n6. momsdirektiv artikel 11, stk. 1 (dagældende)\nDen juridiske vejledning 2015-1 D.A.8.1.1.10.2\n(advokat Hans Sønderby Christensen)\nMarianne Sonne, Tina Rud og Bjarke S. Andersen\nDenne sag, der er anlagt den 26. februar 2010, angår opgørelsen af momsgrundlaget for sagsøgeren H1 A/S' salg af nye mobiltelefoner i perioden 1. januar 2004 til 31. december 2006 efter "byt til nyt"- konceptet, hvor købesummen udover penge blev berigtiget ved indlevering af en brugt mobiltelefon.\nSagsøger har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Skatteministeriet, skal tilpligtes at anerkende, at momsgrundlaget ved indbytning af brugte telefoner i perioden 1. januar 2004 til 31. december 2006 skal opgøres til 901.509 kr.\nSagen er i medfør af retsplejelovens § 12, stk. 3, behandlet under medvirken af 3 dommere.\nLandsskatteretten har afsagt kendelse den 27. november 2009.\nSagsøger i sagen, H1 A/S, er en detailhandelsbutik, der handler med blandt andet mobiltelefoner og teleydelser. Sagsøger er en del af et kædesamarbejde under G4 A/S, og er sammen med andre G4-forhandlere aktionær i G4 A/S. H1 A/S og G4 A/S er to forskellige juridiske enheder.\nI perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2006 markedsførte H1 A/S og de øvrige G4-forhandlere en kampagne under navnet "byt til nyt". Kampagnen var indrettet således, at kunderne kunne købe en mobiltelefon og delvis betale for den ved at indbytte en brugt mobiltelefon. De brugte mobiltelefoners værdi var på forhånd fastsat til et standardiseret beløb, som kunden således fik i rabat i forhold til den anførte normalpris for telefonen.\nDe brugte mobiltelefoner, som H1 A/S på denne måde modtog, blev sendt til G4 A/S, som herefter betalte et beløb til H1 A/S, svarende til den rabat, H1 A/S havde givet kunden.\nG4 A/S videresolgte de brugte mobiltelefoner til købere i udlandet.\nH1 A/S kunne i stedet for at fremsende den brugte mobiltelefon til G4 A/S sælge telefonen i sin egen forretning.\nByt til nyt kampagnen var landsdækkende og gjaldt for alle forhandlere i G4-samarbejdet.\nDet er ubestridt mellem parterne, at H1 A/S i perioden har fremsendt 18.039 brugte mobiltelefoner til G4 A/S, og at G4 A/S har videresolgt disse for en gennemsnitlig pris på 231,96 kr., hvilket efter fradrag af omkostninger gav en nettoværdi på 182,33 kr. pr. telefon. Lægges denne nettoværdi til grund for opgørelsen af sagsøgerens momsgrundlag, udgør momsgrundlaget af de brugte telefoner, der er sendt til G4 A/S 822.213 kr.\nDer er ubestridt mellem parterne, at H1 A/S i perioden selv har solgt 1.057 af de brugte indbyttede mobiltelefoner for en gennemsnitlig pris på 339,39 kr. hvilket efter fradrag af omkostninger gav en nettoværdi på 300,11 kr.pr. telefon. Lægges denne nettoværdi til grund for opgørelsen af sagsøgerens momsgrundlag, udgør momsgrundlaget af de brugte telefoner, H1 A/S selv solgte, 79.296 kr.\nDer er ligeledes ubestridt mellem parterne, at H1 A/S for de brugte telefoner, der blev sendt til G4 A/S, modtog 6.541.073 kr. fra G4 A/S, svarende til den rabat, som H1 A/S havde ydet kunderne.\nH1 A/S' synspunkt er, at momsgrundlaget skal beregnes ud fra 822.213 kr. og 79.296 kr., i alt 901.509 kroner, svarende til påstanden.\nSkatteministeriets synspunkt er, at momsgrundlaget er det beløb, som H1 A/S har modtaget for de brugte mobiltelefoner fra G4 A/S, og derved udgør 6.541.073 kr., hvorefter momsen er 1.308.215 kr. Dette beløb er reduceret med allerede modtaget moms på 42.771 kroner, hvorfor Skatteministeriet har opkrævet yderligere 1.265.444 kr., som H1 A/S har betalt.\nSKAT traf den 3. oktober 2007 afgørelse om, at H1 A/S skulle efterbetale 1.265.444 kr. i moms for perioden 1. januar 2004 - 31. december 2006. H1 A/S påklagede afgørelsen til Landsskatteretten, der den 27. november 2009 stadfæstede SKATs afgørelse. H1 A/S indbragte herefter ved nærværende sag Landsskatterettens kendelse for retten.\nLandsskatterettens bemærkninger og begrundelse i kendelsen er sålydende:\nAf 6. momsdirektivs artikel 11, punkt A, stk. 1, litra a) nu momssystemdirektivets artikel 73) fremgår følgende:\na) ved levering af goder og tjenesteydelser, bortset fra de under litra b), c) og d) omhandlede, den samlede modværdi, som leverandøren eller tjenesteyderen modtager eller vil modtage af køberen, aftageren eller tredjemand for de pågældende transaktioner, herunder tilskud, der er direkte forbundet med transaktionernes pris,\nVed levering af varer og ydelser er afgiftsgrundlaget vederlaget, herunder tilskud, der er direkte forbundet med varens eller ydelsens pris, men ikke indbefattet af afgiften efter denne lov.\nstk. 5. I afgiftsgrundlaget kan fradrages 80 pct. af beløb, der er godtgjort kunder for varer, som virksomheden har taget retur.\nStk. 2. For varer og ydelser, der helt eller delvis leveres mod anden betaling end penge (byttehandel), er afgiftsgrundlaget virksomhedens almindelige pris ved levering af den pågældende vare eller ydelse. Findes der ikke en sådan almindelig salgspris, er afgiftsgrundlaget en kalkuleret salgspris, der skal omfatte samtlige de omkostninger og den avance, der i almindelighed indgår ved levering af varer og ydelser af den pågældende art. Kan begge parter fuldt ud fradrage afgiften af det modtagne, kan afgiften beregnes på grundlag af forskelsbeløbet.\nHerefter bemærkes, at i forlængelse af Landsskatterettens kendelse af 28. november 2006 i sagerne om "byt til nyt" konceptet, har klageren haft mulighed for at fremlægge dokumentation for, at modværdien af de indleverede brugte mobiltelefoner reelt har været en anden end den som klageren har oplyst i sine annoncer.\nFastsættelse af modværdien som momsberegningsgrundlag må i denne forbindelse tage udgangspunkt i værdien for klageren, og ikke i værdien for andre selvstændige juridiske enheder, uanset at der måtte være relationer mellem klageren og disse enheder.\nDen fremlagte dokumentation kan ikke anses for tilstrækkelig til at kunne dokumentere, at værdien af de indleverede brugte mobiltelefoner har været en anden.\nSamtidig bemærkes, at de fremlagte fakturaer for salg til afrikanske aftagere ikke vedrører salg fra klageren, men derimod salg fra den selvstændige enhed G4 A/S.\nDet bemærkes ligeledes, at det af det fremlagte materiale fremgår, at klageren i sit eget bogholderi samt salgsstatistikker anfører værdien af de brugte mobiltelefoner svarende til den værdi/rabat klageren selv har angivet i sin annoncering. Der er herved skabt en væsentlig formodning for, at mobiltelefonerne også har haft denne værdi for klageren. Der skal henvises til Vestre landsrets dom af 21. december 2004 offentliggjort i SKM2005.39.VLR. Det er heller ikke med fornøden sikkerhed dokumenteret, hvilke konkrete mobiltelefoner de fremlagte fakturaer vedrører.\nEndelig bemærkes det i øvrigt, at tidligere Landsskatterets kendelser er afgjort i overensstemmelse med daværende momslovgivning samt i overensstemmelse med de retningslinjer, som bl.a. fremgår af EF-Domstolens dom af 24. oktober 1996 i sag C-288/94 (Argos Distributors Ltd) præmis 16 og 17 vedrørende 6. momsdirektivs artikel 11, punkt A, stk. 1, litra a) Kendelserne kan derfor ikke anses at stride mod ændringen af momsloven ved lov nr. 525 af 17. juni 2008, der først trådte i kraft pr. 1. januar 2009.\nH1 A/S har under sagens forberedelse fremsat begæring om, at der stilles præjudicielle spørgsmål til EU-domstolen. Dette spørgsmål blev behandlet ved en mundtlig procedure den 14. november 2013. Retten afsagde den 12. december 2013 kendelse om, at H1 A/S' anmodning om forelæggelse af spørgsmål for EU-Domstolen ikke toges til følge.\nA har forklaret, at han er ejer af og var bestyrelsesformand i H1 A/S. Han er også aktionær i G4 A/S og har været i bestyrelsen i G4 A/S. Der var tale om et kædesamarbejde, således at de at de enkelte G4-forhandlere, herunder H1 A/S, skulle følge de retningslinjer, som G4 A/S fastsatte.\nMed "byt til nyt"-kampagnen fik kunderne mulighed for at købe en ny telefon til en lavere pris mod, at de indleverede en brugt mobiltelefon i bytte.\nIdeen med kampagnen var at skabe et mersalg, både i forhold til salget af mobiltelefoner og abonnementer hertil.\nH1 A/S gav kunden mere for den brugte telefon end den reelt var værd, men dette tab friholdte G4 A/S de enkelte forhandlere for. Den pris, som kunden fik for den brugte telefon, skete ikke efter en prisforhandling med den enkelte kunde. Der var derimod tale om standardiserede priser, som var fastsat af G4 A/S. Alle forhandlerne i samarbejdet var forpligtede til at overholde de priser, som G4 A/S fastsatte. Det nedslag, som kunden fik, var ikke lig med den værdi, som kundens brugte mobiltelefon havde.\nDet havde været G4 A/S, som havde stået for kampagnen. Det prisnedslag, som kunderne fik, varierede gennem årene. Prisnedslaget afhang af, hvilken type telefon, som kunderne indbyttede, f.eks. om telefonen havde farveskærm. Ekspeditionen skete på den måde, at ekspedienten indtastede et varenummer for den brugte telefon, hvorefter rabatten blev udløst til kunden og kom på kvitteringen.\nDet var G4 A/S, som stod for markedsføringen både nationalt og lokalt. De forskellige operatører skulle altid godkende annoncen. Operatørerne var teleselskaberne som f.eks. G1 og G2.\nI den periode, hvor kampagnen kørte, indbyttede H1 A/S omkring 19.000 telefoner. Det var et krav fra G4 A/S, at telefonerne skulle indsendes til dem, såfremt H1 A/S skulle friholdes for den rabat, der var givet til kunden. Såfremt den brugte telefon ikke blev indsendt, blev man således ikke kompenseret for rabatten. Det var vigtigt for H1 A/S at sende de brugte mobiltelefoner, da det ellers var en underskudsforretning. Uanset hvad telefonen reel var værd, vidste H1 A/S altid, hvad de fik for telefonen, når den blev sendt til G4 A/S.\nDe brugte telefoner blev talt op hver dag, og der blev lavet en faktura til G4 A/S. H1 A/S skulle give samme indkøbspris for telefonen, uanset om den blev videresolgt i forbindelse med "byt til nyt"- kampagnen eller på normal vis.\nAf de indbyttede telefoner var nogle af dem i en sådan god stand, at H1 A/S selv solgte disse i butikken. Dette drejede sig om ca. 1.000 styk. Det var særligt, hvis telefonen var under 1 år gammel, da der så stadig var garanti på den fra producentens side.\nKampagnen var bygget sådan op, at operatørerne gav en større salgsbonus, jo flere telefoner og abonnementer, G4's forhandlere solgte.\nKampagnen medførte et betydeligt mersalg.\nDe fleste af de brugte telefoner var uden værdi. Det var kun fordi, G4 A/S kunne indsamle et meget stort antal og videresælge dem til udlandet, at de havde værdi. I Danmark havde de ingen værdi, da der ikke var et marked for brugte telefoner.\nG4 A/S fik udgifterne til rabatten dækket ind via bonusaftaler m.v. med operatørerne, der leverede mobiltelefonerne. G4 A/S vidste på forhånd, hvilket salg der skulle opnås for at få bonussen, men løb en risiko på aftalerne. Operatørerne udbetalte bonussen for mersalget til G4 A/S en gang om året.\nNJ har forklaret, at han er økonomichef ved G4 A/S. Han har været tilknyttet selskabet som revisor siden 2002 og været ansat siden 2006.\n"Byt til nyt"-kampagnen blev lanceret for at gøre G4 attraktiv i forhold til konkurrenterne. Der var tale om en markedsføringsgimmick. Kampagnen medførte et mersalg på 3 gange det normale. Kampagnen trak mange kunder ind til forhandlerne, og dette medførte også et mersalg for andet end "byt til nyt"-produkterne.\nI dag er der omkring 12-13 privatforhandlere og det samme antal erhvervsforhandlere i G4-samarbejdet. Da samarbejdet var størst, var der omkring 100 forhandlere.\nNår G4 A/S skulle sælge de brugte telefoner, var mængden vigtig for prisen. Enkeltvis havde telefonerne en meget begrænset værdi.\nDet var G4 A/S, stod for kampagnen, og de enkelte forhandlere skulle overholde de regler, som G4 A/S satte op. Det var således G4 A/S, som fastsatte priserne - både for de nye telefon og for de brugte, som kunderne kunne indbytte. For indbytningstelefonerne var der tale om standardpriser, og prisen kunne f.eks. afhænge af, om telefonen havde farveskærm.\nG4 A/S fik salgsbonus alt efter, hvor mange telefoner og abonnementer der blev solgt. Det var teleselskaberne, dvs. leverandørerne, der betalte bonussen. I perioden var der tale om en samlet bonus på mellem 30 og 40 mio. kr.\nKampagnen var en god forretning for alle. Forbrugerne fik en billigere mobiltelefon. Forhandlerne havde et mersalg og blev friholdt for det tab, der var på telefonen. Teleselskaberne solgte flere telefoner og abonnementer.\nFor G4 A/S var det en underskudsforretning, hvis man alene så på de indbyttede telefoner, men dette kom dog tilbage ved bonussen fra teleselskaberne. Det var G4 A/S, der indgik aftalerne med teleselskaberne, men G4 A/S havde ikke selv mulighed for at sælge produkter, hvorfor dette var forhandlernes opgave. Hverken G4 A/S eller de enkelte forhandlerne kunne således virke uden hinanden. De anså sig derfor for en forening.\nDet var G4 A/S, der udarbejdede annoncemateriale, og dette skulle godkendes af de enkelte teleselskaber.\nForhandlerne fik ikke penge, såfremt de brugte indbyttede telefoner ikke blev sendt til G4 A/S.\nDet var forhandlerne og ikke G4 A/S, som skulle tjene penge. G4 A/S skulle bare have sine omkostninger dækket ind og ikke give et egentligt overskud. G4 A/S havde aldrig underskud, men via bonusudbetalingerne et overskud, som blev udbetalt til forhandlerne.\nSN har forklaret, at han havde været statsautoriseret revisor siden 1983. Han har været tilknyttet G4 A/S og H1 A/S siden, selskaberne blev stiftet. Han har udført revisorbistand og rådgivning til selskaberne.\nDe enkelte G4-forhandlere var aktionærer i G4 A/S. Ideen bag konstruktionen var, at de enkelte butikker, der var af begrænset størrelse, skulle have en fælles aktør, der kunne agere samlet på deres vegne udadtil over for store operatører/leverandører som G1 og G3 m.fl.\nKampagnen "byt til nyt" gav et betydeligt mersalg hos forhandlerne. Der blev givet en høj byttepris for kundens brugte mobiltelefon, hvilket ansporede til at købe en ny telefon.\nKampagnen var finansieret på den måde, at operatørerne - der ved salg af en ny telefon tjente penge på abonnementet til telefonen - gav et tilskud eller en bonus, som nedsatte prisen på de til G4 leverede mobiltelefoner. Forbrugeren betalte for telefonen til forhandleren, men for abonnementet til operatøren.\nDe brugte telefoner, som blev indbyttet, blev sendt tilbage til G4 A/S, og de enkelte forhandlere fik derefter penge fra G4 A/S pr. brugt telefon. Værdien af de fleste brugte telefoner var ikke stor for forhandlerne. De nyeste og bedste satte den enkelte forhandler selv i stand og solgte i butikken. Dette såfremt telefonen var mindre end et år gammelt, da der stadig var garanti på disse. Resten blev lagt i en stor sæk og sendt til G4 A/S. G4 A/S solgte telefonerne videre til udlandet - f.eks. Kenya. Ved salg til udlandet var handlen ikke underlagt den danske købelov, og derfor havde køberne ingen reklamationsret.\n"Byt til Nyt"-kampagnen blev lanceret, fordi der var tale om et presset telemarked, og G4-samarbejdet havde brug for nye tiltag for at være med.\nForhandlerne lavede ikke en individuel prisfastsættelse på de indbyttede telefoner; der var tale om en standartpris, fastsat af G4 A/S. Den pris, som de enkelte forhandlere fik fra G4 A/S, havde de også fået tidligere som rabat, men nu skulle de altså bare sende de brugte telefoner retur også.\nPrisfastsættelsen fra G4 A/S havde intet med de brugte telefoners reelle værdi at gøre. For de enkelte forhandlere havde telefonen ofte slet ingen værdi. Faktisk havde de ofte en negativ værdi, da forhandlerne skulle bruge tid og arbejdskraft på at håndtere dem.\nG4 A/S fik en større bonus fra operatørerne alt efter, hvor mange mobiltelefoner og abonnementer der blev solgt. Kunderne gjorde en god handel, fordi de fik en mobil til en nedsat pris ved at indbytte en værdiløs, brugt mobil. De enkelte forhandlere gjorde en god handel, fordi de fik et betydeligt mersalg. Operatørerne gjorde en god handel, fordi de fik solgt flere teleydelser.\nNår forhandlerne fik pengene for den brugte telefon fra G4 A/S, var det ikke tale om et reelt salg, men et tilskud. Forhandlerne skulle fremsende telefonen for at få tilskuddet. Forhandleren kendte i forvejen størrelsen på tilskuddet.\n1. Rettens kendelse af 12. december 2013 bekræfter Domstolens praksis\nByretten har ved kendelse af 12. december 2013 bestemt, at der ikke er anledning til at stille spørgsmål til EU-Domstolen og henviser i sin begrundelse til de to EU-domme C-288/94 (Argos Distributors) og C-126/88 (Boots Company). Ligesom retten henviser til, at den skal træffe sin afgørelse på baggrund af sædvanlig bevisvurdering af de brugte telefoneres faktiske modværdi i penge på indbytningstidspunktet.\nSagsøger er enig i, at de vigtige principper for beregning af momsgrundlaget kan udledes af de to domme, som præcist fastslår, at\n(...) Modværdien er derfor den subjektive værdi, dvs. det beløb der faktisk modtages i det konkrete tilfælde, og ikke en værdi, der ansættes efter objektive kriterier.\n(Argos, præmis 16) og\n(momsgrundlaget er, red.) den faktiske modværdi i penge, som Argos modtager, (...) eftersom det kun er denne faktiske modværdi, der kan udgøre beskatningsgrundlaget." (Argos, præmis 21) og at\n(...) det ved afgørelsen af, om et bestemt element er omfattet af bestemmelsen (artikel 11 A, stk. 1, litra a, red.) først (må) undersøges, om det falder ind under en af de kategorier, der, hvortil der henvises i stk. 2 og 3, og kun i benægtende fald skal der tages udgangspunkt i det generelle begreb i stk. 1, litra a)." (Boots, præmis 16).\nRetten skal altså udfinde den faktiske modværdi i penge på indbytningstidspunktet af de brugte indbyttede telefoner, og som det første led i denne vurdering skal retten tage stilling til, om der er ydet forbrugeren en rabat. Såfremt det er tilfældet, følger det af Boots-dommens præmis 16, at denne rabat skal fratrækkes momsgrundlaget.\nDen subjektive værdi er dermed den (ikke en på forhånd objektiverede) faktiske modværdi i penge, som skal fastslås på baggrund af en sædvanlig bevisvurdering, Jf. kendelse af 12. december 2013 fra Byretten, og som ikke kan overstige den værdi i penge som telefonen har på indbytningstidspunktet, altså den værdi i penge som forbrugeren rent faktisk betaler med sin brugte telefon ved indbytningstransaktionen (jf. EU-Kommissionens udtrykkelige bekræftelse, bilag 20).\nEt omdrejningspunkt i sagen er derfor, at telefonens faktiske modværdi i penge svarer til dens subjektive værdi, som helt enkelt ikke skal forveksles med (talesprogs-) ord som "subjekt" og "objekt" med den konsekvens, at samme telefon kan have flere forskellige værdier alt efter, hvordan den momspligtige indretter sig - og hvis det sker ved en frivillig kæde med én værdi for forbrugeren, når den indbyttes og en anden værdi for forhandleren i den frivillige kæde, som konceptafregner videre til sit hovedkontor (G4 A/S). Telefonens subjektive værdi er dens værdi på indbytningstidspunktet, og det afhænger ikke af til hvilken pris den efterfølgende konceptafregnes.\nSagsøger skal behandles således neutralt, uanset om denne er en selvstændig kæde af frivillige butikker med både indbytning og konceptafregning eller om sagsøger er en del af en kapitalkæde. Det er telefonens faktiske modværdi i penge, som sagen handler om.\n2. EU-Kommissionen bekræfter sagsøgers tolkning og rettens kendelse.\nDer skal foretages en sædvanlig bevisbedømmelse af telefonernes faktiske modværdi i penge\nEU-Kommissionen fastslår følgende:\nBeskatningsgrundlaget for den moms, afgiftsmyndighederne opkræver, kan således ikke være højere end den modværdi, der faktisk betaltes af den endelige forbruger (...)\nDet vil sige, at beskatningsgrundlaget er maksimeret til den modværdi, der faktisk betaltes af forbrugeren.\nKommissionen understreger det med følgende:\nHvis kunden betaler en nedsat pris på overdragelsestidspunktet, får han derfor en rabat, som omfattet af artikel 11, stk. 3, litra b, som ikke skal medregnes i beskatningsgrundlaget.\nDet vil sige, at beskatningsgrundlaget fastlægges ud fra den rabat som forbrugeren modtager på overdragelsestidspunktet. Den rabat, som forbrugeren modtager, skal helt enkelt fratrækkes.\nSagsøgtes synspunkt, hvorefter der skal lægges vægt på sagsøgers efterfølgende afregning med Hovedkontoret må derfor afvises.\nParterne er enige om, at den værdi, som Hovedkontoret har solgt til tredjemand er et relevant udtryk for markedsværdien (sagsøgtes proceserklæring).\nDermed har sagsøger løftet sin bevisbyrde for, at den faktiske modværdi i penge på indbytningstidspunktet ikke kan overstige denne værdi.\n4. Baggrund for konklusion\n4.1. Til at understøtte både ovenstående faste praksis fra Domstolen og EU-Kommissionens udtrykkelige bekræftelse - og dermed sagsøgers konklusion, gøres nedenstående gældende:\nBestemmelsen om rabatter findes i Rådets direktiv 77/388/EØF (herefter "momssystemdirektivet"), artikel 11, punkt A, stk. 3, litra b), hvoraf det fremgår, at rabatter "(...) der ydes køberen (...), og som opnås på det tidspunkt, hvor transaktionen finder sted", ikke skal medregnes i beregningsgrundlaget.\nForbrugeren har i forbindelse med købet af sin nye telefon, der delvist er betalt ved indbytning af en brugt telefon, opnået en rabat. Dette fremgår allerede af annoncekampagnen, der angiver, at der f.eks. ydes en "farverabat" eller en "lille-rabat", hvortil kommer, at størrelsen af den ydede rabat er dokumenteret ved sagens bilag H.\nUden konceptet ville de brugte telefoner i Danmark have været værdiløse eller stort set værdiløse, da der ikke er eller var noget marked for brugte "almindelige mobiltelefoner". Parterne er endvidere enige om, at kunden de facto opnår et samlet nedslag, som er højere end telefonens værdi. Parterne er således enige om handelsprisen af telefonerne. Sagsøgte fastholder således alene sin beskatning ud fra det formelle synspunkt, at selvom telefonen har en lavere værdi, har den alligevel en højere værdi for forhandleren / sagsøger, da denne konceptafregner overfor.\nDen konceptuelle afregningspris mellem sagsøger og hovedkontoret kan imidlertid ikke lægges til grund som udtryk for "den faktiske modværdi i penge" af de brugte telefoner, eftersom denne afregningspris er et beløb sammensat af to elementer, nemlig (i) den "faktiske modværdi i penge" af den brugte telefon, som modtages fra kunden, og (ii) en incitamentsbetaling ved konceptafregningen, som er modtaget fra G4's hovedkontor, og hvoraf der allerede er betalt moms. Det er en forudsætning for konceptet, at der kan indsamles tusindvis af telefoner fra forhandlerne (blandt andre sagsøger), og det sker i praksis ved økonomisk tilskyndelse af den enkelte forhandler.\nSagsøger gør gældende, at momsgrundlaget alene er den modværdi, som sagsøger de facto har modtaget fra kunden, og som i sagens natur ikke kan være højere end den pris som telefonen sælges til af Hovedkontoret til videresalg udenfor landets grænser.\n4.2. Det momsretlige neutralitetsprincip\nMoms er en afgift, der beregnes af en vares eller tjenesteydelses salgspris. Formålet med momssystemet er, at momsen endeligt skal betales af den private forbruger og ikke af virksomhederne, der således kan fradrage den betalte købsmoms i den salgsmoms, som virksomhederne opkræver på vegne af SKAT og følgelig indbetaler til SKAT.\nDenne nødvendige sammenhæng mellem fradragsret og indbetalingspligt, der udgør momssystemets kerne, kaldes det momsretlige neutralitetsprincip. Landsskatteretten har i sin nylige afgørelse SKM2013.571.BR udtrykt det således:\nMomssystemets grundlæggende neutralitetsprincip tilsiger, at virksomheder i forbindelse med momspligtige aktiviteter ikke skal belastes af moms, idet momsen skal bæres af slutforbrugeren.\nFormålet med momssystemet er med andre ord at pålægge forbrugeren en afgift, der skal beregnes af dennes udgift. Momsgrundlaget ved det endelige salg til forbrugeren kan derfor heller ikke overstige dennes samlede udgift, jf. udtrykkeligt Domstolens praksis: Elida Gibbsdommen, sag C-317/94, præmis 24.\nDet følger heraf, at afgiftsmyndighederne (...) ikke til sidst kan opkræve et beløb, der er højere end det, den endelige forbruger har betalt.\nDomstolens praksis er i fuld overensstemmelse med momsdirektivet ordlyd og formål. Således kan det udledes af direktivets forarbejder, at der ved opgørelsen af den moms, som sagsøger modtager ved indbytningen alene skal ses på værdien af forbrugerens betaling. Bulletin of the European Communities Supplement 11/73, "Proposal for a sixth Council Directive on the harmonization of Member States concerning turnover taxes. Common system of value added tax: Uniform basis of assessment", p 14.\n(...) For what has to be taxed is the actual cost to the consumer of goods and services and not a theoretical value put upon them.\nMed dette grundfæstede fokus på forbrugerens udgift (actual cost to the consumer) ligger det fast, at hvis forbrugeren har opnået en rabat, skal den udelukkes fra momsgrundlaget.\nDenne sag drejer sig således alene om at fastslå værdien af forbrugerens betaling, idet sagsøger gør gældende, dels at der ved videresalget til tredjemand er ført bevis for den brugte telefons faktiske værdi og derved forbrugerens rabat, og dels at denne rabat, som er ydet forbrugeren som en tilskyndelsesforanstaltning, skal udelukkes af momsgrundlaget.\n4.3. Beskatningsgrundlaget er forbrugerens udgift på indbytningstidspunktet ("faktiske modværdi i penge på overdragelsestidspunktet")\nUnder retsmødet den 14. november 2013 fremførte sagsøgte det synspunkt, at selvom der måtte være ydet forbrugeren en rabat, var det ikke sagsøgeren, men derimod G4's hovedkontor, der havde ydet rabatten, hvorfor denne ikke skulle fragå i momsgrundlaget.\nSynspunktet er irrelevant, allerede fordi det er uden betydning, hvem der yder rabatten. Videresalget af de indbyttede telefoner til tredjemand, viser at forbrugeren har modtaget en overpris for sin brugte telefon og derved opnået en rabat ved købet af den nye telefon. Denne rabat er den bærende forudsætning i hele konceptet.\nSom det fremgår ovenfor, indebærer det momsretlige neutralitetsprincip, at formålet med momssystemet er at pålægge forbrugeren en afgift, og grundlaget for beregningen af denne afgift kan derfor heller ikke overstige forbrugerens udgift. Sagsøgtes synspunkt må allerede af den grund afvises.\n4.4. Rabatten ydes både formelt og reelt af forhandleren / aktionæren\nSom anført ovenfor er det uden retlig relevans, hvem der i økonomisk henseende afholder rabatten, eftersom momsgrundlaget må opgøres på baggrund af forbrugerens udgift (telefonens faktiske modværdi i penge) og ikke forhandlerens efterfølgende konceptafregning, hvortil bemærkes, at incitamentsbetalingen - som nævnt - hidrører fra det efterfølgende omsætningsled.\nI alle tilfælde er det ikke korrekt, når det af sagsøgte hævdes, at rabatten afholdes af hovedkontoret og ikke af forhandleren. Således følger det af konceptet og strukturen i G4, at ethvert tab, der realiseres hos G4's hovedkontor, herunder ved tildeling af rabatter, endeligt skal afholdes af de enkelte forhandlere.\nSåledes fremgår det af aktionæroverenskomstens (bilag 6, p 1), at hovedkontorets formål er\n(...) at danne rammen om et samarbejde mellem aktionærernes respektive virksomheder med salg af tele-ydelser og salg og servicering af teleudstyr samt dermed beslægtede produkter. (...) Selskabet (hovedkontoret, red.) repræsenterer aktionærerne overfor tele-selskaber og leverandører og forestår en fælles markedsføring af de produkter, som omfattes af de rammeaftaler, som Selskabet indgår.\nVidere fremgår det på side 8 i aktionæroverenskomsten, at\nSelskabet tilsigter ikke at oparbejde nogen formue, udover hvad der er nødvendigt til anvendelse af i den løbende drift, for at kunne foretage hurtigere forlods afregning til forhandleren. (...)\nSåledes forklarede økonomichef NJ også under retsmødet den 14. november 2013, at der eksisterer den sammenhæng, at pengene som modtages af hovedkontoret fortrinsvis fra operatørerne, skal ud til forhandlerne, at sagsøger således ikke skal opsamle kapital, og at de 400,- kroner var en adfærdsregulerende foranstaltning for forhandlerne for at sikre det nødvendige antal telefoner.\nHertil kommer, at de enkelte forhandlere er forpligtede til i forbindelse med Byt-til-nyt konceptet af følge de priser, der fastsættes af hovedkontoret. Forhandlerne har med andre ord ingen indflydelse på den beløbsmæssige afregning, herunder størrelsen af forbrugernes rabatter vis a vis hvor lidt forhandlerne modtager fra hovedkontoret ved årets udløb:\n(...) Forhandleren skal herunder navnlig følge de retningslinjer for markedsføring, salg og afregning af produkterne, som til enhver tid fastsættes af Selskabet (...)\nSom det fremgår af hovedkontorets regnskab 2004/2005, side 15, udgjorde tabet ved salget af de indbyttede telefoner - og dermed den ydede rabat - ca. kr. 7.000.000.\nForhandlerne har dermed selv finansieret de tildelte rabatter, eftersom der på baggrund af hovedkontorets regnskab var kr. 7.000.000 mindre til forhandlerne i dette år.\n4.5. Sædvanlig bevisbedømmelse - hverken formodningsregel eller skærpet bevisbyrderegel\nDet fastholdes, at sagsøgte de facto opstiller en formodningsregel, selvom denne har ændret ordvalget i beskrivelsen af sin praksis. Sagsøgte indtager således fortsat det synspunkt, at når sagsøger i sine afregninger overfor G4's hovedkontor har angivet en stykpris pr. brugt telefon på kr. 400, må der gælde en formodning for, at dette beløb er telefonens "faktiske modværdi i penge". Såfremt Retten - mod sagsøgers formening - tiltræder sagsøgtes formodningssynspunkt, gøres det gældende, at der ikke kan stilles særlige krav til formodningens afkræftelse.\nDet kan således ikke på forhånd udelukkes, at oplysninger om telefonernes helt subjektive værdi, nemlig værdien som de har indbragt ved salg i fri handel - (hverken standardiserede markedspriser eller lignende) - som stammer fra hovedkontorets salg, kan løfte denne bevisbyrde.\nSynspunktet bekræftes udtrykkeligt af momsdirektivets artikel 11, punkt C, stk. 1, der fastslår, at\nI tilfælde af (...) afslag i prisen efter det tidspunkt, hvor transaktionen har fundet sted, nedsættes beskatningsgrundlaget tilsvarende (...).\nBestemmelsen er afledt af det grundlæggende momsretlige princip, hvorefter der kun skal betales moms af faktiske værdier, dvs. at "skatte-og afgiftsmyndighederne ikke kan opkræve et beløb i moms, der er højere end det, den afgiftspligtige har modtaget. (...)". Jf. Goldsmiths Jewellers Ltd., sag C-330/95, præmis 15.\nNår direktivet således bestemmer, at myndighederne ved opgørelse af momsen også skal medregne en efterfølgende rabat, må det gælde - som det mindre i det mere - at den afgiftspligtige person også har mulighed for blot at henvise til den efterfølgende transaktion med henblik på at fastslå, hvad værdien af modydelsen var i den første transaktion.\nEller sagt med andre ord kan den omstændighed, at oplysningerne stammer fra "en anden juridisk enhed" eller lignende udtryk i den forstand som sagsøgte og Landsskatteretten anvender det, ikke føre til, at sagsøger reelt er uden mulighed for at afkræfte formodningen.\nSåfremt retten er uenig i dette synspunkt, altså at oplysningerne fra videresalget til tredjemand afkræfter formodningen, gøres gældende, at der til formodningsreglen de facto er knyttet en bevisbyrde, som i praksis gør det umuligt at vise den faktiske modværdi i penge.\nDet gøres således gældende, at formodningsreglen, så meget desto mere, strider mod EU-retten, såfremt dens afkræftelse er uforholdsmæssigt vanskelig eller endog umulig.\nSagsøgte gjorde under retsmødet den 14. november 2013 gældende, at man ikke har anvendt en formodningsregel, men blot "(...) har foretaget en konkret vurdering af, hvad der faktisk er blevet betalt", jf. retsbogsudskriften. Alligevel holder sagsøgte sig ikke tilbage fra at gøre gældende, at\n(...) det er derfor vanskeligt for sagsøgeren at bevise, at den subjektive værdi for sagsøgeren er en anden end det faktiske modtagne beløb, der fremgår af sagsøgerens annoncer og markedsføring (...)\nVed at forklare, at sagsøgeren "vanskeligt" kan løfte sin bevisbyrde, fikserer sagsøgte det beviskrav, som sagsøger må opfylde for at opnå medhold. Selvom sagsøgte nu afstår fra at bruge ordet "formodningsregel" taler sagsøgte for, at der må gælde et skærpet beviskrav, hvilket i sit indhold er præcist det samme som en formodningsregel.\nEn sådan skærpet bevisbyrderegel har ingen støtte i rettens præmisser. Tværtimod må præmisserne forstås således, at retten er enig med sagsøger i, at der skal foretages en sædvanlig bevisvurdering, det vil sige ubundet af en formodningsregel (som anført af Landsskatteretten og SKAT samt i svarskriftet side 7, ES side 26), jf. retsbogsudskriften side 6 "(...) sædvanlig bevisbedømmelse".\nBåde den af Landsskatteretten opstillede formodningsregel, som svarer til sagsøgtes tidligere synspunkt herom, hvorefter der gælder en formodningsregel og sagsøgtes nuværende synspunkt, hvorefter der i stedet gælder en skærpet bevisbyrderegel, må derfor afvises.\n5. Sagsøgtes påståede efterbetalingskrav\n5.1. Sagsøgtes krav mod sagsøger om efterbetaling af moms med kr. 1.200.000, beror på den fejlagtige slutning, at "den faktiske modværdi i penge" af de indbyttede telefoner udgør i gennemsnit kr. 400, og at der ikke er betalt moms af nogen del heraf.\nSynspunktet har angiveligt rod i, at sagsøger i sine afregninger overfor G4's hovedkontor som ét samlet beløb har opkrævet både en incitamentsbetaling samt betaling for de indbyttede brugte telefoner. Incitamentsbetalingen udløses i den efterfølgende transaktion mellem forhandlerne og hovedkontoret.\nOm denne incitamentsbetaling forklarede økonomichef NJ under retsmødet den 14. november, at "(...) de (hovedkontoret, red.) havde ikke lovet noget fast beløb". Der forelå med andre ord ikke på indbytningstidspunktet noget løfte fra hovedkontoret til forhandlerne om, at de ville få godtgjort den tildelte rabat "krone for krone".\nHvorvidt afregningerne opfylder kravene til momsbekendtgørelsens § 40 om fakturaers indhold, er ikke i den forbindelse afgørende, og som det fremgår af Domstolens praksis, kan en eventuel overtrædelse af bekendtgørelsen heller ikke sanktioneres ved at nægte sagsøger at fradrage forbrugerens rabat i den pligtige moms. Forenede sager C-95/07 og C-96/07, EcoTrade SpA, præmis 2 og 67.\nI denne sag lader det sig heldigvis gøre at fastslå (størrelsen af) de delelementer, som det samlede fakturabeløb dækker over, og sagsøgte har således svaret, at man anerkender den beløbsmæssige opgørelse af de indbyttede telefoners videresalgsværdi.\n5.2. Der er ikke mere tilbage at "momse"\nHvis Retten mod sagsøgers formening er af den opfattelse, at det ikke er forbrugerens udgift, men derimod sagsøgers indtægt, der er afgørende for opgørelsen af momsgrundlaget, gør dette for så vidt ingen forskel for sagens udfald, eftersom der ganske enkelt ikke er flere værdier tilbage at beregne moms af end de kr. 150.\nSagsøgeren har allerede betalt moms af de markedsføringstilskud, som er modtaget fra hovedkontoret, og som beløbsmæssigt kan opgøres til differencen mellem de momsberegningsgrundlag, som er angivet af henholdsvis sagsøgte og sagsøger.\nSåledes har R1 i sin klageskrivelse til Landsskatteretten af 31. januar 2008 (bilag 14, side 4) forklaret om baggrunden for det sammensatte beløb:\nÅrsagen til at transaktionen mellem G4 A/S og butikkerne svarer til den rabat kunde opnår ved køb af en ny telefon mod levering af en brugt telefon i bytte er, at transaktion(en) består af to elementer - En fordeling af markedsføringstilskud samt betaling for den brugte telefon svarende til det, der er opnået ved salget til den eksterne aftager af de brugte telefoner.\nDet at markedsføringstilskuddene bliver udbetalt i forbindelse med modtagelse af de brugte telefoner kan på ingen måde medføre, at disse tilskud skal tillægges værdien for de brugte telefoner. Butikkerne har afregnet moms af tilskuddene. Hvis Landsskatteretten vil lægge transaktionen mellem G4 A/S og butikkerne til grund for værdiansættelsen af de brugte telefoner, vil dette medføre, at der bliver betalt moms af markedsføringstilskuddet to gange.\nHvis Retten følger sagsøgtes synspunkt og anslår den brugte telefons "faktiske modværdi i penge" til kr. 400, vil der blive betalt moms af markedsføringstilskuddet to gange og således også af den rabat som kunden blev ydet, således at sagsøger "straffes" for sin måde at indrette sig på - og i strid med den momsretlige realitet.\nSagsøgte har procederet sagen inden for rammerne af sit påstandsdokument, hvoraf det bl.a. fremgår:\nDet følger af momslovens § 4, stk. 1, 1. punktum, at der betales afgift af varer og ydelser, der leveres mod vederlag her i landet. I henhold til momslovens § 27, stk. 1, 1. punktum, er afgiftsgrundlaget vederlaget. Den dagældende momslovs § 28, stk. 2, 1. punktum, bestemte endvidere, at for varer og ydelser, der helt eller delvist leveres mod anden betaling end penge (byttehandel), var afgiftsgrundlaget virksomhedens almindelige pris ved leveringen af den pågældende vare eller ydelse.\nMomslovens § 28, stk. 2, er ændret med virkning fra 1. januar 2009 (lov nr. 525/2008). Efter lovændringen skal momsgrundlaget i en byttehandel opgøres efter den almindelige regel i momslovens § 27.\nMomsgrundlaget ved byttehandler vil fortsat skulle opgøres til værdien af det, der tages i bytte.\nDen bagvedliggende bestemmelse i momssystemdirektivet (artikel 73 i Rdir 2006/112) har følgende ordlyd:\nVed levering af varer og ydelser, bortset fra de i artikel 74-77 omhandlede, omfatter afgiftsgrundlaget den samlede modværdi, som leverandør, modtager eller vil modtage af kunden eller trediemand for de pågældende transaktioner, herunder tilskud, der er direkte forbundet med transaktionernes pris.\nMomssystemdirektivets artikel 73 svarer til artikel 11, punkt A, stk. 1, litra a, i det nu ophævede 6. momsdirektiv (Rdir 77/388):\n1. Beskatningsgrundlaget er:\na) ved levering af goder og tjenesteydelser, bortset fra de under litra b), c) og d) omhandlede, den samlede modværdi, som leverandøren eller tjenesteyderen modtager eller vil modtage af køberen, aftageren eller tredjemand for de pågældende transaktioner, herunder tilskud, der er direkte forbundet med transaktionernes pris;\nIfølge EU-Domstolens praksis er beskatningsgrundlaget ved levering af varer og ydelser den samlede modværdi, der faktisk modtages. Modværdien er den subjektive værdi, dvs. det beløb, der faktisk modtages i de konkrete tilfælde, og ikke en værdi, der ansættes efter objektive kriterier, jf. bl.a. præmis 16 i Domstolens dom af 24. oktober 1996 i sag C-88/94: Argos Distributors Ltd. samt præmis 17 i Domstolens dom af 3. juli 2001 i sag C-83/99: Bertelsmann AG.\nEksempelvis fremgår det af Argos-dommens præmis 16:\nIfølge Domstolens faste praksis er beskatningsgrundlaget ved levering af goder og tjenesteydelser den modværdi, der faktisk modtages. Modværdien er derfor den subjektive værdi, dvs. det beløb, der faktisk modtages i det konkrete tilfælde og ikke en værdi, der ansættes efter objektive kriterier.\nAf Argos-dommens præmis 20 fremgår det endvidere, at den subjektive værdi skal opgøres på det oprindelige transaktionstidspunkt. Det vil i nærværende sag betyde indbytningstidspunktet, hvilket der så vidt ses heller ikke er uenighed om.\nFra dansk praksis kan henvises til SKM2010.345.VLR, der vedrørte opgørelsen af vederlagsbegrebet for deltagelse i en kantineordning. Ved dommen accepterede landsretten myndighedernes opgørelse af afgiftsgrundlaget, idet myndighedernes opgørelse udtrykte det faktisk modtagne vederlag.\nEndvidere kan henvises til Højesterets dom i SKM2003.2.HR, der drejede sig om, hvorvidt statens tilskud til hjemmeservice var momspligtigt for et hjemmeservicefirma. Højesteret fastslog, at der ved levering af en momspligtig ydelse skulle tages udgangspunkt i vederlaget, som var afgiftsgrundlaget, jf. § 27 i momsloven, som gennemfører momssystemdirektivets artikel 73. Da tilskuddet til hjemmeservice var forbundet med den pris, som forbrugeren skulle betale for ydelsen, var tilskuddet en del af vederlaget for ydelsen, og derfor skulle tilskuddet medregnet i afgiftsgrundlaget.\nTil støtte for frifindelsespåstanden gøres det overordnet gældende, at det er med rette, at afgiftsmyndighederne har efteropkrævet 1.265.444,- kr. i moms for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2006 svarende til moms af den værdi, som de brugte mobiltelefoner har haft ved indleveringen til sagsøgeren.\nDet gøres gældende, at afgiftsgrundlaget for de brugte mobiltelefoner i overensstemmelse med momslovens § 28, stk. 2, 1. punktum, nu momslovens § 27, og den bagvedliggende bestemmelse som nu findes i momssystemdirektivet, skal fastsættes til den af SKAT opgjorde værdi af telefonerne, som i alt andrager 6.541.073,- kr.\nDer er ingen holdepunkter for en lavere værdiansættelse af mobiltelefonerne. Denne værdi modsvarer således den værdi, som sagsøgeren i markedsføringsmaterialet over for kunderne har oplyst som den reelle værdi. Det fremgår direkte af sagsøgerens annoncemateriale, hvilken værdi de brugte mobiltelefoner har, idet sagsøgeren i mange tilfælde har angivet en pris med og uden indlevering af en brugt mobiltelefon. Opgørelsen af værdien af de brugte mobiltelefoner er i disse tilfælde meget enkel.\nHertil kommer, at sagsøgeren i sin bogføring har posteret værdien i henhold til dette materiale. Det fremgår således eksempelvis af bilag 9 og 9 A, at sagsøgeren ved indlevering af brugte mobiltelefoner har posteret en værdi, der svarer til den værdi, som er opgivet i annoncerne. Og det er jo netop denne værdiansættelse, som ligger til grund for SKATs forhøjelse af afgiftsgrundlaget.\nEndelig - og måske mest væsentligt - bemærkes det, at sagsøgeren efterfølgende har videresolgt telefonerne til G4 A/S og til kunder i butik til en pris, der nøjagtig modsvarer det beløb, som ligger til grund for SKATs forhøjelse af afgiftsgrundlaget, nemlig kr. 6.541.073,-.\nDen subjektive værdi af mobiltelefonerne i denne situation for sagsøgeren må derfor utvivlsomt udgøre netop dette beløb. Og derfor skal sagsøgte frifindes i denne sag.\nNår SKATs opgørelse over værdien af mobiltelefonerne modsvarer den pris, som sagsøgeren har modtaget ved afhændelsen heraf, påhviler det sagsøgeren at bevise, at værdien for selskabet som hævdet har været en anden. Bevisbyrden er skærpet, da SKATs opgørelse herudover er i overensstemmelse med sagsøgerens regnskabsmateriale.\nSagsøgeren har ikke løftet den selskabet påhvilende skærpede bevisbyrde.\nDet forhold, at sagsøgerens aftager, G4 A/S, efterfølgende har videresolgt telefonerne til andre aftagere og endvidere har afholdt omkostninger til vedligeholdelse mv. af telefonerne, hvorved disse for dette selskab måtte have en anden værdi, er i denne sammenhæng uden betydning. Det er jo den subjektive værdi for sagsøgeren, som er afgørende, ikke den subjektive værdi for sagsøgerens aftager.\nDen opgørelse over de indleverede brugte mobiltelefoners værdi, som sagsøgeren har udarbejdet til brug for retssagen (bilag H), er baseret på en salgspris, som er realiseret hos et helt andet selskab, nemlig G4 A/S. I opgørelsen foretages endvidere fradrag for omkostninger, som er afholdt af G4 A/S og dermed ikke af sagsøgeren. Opgørelsen udtrykker dermed utvivlsomt ikke den subjektive værdi af de brugte mobiltelefoner for sagsøgeren.\nI den forbindelse bemærkes det, at sagsøgeren ved handlen med G4 A/S ifølge regnskabet for 2004/2005 (bilag E, side 14) har handlet på armslængdevilkår. Det må således lægges til grund i sagen, at handelsprisen mellem sagsøgeren og G4 A/S er foregået i henhold til armslængdeprincippet.\nSagsøgeren gør gældende, at "byt til nyt"-konceptet reelt er udtryk for, at sagsøgeren har givet en betydelig rabat ved modtagelsen af de brugte telefoner. En sådan rabat skal fragå ved opgørelsen af momsgrundlaget. Sagsøgerens oplysninger har imidlertid ingen støtte i de skriftlige dokumenter omkring de relevante transaktioner. Der er således ingen oplysninger om rabatter i markedsføringsmaterialet (bilag C), faktureringen til kunderne (bilag 15) eller i sagsøgerens bogføring (bilag C). Dette materiale angiver udelukkende værdien af de brugte mobiltelefoner, som SKATs opkrævning efterfølgende er baseret på.\nI en sådan situation er det uden betydning, at sagsøgeren efterfølgende har opgjort, at telefonerne har en herfra afvigende værdi, navnlig når sidstnævnte værdiansættelse først konstateres ved efterfølgende transaktioner hos et helt andet selskab.\nSagsøgeren har heller ikke på andet grundlag kunne dokumentere, at der - af sagsøgeren - i forbindelse med byt-til-nyt transaktionen skulle være givet rabat.\nDet fastholdes herefter, at afgiftsgrundlaget for de brugte mobiltelefoner i overensstemmelse med momslovens § 28, stk. 2, 1. punktum, nu momslovens § 27, og den bagvedliggende bestemmelse, som nu findes i momssystemdirektivet, skal fastsættes til den af SKAT opgjorte værdi af telefonerne, som i alt andrager kr. 6.541.073,-.\nRetten finder, at det afgørende for opgørelsen af momsgrundlaget i sagen er fastsættelsen af værdien af de indbyttede brugte telefoner for sagsøgeren - den subjektive værdi - og ikke den objektive værdi eller værdien for andre selvstændige juridiske personer, uanset relationerne mellem sagsøgeren, H1 A/S, og G4 A/S.\nEfter de fremkomne oplysninger lægger retten til grund, at G4 A/S købte de indbyttede telefoner til et på forhånd fastsat beløb, der svarede til den rabat, som H1 A/S gav kunderne, og retten fastsætter herefter værdien af de indbyttede telefoner som sket ifølge Landsskatterettens kendelse af 27. november 2009.\nDette er i overensstemmelse med EU-Domstolens praksis vedrørende artikel 11, punkt A, stk. 1, litra a, i det nu ophævede 6. momsdirektiv (Rdir 77/388), som svarer til den gældende artikel 73 i Rdir 2006/112, jf. blandt andet dommen af 24. oktober 1996 i sag C-288/94, Argos Distributors Ltd., præmis 16-17.\nSagsøgte får herefter medhold i sin frifindelsespåstand.\nI sagsomkostninger skal sagsøgeren til sagsøgte betale 125.000 kr. som et passende beløb, inklusive moms, til dækning af udgiften til advokatbistand. Der er herved lagt vægt på sagens værdi og forløb, herunder at der har været procedure om forelæggelse af spørgsmål for EU-domstolen.\nSagsøgte, Skatteministeriet, frifindes for den af sagsøgeren, H1 A/S, nedlagte påstand.\nH1 A/S skal inden 14 dage til Skatteministeriet betale sagens omkostninger med 125.000 kr.


Lederne skal skabe et nyt image for lægesekretærerne - HK\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2017/06/12/lederne-skal-skabe-et-nyt-image-for-legesekretererne)\n12. juni 2017 | HK Kommunal Hovedstaden | Kim N. Jensen Bemærk: Denne artikel er mere end et år gammel og kan indeholde forældet information\nDanmarks største IT-sundhedsprojekt Sundhedsplatformen er så småt ved at være landet på hospitalerne i Region Hovedstaden. Det skaber nye roller, nye arbejdsopgaver - og nye muligheder for alle faggrupper.\n– Sundhedsplatformen giver nye muligheder, som vi sammen kan udnytte til at løfte vores faggruppe. Det mener ledende lægesekretær på Rigshospitalet Glostrup Michelle Guldborg Hagelberg.\n– Det er nu, vi har muligheden for at tænke strategisk og se os selv i en ny rolle, skabe en ny kultur og brande lægesekretærerne med et nyt og bedre image. Der har længe været tale om gevinstrealisering og derved efterhånden færre lægesekretærer. Antallet af ansøgere til elevuddannelsen er i år historisk lavt – så det er nu lederne skal løfte deres sekretærer fra generalister til fagprofessionelle specialister, der tager ejerskab og ansvar for kerneopgaven.\n– Spurgte jeg sekretærerne før Sundhedsplatformen om, hvad de mente var deres kerneopgave, var svaret 'service, samle trådene for patienterne og koordinere det gode patientforløb'. Men når de gang på gang skal aflyse patientaftaler, rykke rundt i programmerne og indkalde i sidste øjeblik, daler stoltheden over den service, de ønsker for patienterne - og de går på kompromis med det, der i deres øjne er kerneopgaven, nemlig servicen over for patienterne.\nForandring skabes ved positiv påvirkning\n– Som ledere skal vi derfor have fokus på at håndtere virkeligheden, og sammen med sekretærerne skabe meningsforståelse for organisationen - ikke mindst prøve at skabe mening i det arbejde, de selv udfører under vilkår, der er i konstant forandring i en hektisk hverdag, i så stor en organisation som Region Hovedstaden.\nHvis lederen bruger sin indflydelse og magt i en positiv proces, til at forstå og opnå enighed om, hvad der skal gøres og hvordan det skal gøres, kan det motivere sekretærerne til en ændret adfærd og derigennem udnytte medarbejdernes eget potentiale til at skabe vækst og fremdrift.\nLægesekretærerne er IT-stærke, de har været foran de øvrige faggrupper med Sundhedsplatformen pga. de mange konverteringsweekender, de har efterhånden overhalet supportpersonalet hos Region Hovedstadens centrale teknologienhed, CIMT, og er nu dem, som har det største overblik over Sundhedsplatformen. Det er et potentiale, som kan bruges til vækst og fremdrift.\nFra generalist til fagprofessionel specialist\nSekretærernes forspring og IT-færdigheder begynder nu at give det fornødne overskud til at byde ind på nye arbejdsområder og se hospitalets og klinikkens målsætning i et større perspektiv.\nLægesekretærernes overblik kan bruges til at optimere driften og sikre produktionen. De er specialisterne, der har overblikket, og de kan sikre kommunikationen og produktionen. Det er dem, der kan indkalde, aflyse og rykke rundt på patienterne – og derved sikre den bedst mulige ressourceudnyttelse.\n– Når der for eksempel skal aflyses en operation og indkaldes en ny patient eller der mangler operationspersonale, så der skal flyttes rundt på senge og patienter, er der utrolig mange involverede og megen tid og ressourcer, der kan blive spildt, hvis kommunikationen ikke når ud til alle de involverede. Den koordinerende sekretær kan bruge sit overblik til at sikre kommunikationen og den effektive drift – alt imens læger og sygeplejersker kan bruge tiden til patienterne, men også til at tage mere ansvar, ved f.eks. at stille sig undrende over for opgaven og komme med løsningsforslag, mener Michelle Hagelberg.\nDet er disse specialistroller, som blandt andet kan være rammen for det nye image for lægesekretærerne. Dette image skabes både i det formelle og uformelle rum.\nSom leder har man magten til at skabe et nyt og forbedret image\nDiskursiv magt - magt, som bygger på logiske sammenhænge, viden og ideer - er en magtform, som findes alle steder og har fokus på relationer og sprog. Når lederen udnytter sin diskursive magt, er hun medskaber af et fælles sprog om organisationen og personalegruppen – og af de fælles diskurser og fortællinger.\nDen diskursive magt bruges af ledere både bevidst og ubevidst, formelt og uformelt. Ved personalemøder og i ledelsesfora drøftes ofte udfordringer. Men også mere uformelt, ved f.eks. sparring med kollegaer, snakke ved kaffeautomaten og over frokosten, drøftes udfordringer.\nAlle disse fortællinger danner et image, som vi selv er med til at skabe. Som leder har vi et ansvar for, at fortælle om vores succes, hvis vi ønsker et godt image for vores faggruppe.\nJo mere positiv opmærksomhed en kollega eller en faggruppe får, des mere bliver der lagt mærke til dem, jo større tillid vises til disse og des større opbakning er der til nye roller og opgaver.\n– Når vi som ledere går ud som skjold for vores medarbejdere og fortæller, hvad de ikke kan, ikke har tid til, hvad systemet sætter af begrænsninger, er vi kulturskabende for et defensivt image, men går vi ud som krigere og viser hvad vi rent faktisk kan og vil, skaber vi et helt andet og mere ønskværdigt billede af os selv og vore kolleger, som vi selv er stolte af at være en del af, og som kollegerne vil være stolte af at arbejde sammen med, og et image, som kan rekruttere nye stolte elever, slutter Michelle Guldborg Hagelberg.\nTekst og foto: Michelle Guldborg Hagelberg


Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservations i Fernie (BC) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n101-106 Rivermount Place, Fernie, Fernie (BC), Canada - Se på kort\nMere om Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservations\nPinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservati, der er beliggende i Fernie, er det perfekte sted at opleve Fernie (BC) og dens omgivelser. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservati sikrer gæster et behageligt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet vaskeri.\nAtmosfæren på Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservati afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, telefon, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som boblebad, skisport. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Pinnacle Ridge Chalets by Fernie Central Reservati det kloge valg for rejsende til Fernie (BC).


Tilbudsavisen og genvejen til fiasko - Wilcks\nUdgivet af Holger Wilcks på 05/08/2010\nFå andre brancher har arbejdet så målrettet på at undergrave deres egen forretning som dagligvarebranchen. Hvad skal der til for igen at skabe balance mellem reel og oplevet værdi?\nDen store tilbudsjagt\nDagligvaremarkedet i Danmark er en ren discountkultur. Både i helt bogstavelig forstand, hvor discountkæderne år for år har ædt større og større dele af markedsandelen, men også rent strukturelt. Selv de mindre købmænd og de traditionelle supermarkeder har taget discountkonceptet til sig og barberet udvalg, kvalitet og service ned til et minimum.\n”Det er sådan kunderne vil ha’ det!”, forklarer dagligvarebranchen sig typisk med. Men det er en hønen-og-ægget logik. Sandheden er nok nærmere, at dagligvarebranchen i høj grad har været med til at opildne og anspore danskernes indre kræmmer og dermed sat sig selv i den nuværende situation, hvor dagligvarekommunikation er lig priskommunikation.\nHvad ville Dhengis Khan gøre?\nIrma, Føtex, Brugsen, SuperBest og alle de andre: Med tilbudsavisen i hånden kaster de sig hver uge ud i et hundeslagsmål om pris. Det paradoksale ved det er, at de alle automatisk har tabt allerede inden, at tilbudsaviserne ryger ind i postkasser og brevsprækker. I hvert fald i længden. Per definition er ingen jo billigere end discountkæderne. Så når de traditionelle supermarkeder alligevel medvirker til at gøre prisen til vigtigste konkurrenceparameter, stiller de sig i en situation, hvor de aldrig kan vinde.\nSkjoldene er låst mod hinanden, spyddene stritter og banneret smælder i vinden.\nFor nu at gribe fat i en af de militære analogier, der er så bekymrende mange af i forretningsverdenen, så svarer det til billedet fra den her slagmark: Til venstre for os har vi discounthæren. Den står bag befæstede stillinger højt oppe på en bakketop, der på det lokale sprog hedder ”laveste omkostninger”. Skjoldene er låst mod hinanden, spyddene stritter og banneret med teksten ”Faste lave priser” smælder i vinden.\nTil højre – for foden af den stejle bakke – har vi supermarkedshæren. Noget uorganiseret moser den fremad skridt for skridt gennem et genstridigt mudderhav af høje omkostninger og besværlig logistik. Solen skinner gennem et flag med ordene: ”Høj kvalitet! Lave priser!” og afslører, hvor tyndt og slidt stoffet er. På et signal stopper hæren.\nKampråbet: ”25 % rabat!” gjalder frem og tilbage mellem de ujævne rækker. Så lyder et fælles brøl, ”3 for 2’s pris!” og supermarkedshæren stormer fremad, gennem mudderet, op ad den stejle skråning og lige lukt ind i fjendens spyd og skjolde. Udfaldet er givet på forhånd.\nKan vi blive enige om, at de af historiens feltherrer, der ville have valgt den strategi, for længst er glemte? Og at de succesfulde massemordere, vi husker i dag, ville have lagt en anden plan? Ikke desto mindre ser vi uge for uge supermarkederne udføre det selvsamme frontale og helt og aldeles håbløse på discountkædernes stærkeste kort.\nEr den død, eller lugter den bare sådan?\nDer er ingen tvivl om, at tilbudsaviser stadig virker. Producenterne af aviserne anslår, at de flytter markedsandele for 10,6 milliarder kroner årligt. Vældig mange danskere er da også vældig glade for tilbudsaviserne og læser dem mere eller mindre flittigt. Men den andel bliver mindre og mindre.\nDet skyldes to ting: For det første er der de seneste 20 år sket en voldsom stigning i antallet af tilbudsaviser, der ryger ind ad brevsprækken i de danske hjem. I dag kommer årligt der hele 55 kilo reklamer ind ad døren til hver husstand. Det er ikke kun danskerne, der er ved at drukne i de mængder af papir og tryksværte. Det er også den enkelte annoncør. For jo flere tilbudsaviser der kommer, desto flere bliver frasorteret i den travle hverdag.\nFor det andet har de mange tilbudsaviser affødt en modreaktion. Folk er i udpræget grad begyndt at sige nej tak til reklamer. I dag er der et ”Reklamer, nej tak”-skilt på brevkassen hos omkring 20 % af alle danske husstande. I byerne er det tal nogle steder helt oppe på 40 % og stigende.\nEfterhånden som flere siger nej til det åbenlyse ressourcespild, er det blevet mere nærliggende at gøre tilbudsavisen til et aktivt tilvalg. Derfor bliver der nu også arbejdet på at ændre ”Reklamer, nej tak”-ordningen til en ”Reklamer, ja tak”-ordning. Sandsynligvis vil det betyde, at kun mellem 20 og 30 % af alle danske husstande vil invitere tilbudsavisen indenfor i fremtiden.\nEn ændring af ordningen møder selvfølgelig stærk modstand fra producenterne af tilbudsaviserne. Nogle gange med absurde resultater som fx i denne diskussion på branchesitet Markedsføring.dk, hvor kommunikationschefen for Grafisk Arbejdsgiverforening argumenterer for, at tilbudsaviser nærmest er miljøvenlige.\nNu sidder der jo heldigvis nogle kløgtige hoveder rundt omkring på supermarkederne. De ved godt, hvilken vej udviklingen går, og en del har endda forsøgt at skære ned på tilbudsræset – desværre oftest med uheldige konsekvenser.\nDen svære balancekunst er nemlig at få disse to modpoler til at mødes:\nTilbudskommunikationen kan ikke afskaffes.\nDanskerne kan ikke uden videre afvænnes fra årtiers prispropaganda. De rigtige tilbud skal og vil også fremover lokke os ind i supermarkederne for at få forretningen til at hænge sammen. Men prisen må aldrig igen blive eneste væsentlige konkurrenceparameter i kampen mod discountkæderne. For den kamp er tabt på forhånd.\nEn alt for stor del af budgettet går til at tale pris.\nEt konservativt estimat er, at omkring 90 % af supermarkedernes reklamebudget går til ren tilbudskommunikation. Broderparten heraf bliver slugt af tilbudsaviserne. Det er nødvendigt at flytte vægten over på de områder, hvor supermarkederne rent faktisk er stærke: Udvalg, service, kvalitet og ikke mindst oplevelser – mere om det i et senere rant.\nEn ny kommunikationsstrategi for fremtidens succesfulde supermarked må bygge på to ben. Et budskabsben, hvor man defensivt fastholder sin tilbudskommunikation og offensivt kommunikerer på egne, stærke områder, hvor discountkæderne ikke har en chance for at følge med.\nDet andet afgørende ben hedder medier. Med tilbudsavisens faldende effekt – og ikke helt usandsynlige, snarlige død – må der nye midler til. Det er indlysende, at den elektroniske tilbudsavis er en del af svaret. Men den kræver en aktiv tilmelding, og … helt ærligt: Størstedelen af danskerne gider det ikke. Gør du?\nLøsningen må være, at få tilbuddene ud i medier, der ikke er afhængige af til- eller fravalg. Det vil blandt andet sige massekommunikation. Hvorfor fx ikke få tilbuddene ud i gadebilledet, nær supermarkedet? Outdoor kan være et fremragende responsmedie.\nJeg kan sagtens forestille mig en fremtid, hvor supermarkederne er blandt de største brugere af outdoor i Danmark. Der er nogle hurdler undervejs, som skal ryddes af banen. Eksempelvis tænker outdoorbranchen typisk i ufleksible serier og 2-ugers indrykningsperioder, mens supermarkedernes har specifikke placeringsbehov og tilbudsperioder, der kun er på en enkelt uge. Men den entreprenante outdoorudbyder og det fremsynede supermarked bør uden problemer kunne rydde de hindringer af vejen.\nDagligvarehandlen må udvikle sin kommunikation eller omfavne discountkonceptet helt. Jeg tror og håber på det første.\nJesper Hansen\t· 07/08/2010 kl. 13:28\nNu skal man heller ikke undervurdere potentialet for online tilbudsaviser, som fx http://etilbudsavis.dk tilbyder. Jeg læser stort set alle mine tilbudsaviser på denne hjemmeside og kan også forestille mig, at supermarkederne har lavere omkostninger ved denne løsning.\nHolger Wilcks\t· 10/08/2010 kl. 10:16\nJeg er helt enig med dig i, at de elektroniske tilbudsaviser selvfølgelig kommer til at spille en meget stor rolle. Men de kan aldrig gå hen og blive det hovedmedie, som de gamle husstandsomdelte aviser var.\nFørst og fremmest fordi det nok ikke er mere end 20-30 % af danskerne, der gider melde sig til sites som fx etilbudsavis.dk. Men også fordi disse sites sandsynligvis vil udvikle sig til at blive de rene prisportaler uden nogen mulighed for at brande supermarkedet på andet end pris.\nNogen må meget snart lave et site, hvor man bare indtaster indkøbssedlen og sit postnummer og får serveret det bedste bud på det billigste indkøb lige i nærheden. I den situation er både supermarkederne og deres egne sites spillet helt af banen. Mit spørgsmål er så, hvor man så skal markedsføre sig og på hvad?


Open Me! anmeldelse - PSlife.dk\nAnmeldt af: Hoder Jensen - 22. august 2013 - kl. 21:07\nArgumented reality er ikke noget nyt, og det er også blevet brugt i utallige spil, der iblandt et par stykker til Vita, dog uden den helt store succes. Men har Japan Studio fundet opskriften?\nPlayStation Vita har mange forskellige input-enheder, og en af dem er kameraet, hvilket naturligvis er nødvendigt for et argumented realityspil eller udvidet virkelighed, som det hedder på dansk. Argumented reality bruger kameraet til at vise ens omgivelser på skærmen og indsætter så digitale objekter hen over, som man så kan manipulere med. Argumented reality har vi allerede set i en del Vita spil, dog med svingende kvalitet. Men Japan Studios, som står bag Open Me!, har allerede bevist gentagende gange, at de er gode til at lave glimrende PlayStation spil, så vi tager med spænding et kig på Open Me!\nOpen Me! er som sagt et argumented reality spil og derfor er der nogle ting, man skal have gjort sig klar inden man starter spillet. Da vitaens kamera skal bruges, skal man spille i et rum hvor der er lyst og så skal man have god plads, så man har plads til at navigere rundt om Open Me! boksen. Open Me! boksen er nemlig her det hele sker, hvor virkeligheden bliver forvandlet til et puslespil på ens skærm. For at dette kan lade sig gøre, skal man bruge et AR kort, hvilket kan være et af de AR kort man har fået med sin vita eller ved at printe den officielle Open Me! side ud. Ens AR kort placerer man på en flad overflade, peger vitaens kamera på AR kortet og så kan man bevæge sig rundt om Open Me! boksen, ved at bevæge sig rundt i den virkelige verden, imens man holder vitaens kamera peget imod kort. Man kan godt spille Open Me! uden et AR kort, ved at placere et stykke papir med mønstre eller f.eks. en avis, men spillet virker bedst med et rigtig AR kort. Så i vores anmeldelse af spillet har vi naturligvis brugt et AR kort, for at få de bedste betingelser og vi kan allerede godt afsløre, at Open Me! er uden tvivl det bedste argumented reality spil vi har prøvet.\nOpen Me! indeholder både singleplayer, lokal multiplayer og en boks-editor. Singleplayerdelen er splittet op i 13 forskellige pakker, hvor hver pakke indeholder 3-4 bokse, og hver boks er et argumented reality puslespil. De forskellige opgaver i puslespillene varierer meget, nogle kan man regne ud med det samme, hvordan de skal løses, men i mange af dem kræver det virkelig, at man tænker anderledes og ud af kassen eller boksen i det her tilfælde. Én ting er, hvordan de skal løses, én anden ting er så at udføre selve løsningen, og her er der også masser af variation. Mange af opgaverne gør stor brug af multitouch, men der er også opgaver som gør brug af lyd, opgaver hvor man skal huske mønstre, opgaver der kræver hurtighed og endda opgaver, hvor man skal have meget smidige fingre.\nEt eksempel på en opgave kan være, hvor håndtaget til at åbne boksen sidder på bagsiden, men hver gang man prøver at bevæge sig om til bagsiden, følger kassen med, fordi der sidder et kamera, som overvåger én. Løsningen er ganske simpel, man sætter en finger over linsen på kameraet, og så kan man frit bevæge sig om til bagsiden og åbne kassen for at få adgang til sin belønning.\nEt andet eksempel på en opgave er en kasse, hvor man skal fjerne hængslerne, som holder fast i låget, men man har begrænset antal berøringer inden kassen nulstiller og låser hængslerne fast igen. Løsningen er ikke svær at regne ud, men selve udførelsen kræver smidige fingre, medmindre man altså er en af de personer, som har 6 fingre på en hånd.\nI de fleste opgaver har man et uendeligt antal forsøg til at klare opgaven, i nogle enkelte skal man dog passe på skarpe savklinger og robotter, som hakker ens fingre af, og hvis man mister alle 10 fingre, så må man starte forfra. Der er dog et scoresystem i spillet, for jo hurtigere man gennemfører opgaven og jo færre antal berøringer man har, jo bedre score får man. Denne score tæller dog ikke det store, ud over online placering hvor man kan måle sig med resten af verden og ens venner.\nMultiplayer i Open Me! er naturligvis lokal multiplayer, hvor man med to vitaer kan samarbejde, men det er dog ikke noget, som vi har kunne teste. Men udvikleren har oplyst, at i multiplayer skal spillerne samarbejde både synkront og asynkront for at kunne løse opgaverne, som er anderledes fra singleplayerdelen.\nTil sidst er det værd at nævne boks-editoren i Open Me!, hvor man kan bygge sine egne opgaver, og da det er forholdsvis let at komme i gang, kan man lade kreativiteten få frit spil hurtigt. Ens bokse kan man sende til venner, der så kan slås med dem, og jo sværere de har ved at løse dem, jo mere XP får man. De XP point har dog ikke den store betydning i selve spillet, ud over til ens placering på highscorelisten. Men det skal ikke tage glæden fra, at tilføjelsen af en boks-editor i Open Me! er et rigtigt smart træk, da det kan give meget mere spilletid, hvis man finder morskab i at bygge sine egne opgaver.\nDen tekniske del i Open Me! er glimrende udført, og dette er meget vigtigt, da argumented reality spil meget hurtigt kan blive frustrerende, hvis man skal slås med hele konceptet. Dette er bestemt ikke tilfældet i Open Me!, som fanger ens AR kort hurtigt, samt styringen af de virtuelle objekter på boksene fungerer rigtig godt. Grafisk er Open Me! ikke noget vidunder, men boksene fremstår tydelige og pæne, ligesom vitaen ingen problemer har med at trække grafikken, hvilket naturligvis er vigtigt i et spil, hvor der skal præcise berøringer til. Lyden i Open Me! er stort set ikke eksisterende, de lydeffekter som der er, fungerer som de skal, men ellers er der ikke meget mere at sige om det, hverken negativt eller positivt.\nOpen Me! er helt klart det bedste arugmented realliy spil vi har set til dato, og Japan Studio har fundet en genre, som virkelig passer godt til argumented reality. Det er tydeligt, at der er brugt lang tid på at gennemtænke sjove opgaver til de forskellige puslespil, og det er lykkedes rigtig godt. Der er god variation i opgaverne og god variation i, hvordan de skal løses. Tilføjelse af lokal multiplayer er naturligvis et plus, og bokseditoren er et endnu større plus. Open Me! er dog ikke verdens største spil, og de 13 pakker i spillet kan man gennemføre på 3-5 timer. Men prisen på Open Me! er lavt sat, og man kan hente ekstra spilletid i bokseditoren, samt naturligvis multiplayeren, hvis man skulle have 2 vitaer i huset.\nHvis man er til puslespil, så kan man kun anbefale Open Me!, men samtidigt er Open Me! også dens pris værd, da det er et argumented realityspil, som fungerer rigtig godt, og når argumented reality fungerer som det skal, så er det en sjov og anderledes oplevelse, der har en vis wauw effekt.\n+ Imponerede AR gameplay, god variation i opgaver, boks editor inkluderet og lav pris.\n− Singleplayer hurtig overstået, kræver plads og god belysning.


1912 • Georg Christensen\n1912 Georg Christensen\n28. august\t• Ved Trægaarden\nFuglekongen på sit kontor på "Roskilde Avis", Algade 26.\nSkiven viser fuglekongen på redaktionen. Redaktionen er måske nok et lidt overdrevent udtryk set med eftertidens målestok. Avisens kassererske, frøken Hansen, tronede på en høj kontorstol på den ene side af en pult. Det var ekspeditionen, hvor hun modtog annoncer og betaling for abonnement.\nPå den anden side af pulten var redaktionen. Her sad redaktøren - på en lige så høj, knirkende stol - med lorgnetterne dinglende på næsetippen og klippede samt læste korrektur, samtidig med, at han fik tid til at gøre små, kvikke bemærkninger om, hvad han læste og - ikke mindst - om de kære medborgere, der passerede, og som han ivrigt betragtede gennem sit gadespejl ud til stilfærdige Algade i datidens lilleby, Roskilde.\nDette gadespejl var et yderst væsentligt tilbehør i redaktionen. Det skaffede meget stof til lokalrubrikken. Saksen sørgede for det øvrige, og den politiske overbevisning kom hver dag i stereotypi fra redaktør Asger Karstensen i København.\nI vindueskarmen ved siden af Georg Christensen sad hans foxterrier, Lille Dik, der lige så interesseret som han fulgte begivenhederne gennem gadespejlet.\nLille Dik havde efterhånden, formentlig ledet af tonefaldet i "His Masters Voice", opnået en vældig færdighed i at kende de medborgere, som dens herre satte mindre pris på. Den rejste børster og gøede som en rasende, når en af dem passerede. Særlig byens radikale redaktørs tilsynekomst i spejlet kunne få Lille Dik til at gøre sit yderste.\nRingen Proprietær Bülow, Tjæreby ved skud af urmager Nielsen\nKronen Sagfører Ferdinand ved skud af murermester Jørgensen\nHøjre æble Slagtermester Klemm ved skud af snedkermester Nielsen\nVenstre æble Bagermester Hammerich ved skud af murermester Olsen\nHøjre klo Sagfører N.C. Nielsen ved skud af direktør Vogelsang\nVenstre klo Murermester Olsen ved skud af murermester Olsen - eget skud\nHalsen Assistent Dorph-Petersen ved skud af bestyrer Andersen\nHalen Amtsrådssekretær F. Bruun ved skud af maskinfabrikant Nielsen\nVenstre vinge Handelsrejsende Hildebrandt ved skud af murermester Jørgensen\nHøjre vinge Malermester A.P. Jensen ved skud af snedkermester Wismann\nBrystpladen Redaktør Georg Christensen ved skud af direktør W. Vogelsang\nGeorg Christensen var en del af den komite, sammen med brygmester Christiansen, konditor Julius Nielsen (fuglekonge 1899) og fotograf Hude, der havde ansøgt byrådet om tilladelse og økonomisk støtte til at opstille genforeningsstenen i Byparken i oktober 1920. Læs om genforeningsstenen her.\nI 1912 genoptog man den gamle skik med at hente fuglekongen. Alle brødrene gik med hornmusik i spidsen til hans bopæl. Derpå marcherede alle i samlet trop til Restaurant Trægaarden.\nBladforhandler Vogelsang blev kongeskytte i både 1912 og 1916. Han gjorde derved to af selskabets legendariske formænd til fuglekonger. Det var redaktør Georg Christensen og sagfører N.C. Hansen. Disse to bestred sammenlagt formandsposten fra 1902 til 1944.\nI 1912 kunne man fejre selskabets 125 års jubilæum, og det skete med en storstilet fest. 1912 var også året, hvor man genoptog den gamle skik med at afhente fuglekongen. Alle brødrene gik med hornmusik i spidsen til kongens bopæl for at hente ham og derefter i samlet trop marchere til Trægaarden. Tidligere var fuglekongen blevet afhentet pr. vogn og så, på festpladsen, modtaget af brødrene med hornmusik og salut. Denne skik med at afhente fuglekongen finder stadigvæk sted. Ved ballotteringen dette år var der i øvrigt een af kandidaterne, som ikke blev optaget. Dette ser ikke ud til at være sket siden.\nFrokosten var gratis og bestod af: En halv hummer naturel, forloren skildpadde, ost og kransekage. Der var rødvin til æresgæsterne, bestyrelsen og talerne, og øl og snaps til det øvrige selskab. Sange var der mange af ved denne lejlighed, for selskabet har gennem årene haft mange gode lejlighedsdigtere blandt sine medlemmer. Man sang blandt andet "I barndomsfjed, i mandomsalder", og så var der, som ved tidligere lejligheder, en lang række taler efter dette fastlagte mønster.\nBeskrivelsen af aftenen og natten slutter med "Festen var meget vellykket, og dette fremgår tydeligt af fremstillingen, der er foretaget af Georg Christensen med hans ikke let læselige "journalisthåndskrift" men også hans flydende stil.\nI årene efter selskabets 225 år jubilæum transskriberede skydebror Hakon Meinertz en del af teksterne fra de gamle protokoller. De originale stavemåder med mere blev bibeholdt. Den transskriberede tekst fra 125 års jubilæumsdagen lyder således:\n1912 125 års jubilæum den 28. August 1912\nMedlemmerne samledes i Hotel ”Prinsens” Gaard og begav sig derfra til Fuglekongen Kjøbmand Schelhases Bopæl i Hersegade 2 at afhente ham derpaa marcheredes til Skydepladsen i ”Tregaarden, hvor Skydningen tog sin Begjøndelse Kl. 9.\nTirsdag den 27. August Kl. 6 blev Fuglen hejst derefter foretoges Ballotation paa følgende nye Medlemmer:\nKæmner Erhardt Møller. Optaget med 18 St.\nTrolsunist Vilh. Jacobsen -------------- 18 St.\nKjøbmand Leegaard --------------------- 19 St.\nBødker Fabrisius -------------------------- 20 St.\nIsenkremmer Kelpp ---------------------- 21 St.\nAssistent Dorph Petersen ---------------- 12 Stem.\nRestauratør Grand Café Optoges ikke (6 Ja Nej 16)\nRejseinspektør H.P. Hansen, Jernbanegade Optaget med 17 Stemmer.\nGartner Frandsen -------------------------------------------- 18 Stemmer\nKøbmand Albert Winther jun. -------------------------------- 20 Stemmer\nJubilæumsfesten I Anledningen af Selskabets 125-Aars Jubilæum var Indgangen til ”Tregaarden” smykket med et Skjold med Bogstaverne R.&O.F.S. og Aarstallene 1787-1912, omgivet af en Flagdekoration. Fuglestangen var smykket med Flag og Fuglen havde i Ringen en Blomsterkrans med dannebrogsfarvet Sløjfe.\nBrødrene samledes, som nævnt i Hotel ”Prinsen” Kl. 7½ Morgen og efterat man havde afhentet Aarets Fuglekonge, Købmand Schelhase begiver man sig til Skydepladsen ankommen hertil samledes Brødrene foran Fuglestagen, hvor Formanden, Redaktør Georg Christensen, udbragte et Leve for Fuglekongen. Skydningen tog derpaa sin Begyndelse og fortsætter til Kl. ½, da Brødrene begav sig op i den store Sal for at spise Frokost. Forinden tog Fotograf Carolsfeld=Krause en Plade af Selskabets æresmedlemmer, bestemt til at ophænges i Festsalen. I Anledning af Jubilæet var der foran Teateret anbragt en stor Flagdekoration, i hvis midte saas Skiven fra det første Skydeaar 1787, Skiven fra 50-Aars Jubilæet og Hr. H. Winthers skive fra 100-aars Jubilæet samt Hr. Schelhases Skive fra 1911; Der var anbragt et stort Billede af Selskabets Æresmedlem og tidligere mangeaarige Formand, Toldforvalter Treschow. Til Festen var indbudt Selskabets ældste Medlemmer: Kjøbmand Hr. Nielsen, Garvermester H. Winther og Bagermester J.A. Nielsen.\nFormanden bød Velkommen til bords og holdt en Mindetale over Kong Frederik den ottende, der i Maj Maaned var afgaaet ved Døden; han bød derpaa Brødrene om at tømme et Mindebæger for Selskabets afdøde Æresmedlem Kjøbmand J.P. Rasmussen.\nFuglekongen talte for Landets Konge Hs Mj. Kg. Christian den Tiende. – Efter en af Journalist Carl Viggo Christensen forfattet Festsang, der modtoges med Bifald, var sun-get, holdt Formanden Talen for Fødselsdagsbarnet, det 125 Aar gamle Selskab. Man afsang derpaa en, ligeledes af Journalist C.V. Christensen skrevet humoristisk Sang, der gjorde stor Lykke, hvorefter Formanden udbragte Fuglekongens skaal.\nEfter Sangen ”I Barndoms Fjed, i Manddoms Alder” var afsunget talte Fabrikant S.P. Sørensen for Danmark – Næstformanden, Fernando Møller, udbragte en Skaal for Hædersgæsterne, Selskabets ældste Medlemmer. For denne Skaal takkede Garvermester Winther, han udbragte et Leve for Formanden. – Urmager Schultz talte for Selskabets aktive Medlemmer (Skytterne) – Formanden bød de nye Medlemmer Velkommen; Han oplyste at der i Aar var indballoteret 17 nye Medlemmer. Sagfører N.E. Nielsen udbragte under stor tilslutning en Skål for Forfatteren og Festsangene Journalist C.V. Christensen. Fhev. Bagermester I.D. Nielsen udbragte en Skaal for Bestyrelsen, - Bjølund Petersen (Roskilde Kjolemagasin) udbragte Damernes Skaal. – Fuglekongen oplæste et Telegram fra Fugleskydningsselskabet for Lejre og Omegn. – Frokosten, der var gratis, bestod af Forloren Hummer naturel, Smør, Ost, Radiser, Kransekage. Dertil Rødvin, Øl & Snaps & Madeira. Rødvin dog kun til Hædersgæsterne, Talerne & Bestyrelsen.\nEfter Frokosten indtoges Kaffen paa Verandaen. Da Kaffen var drukket, fortsattes Skydningen. Ved 6=Tiden var Fuglen nedlagt, idet Brystpladen (Kongegevinsten) faldt for Redaktør Georg Christensen ved Direktør Vogelsangs Skud.\nVed /=Tiden samledes Medlemmerne med Damer til Middag, i hvilken saa mange deltog som Salen kunde rumme. De traditionelle Skaaler udbragtes. Sagfører N.E. Nielsen foreslog at afsende et Telegram til Hs. Maj. Kongen. Det vedtoges derpaa med Akklamation at afsende følgendeTelegram:\n”Roskilde og Omegns Fugleskydningsselskab, der i Dag fejrer 125=Ars Jubilæum, sender Drs. Majesteat en undersaatlig Hilsen og Hyldest med Ønsket om en lang og lykkelig Regjeringstid.\nDerpaa indløb følgende Svar:\n”Hr Georg Christensen, Roskilde\nBringer Roskilde og Omegns Fugleskydningsselskab min Hjærtelige Tag og Genhilsen.\nFormanden meddelte, at han havde modtaget et Lykønskningstelegram fra Borgmester Hammerich, der var forhindret i at deltage i Festen, grundet paa et Møde i Aalborg. Formanden et og begejstrede Hurraraab besvaret Leve for Borgmesteren, til hvem der afsendtes et Svartelegram.\nEfter Middagen tog et livligt Bal sin Begyndelse og fortsattes til Kl. 2. Ved 11=Tiden blev der serveret Champagnepunsch. – Festen var meget vellykket.\nGevinsterne faldt saaledes:\nRingen: Proprietær Bulow, Tiereby, ved Urmager Nielsen\nKronen: Sagfører Fordsmand ved Murermester Jørgensen\nHøjre Æble: Slagtermester Klemsen ved Snedkermester Nielsen\nVenstre Æble: Slagtermester Hammerich ved Murermester Olsen\nHøjre Klo: Sagfører N.E. Nielsen ved Direktør Vogelsang\nVenstre Klo: Murermester Olsen ved eget Skud\nHøjre Vinge: Malermester A.P. Jensen ved Snedkermester E. Wismann\nVenstre Vinge: Handelsrejsende Hildebrandt ved Murermester Jørgensen\nHalen: Amtsraadssekretær F. Bruun ved Maskinfabrikant Nielsen\nHalspladen: Assistent Dorph=Petersen\nBrystpladen: Redaktør Georg Christiansen ved Direktør Vogelsang Red. Christiansen blev saaledes Selskabets Fuglekonge for det kommende Aar.\nAngaaende Festen henvises i øvrigt til del af ”Roskilde Avis”, der findes i Arkivet.


-Mødet var positivt, for så vidt angår den tilgang, Færdselsstyrelsen har til udarbejdelsen af et katalog af sikkerhedskritiske fejl. Samlet har mødet givet anledning til en del afklaring, siger underdirektør og erhvervspolitisk chef i DTL Ove Holm. Han fortsætter:\n-Kataloget kombinerer fejlene, der er markeret som ”farlige” i EU-direktivet om vejsidesyn, med bemærkningerne til lovforslaget om bødeforhøjelserne. Eksemplerne er konkrete og ledsaget af billeder. Tidligere domme i sager indgår også som grundlag for kataloget. Alt tyder på, at det færdige katalog vil være meget konkret og meget praktisk og gavnligt – både for myndighederne og vognmænd og chauffører. Så den del var positivt, siger Ove Holm.\nKataloget retter sig mod aktørerne, d.v.s. både chauffører, vognmænd/ejere/brugere og politiet, og vil omfatte både tekst og billeder. Eksemplerne vil ikke være udtømmende, men kataloget vil løbende blive ajourført i takt med, at yderligere fortolkningsbidrag måtte blive fastlagt af domstolene. Der blev på mødet givet eksempler vedrørende alvorligt sikkerhedskritiske bremsefejl. Samtidig blev det præciseret, at sne og is på taget af køretøjer som udgangspunkt ikke er omfattet. Til gengæld er fx manglende stoplys at regne for en sikkerhedskritisk fejl.\nFærdselsstyrelsen lagde på mødet op til, at der vil komme en enkel og praktisk ”huskeliste” for chaufførens kontrol af køretøjet, og mødet gav klart indtryk af, at der skal meget til for at en chauffør kan få en bøde for sikkerhedskritiske fejl.\nDet samme gælder fremmede trailere – og er i øvrigt ikke nyt: Styrelsen lægger op til, at en vognmand først betragtes som varig bruger efter en vis periode og først derefter kan blive holdt ansvarlig for trailerens stand, for så vidt angår sikkerhedskritiske fejl. Styrelsen vil præcise dette nærmere.\nPå mødet kom det også frem, at test af skævbremsning på lastbilens forreste aksel skal ske med begge hænder på rattet. Også dette bør berolige de vognmænd og chauffører, som har frygtet en tsunami af høje bøder. Bremsekapaciteten skal desuden være væsentligt reduceret – under 50 pct. af kravet – for at tælle som en sikkerhedskritisk fejl.\nFærdselsstyrelsen kan som regeludstedende myndighed vejlede, men det er – som altid - politi og anklagemyndighed samt domstole, som vil fastlægge praksis i den kommende tid.\nDer er i øvrigt ingen ændringer i ansvarsreglerne for chauffør og ejer/bruger af et køretøj, og der er ikke indført nye typer af fejl. Der er heller ikke ændringer i forhold til frakendelse af chaufførers førerret eller kørselsforbud for køretøjer. Øvrige tekniske fejl vil fortsat blive sanktioneret som i dag.


Se den festlige detalje: Mary og tvillingerne gav den hele armen i Parken | BILLED-BLADET\nOnsdag, 13. oktober 2021 - af Marianne Singer\nSe den festlige detalje: Mary og tvillingerne gav den hele armen i Parken\nKronprinsesse Mary og tvillingerne ved Royal Run tidligere i år.\nKronprinsesse Mary og tvillingerne, prins Vincent og prinsesse Josephine, gav den hele armen med roligan-udstyr, da de sad på tilskuerrækkerne i Parken ved Danmarks overbevisende sejr.\nKronprinsesse Mary viste sammen med prins Vincent og prinsesse Josephine, at fodboldlandsholdet havde deres fulde opbakning ved Danmarks VM-kvalifikationskamp i Parken tirsdag aften.\nIklædt Dannebrogs glade farver i form af roliganskasketter, Vincents seje rød-hvide DBU-tørklæde og tvillingernes røde DBU-trøjer hyldede det kongelige trekløver oppe fra tilskuerrækkerne herrelandsholdet under kampen, der endte med en forrygende sejr til Danmark over Østrig og som nu har sikret landsholdet deltagelsen ved VM 2022 i Qatar.\nPå samme VIP-række sad også en begejstret statsminister Mette Frederiksen med sin søn Magne.\nUndervejs blev der heppet løs, mens kronprinsesse Mary også hev sin mobil frem for at forevige det historiske sports-øjeblik.\nKronprinsesse Mary og tvillingerne under kampen mandag aften.\nKronprinsesse Mary og tvillingerne hepper på landsholdet\nDen kongelige trio i Parken tirsdag aften.\nDet kongelige trio ved ankomst til Parken.\nKronprinsesse Mary havde allerede tidligere på aftenen vist sin støtte til Kasper Hjulmands landshold ved at dele et dejligt billede af sig selv sammen med fodboldherrerne på kongehusets sociale medier.\n"I sidste uge besøgte Hendes Kongelige Højhed Kronprinsessen herrelandsholdet for at sætte fokus på Mary Fondens projekt Antibulli, der har til formål at skabe stærke fællesskaber med plads til alle i de danske fodboldklubber. I aften spiller herrelandsholdet VM-kvalifikationskamp mod Østrig i Parken. Kom så, Danmark!⚽", lød teksten til gruppeportrættet.\nRørt greve Ingolf: Det går lige i hjertet\nAnden gang på kort tid for prins Christian: Nu ...


Museumsformidling og varierede formidlingsformer – undervisningsforløb | Learningmuseum\nSkoletjenesten ved Vendsyssel Historiske Museum og et linjehold i historie på læreruddannelsen i Hjørring samarbejder i efteråret om et forløb under arbejdstitlen: Museumsformidling og varierede formidlingsformer. Udgangspunktet er det syn på historieundervisning, som historiedidaktikeren Marianne Poulsen fremfører i hendes store undersøgelse af børns forhold til historieundervisningen:\n”Undersøgelsen viser […] også, at form og indhold hænger nøje sammen i elevernes hoveder. Formen bærer, ser det ud til, indholdet. Hvis ikke formen er acceptabel, forkastes indholdet. Et indhold kan ikke bære et historisk emne igennem et undervisningsforløb [ … ] hvis formen ikke er acceptabel. Eleverne mener således i stor udstrækning, at historie meget nemt kan blive et kedeligt fag. På alle undersøgelsens tre aldersniveauer stilles der krav om varierede formidlingsformer. Især lægger en stor del af eleverne vægt på selvaktivitet. Typen af selvaktivitet er ikke det afgørende, men det er vigtigt, at man selv får lov til at finde ud af noget, enten ved selvstændig tankevirksomhed og anerkendelse heraf i diskussioner, eller ved andre former for aktivitet såsom ud-af-huset-aktiviteter eller projektarbejde.”\nKilde: Marianne Poulsen: Historiebevidstheder. Roskilde Universitetsforlag, 1999, s. 187.\nDer findes mange bud på, hvordan formidlingsformer kan varieres. Med inspiration fra SPAS-projektet (Spille På Alle Strenge) i Esbjerg Kommune har vi valgt at bruge Howard Gardners teori om de mange intelligenser og Rita og Kenn Dunns teori om læringsstile som analyseredskab.\nUd fra museets samlinger skal de studerende arbejde i grupper med udvalgte læringsstile og intelligenser og komme med forslag til, hvorledes det valgte historiske materiale kan formidles i undervisningsforløb.\nVendsyssel Historiske Museums samlinger og emner/perioder er naturligvis styrende for valg af det indhold, der skal formidles. Men læseplansdokumenterne for historie i folkeskolen skal også medtænkes i indholdsudvælgelsen – blandt andet skal udvalgte emner og temaer fra kanonen for historieundervisningen inddrages. Vi har (indtil videre) valgt at arbejde med følgende indholdsområder med inddragelse af kanonpunkter:\nOldtiden: Ertebøllekulturen, Solvognen og Jellingstenen\nIndustrialiseringen i Danmark: Slaget på Fælleden\nLandbruget i Danmark i begyndelsen af 1900-tallet: Systemskiftet 1901.\nProjektdeltagere i Learning Museum\nPer Vestermark Nielsen, Skoletjenesten ved Vendsyssel Historiske Museum\nHenning Brinckmann, UCN, læreruddannelsen i Hjørring


Forventninger til nye spil og hardware\nJeg har bestilt en Xbox One hos ShopTo. Den er med Forza Motorsport 5 og en ekstra controller.\nJeg kan allerede sige med det samme at jeg skal NØRDE når det spil kommer sammen med min konsol!!! Men det der bekymrer mig mest er antallet af bilerne i spillet fra dag 1. De har lige idag (eller, igår er det jo) onsdag annonceret 24 nye biler til spillet og de ser super sprøde ud. Men det fylder hele tiden mine tanker, ang. det lave tal. For det lyder jævnt kedeligt at de kun har 120 biler med. Hvad siger I af jer der har forudbestilt dette spil? Hvad forventer I af det?\nUdover det nævnte så har jeg kigget meget på Sniper Elite 3. Der er ikke rigtig noget der ellers tiltaler mig, for at være ærlig. Jo, måske Battlefield 4. Men ellers ikke. Jeg har kig på et spil der hedder Enemy Front. Det er et 2. Verdenskrigs spil. Det kører på Crytek engine, som han sagde i PAX Prime interviewet. Det ser super godt ud og jeg har tænkt mig at bestille det på Amazon eller sådan noget.\nDet er lidt rodet det her blogindlæg men jeg ved simpelthen ikke hvad jeg skal skrive... Jeg går med så mange overvejelser i spil lige for tiden. Det er skide forvirrende. Jeg ved ikke hvad jeg skal købe og ikke skal købe. Jeg har en del gange i år købt rigtig gode spil (Tomb Raider er et af dem) for en billig penge, kommet hjem, lagt det på hylden og tænkt "Spiller det imorgen!" hvilket jeg også har gjort, men så er det LIGE PLUDSELIGT noget andet der fanger mig og som jeg også vil have og så kribler det i fingrene efter at få fat i det, men vil ikke give særligt meget og så får jeg den super gode idé at jeg da bare sælger mit Tomb Raider (eller hvad jeg nu har liggende på det tidspunkt)... Sådan noget er jeg ved at være ret træt af. Jeg tror at jeg med det næste spil jeg køber, vil beholde det og er der ikke penge nok til et nyt senere, jamen så er det bare sur r*v. Jeg gider ikke gå og købe/sælge hele tiden for jeg bliver sgu irriteret af det og det er også penge ud af vinduet i sidste ende.\nDer er ikke rigtig nogle spil jeg gerne vil have lige p.t. men alle dem jeg gerne vil have, kan i få på en liste her:\nHitman Absolution (PlayStation 3, har det godt nok via PS+ men da jeg ikke er sikker på at jeg vil være medlem der mere og spillet derfor ikke virker mere, så bliver det enten collectors edition eller limited)\nSplintercell Blacklist (PlayStation 3, en ultimatum edition, mest pga. uret)\nUdover spillene ovenover vil jeg mægtig gerne have en Nintendo DS. I kan nok ikke huske det men jeg har haft det oppe og vende før i et andet blogindlæg. Efter det slog jeg tanken hen men nu har min søster fået en og... ja, jeg vil også gerne have en! Den er super sjov at sidde med. Men spørgsmålet er bare om jeg skal tage en DSi XL, 3DS XL eller en 2DS. Mange af jer vil sikkert slå førstnævnte helt af bordet, men sagen er den at jeg aldrig kommer til at spille spil som Pokemon, Mario, Zelda og alle de andre populære spil. Det jeg har tiltænkt en DS maskine er at den bare skal bruges til hjernevrider spil, altså små puzzles og sådan noget. Nothing fancy. Og til det har jeg hørt at en DSi XL deraf er udmærket.\nMen det er trods alt meget usikkert om jeg skal have en, for jeg vil også gerne have dette... En ny bærbar computer. Ja, jeg sidder her og skriver fra en bærbar der er cirka 3½ år gammel og holder strøm i 45min., hvis ikke mindre, er jeg heldig nok. Jeg fik så den geniale ide at kigge efter et batteri til den. Jeg søgte og det var relativt nemt at finde, problemet er bare at batteriet koster 490kr. uden fragt fra Amazon og så tror jeg ikke engang at det er originalt. Der bakkede jeg lidt væk, mest pga. prisen i forhold til hvor gammel min PC er men også fordi jeg ikke stoler på ukorrante batterier, specielt ikke til computere. At sætte et nyt batteri i den løser alligevel heller ikke mit andet problem: varme. Nogle vil så mene at jeg måske skal rense den og jeg tror da også at det vil hjælpe men jeg tvivler en hel del. Problemet i sig selv er at den ikke kan tåle tunge sidder. 9gag.com og Ekstra Bladet er den ikke særlig vild med når de er åbne på samme tid. Netflix streaming koger den helt over af... Så galt at den lukkede ned af sig selv en dag da jeg sad og så en film mens den var tilsluttet mit TV. Jeg mærkede på den og det var lige før jeg ikke kunne holde ud at holde hånden på PC'en ved siden af notepadden (musen). Jeg sværger på at det var lige før at man kunne spejle æg på den! Strømforsyningen går også helt bandidos hvis jeg laver meget på den. Spil kan den heller ikke klare... Alt i alt er den ved at være godt slidt, tror jeg.\nOg nåh ja, så sælger jeg også min Xbox 360 regner jeg med. Spørgsmålet er så bare om profitten fra den skal ligges over i kassen med opsparingen til Xbox One eller bruges på f.eks. den DS konsol... decisions, decisions.\nHvad skal jeg skrive mere? Kan ikke rigtig komme på noget.\nTak fordi I gad at læse. :P


Dorthe Christiansen, skribent på GTS\nFire GTS-institutter er med i nyt forsknings- og innovationspartnerskab, der vil gøre Danmark til frontløber inden for Power-to-X og fremtidens grønne brændstoffer. Partnerskabet er en af Innovationsfondens fire Innomissioner, der skal bidrage markant til den grønne omstilling. Read more\nDanmark bør have en national strategi for faciliteter, der er koordineret med de øremærkede grønne midler til forskning og innovation. Det er budskabet fra DFiR i det seneste ”dfirbrief”, der også slår fast, at det kan betale sig at gøre Danmark til ”et grønt testland”. Read more\nNy missionsbooster er målrettet danske SMV'er\nInnovationsfonden lancerer nu ”missionsbooster” med det formål at bane vejen for, at flere SMV’er kaster sig over udviklingen af fremtidens grønne løsninger. Det skal ske igennem brug af ny viden fra vidensinstitutioner som GTS-institutter og universiteter. Read more\nNyt partnerskab skal udvikle og modne teknologi og infrastruktur til at fange, lagre og bruge CO2. 20 projekter igangsættes nu, og ud af dem deltager GTS-institut i tre af dem. De første løsninger skal være klar i 2025. Read more\nBiodiversitet skal ikke være lillebror til klimaet – og når politikerne ser på, hvordan de grønne ambitioner bedst kan realiseres, så skal der ikke kun være fokus på de store virksomheder, men i højere grad på SMV’erne. Det var et par af de budskaber, som ordførere fra henholdsvis Alternativet og Socialdemokratiet kunne tage med sig hjem fra GTS-debatter på folkemødet. Read more\nNår det handler om at skabe bæredygtig vækst igennem virksomheders anvendelse af teknologi og ny viden, har GTS-institutterne meget at tilbyde. For at styrke og skabe opmærksomhed om dette vigtige arbejde har GTS-foreningen ansat en Public Affairs chef. Read more\nDansk konkurrenceevne er afhængig af, at vi anvender ny viden og teknologi til at skabe fremtidens nye bæredygtige produkter og løsninger. Her er nøglen til succes vores evne til at skabe nye ideer og gøre dem markedsklare. Men hvordan får vi SMV'erne op i gear?Read more\nVi har et stort potentiale for at skabe grøn vækst og nye jobs. Men hvordan kommer vi i mål?Read more\nUdover klimakrisen står vi overfor en krise, som er tilsvarende stor og kompleks: Biodiversitet-krisen. Men hvordan skaber vi en positiv synergi mellem udvikling på havet og klima- og biodiversitetskrise?Read more\nI fremtiden kan du måske flyve med god samvittighed – og det kan du takke teknologiudviklingen for. Inden for det næste årti er forventningen nemlig, at grønne brændstoffer bliver et realistisk alternativ til de fossile. En kæmpe grøn fordel for de sektorer, der ikke kan bruge el som fx fly og skibe. Read more\nMon du har, hvad det kræver at blive kaptajn på et af verdens største havvindinstallationsskibe? Så grib chancen for at afprøve dine evner på folkemødet!Read more\nATV, Innovationsfonden og GTS byder velkommen til reception på folkemødet på Bornholm og sætter gang i en uformel samtale om, hvordan vi udvikler verdens bedste innovationssystem. Kig forbi ”Tech på toppen” og få en snack og lidt at drikke, mens du netværker med aktører fra innovationssystemet. Read more\nNyt center for kvanteteknologi placeres i Danmark - GTS til Danmark udvalgt til nyt NATO-center