Præstationsoptimering | Team Danmark\nTeam Danmark hjælper danske atleter med at optimere inden for blandt andet fysioterapi, lægebehandling, fysisk træning, sportsernæring og sportspsykologi.\nTeam Danmark har en videns- og erfaringsbaseret tilgang til fysisk træning. Hvert træningsprogram er skræddersyet til den enkelte atlet og kan omfatte aspekter som muskelstyrke, eksplosiv muskelstyrke, hurtighed, aerob og anaerob kapacitet og effekt, bevægelighed, forebyggelse af skader, rehabilitering med mere.\nEksempler på målet for den fysiske træning:\nForbedre en bestemt fysisk kvalitet; eksempelvis at øge effektudviklingen i trådet under cykling (og dermed hastigheden)\nOpbygge en fysisk base til at kunne konkurrere og træne på et højere niveau\nÆndre kropskomposition (øge muskelmassen, ændre vægtklasse)\nSom elitesportsudøver er der god grund til at være opmærksom på sin kost. En velvalgt kost giver mange fordele og kan være det, der giver de afgørende marginaler.\nTeam Danmarks ernæringsfysiologer hjælper atleter med at optimere deres kost- og væskestrategier samt sætte realistiske ernæringsmæssige målsætninger.\nringe eller uopdateret viden om sportsernæring\nVisionen for Team Danmarks sportspsykologiske arbejde er, at atleter og trænere opnår de rette mentale redskaber til at præstere optimalt på højeste internationale niveau.\nDet mentale er noget, der - ligesom det fysiske og det tekniske - kræver træning og øvelse.\nVi arbejder for at skabe træningsmiljøer i verdensklasse, og for at den enkelte atlet skal opleve mening og værdi i livet som eliteidrætsudøver.\nDet kræver forståelse af elitesport, kommunikationsfærdigheder og personlig investering.\nGode samarbejdsrelationer med atleter og trænere er essentielle, og etik er i højsædet i Team Danmarks sportspsykologiske arbejde.\nForebyggelse og behandling af skader er en del af livet som atlet. Team Danmark arbejder for at skabe træningsmiljøer og –rutiner, der minimerer risikoen for såvel overbelastningsskader som akutte skader, og vi har en bred vifte af behandlingstilbud, når skaderne opstår.\nTeam Danmarks sportsmedicinske setup består af læger, kiropraktor, massører samt fysioterapeuter, der rådgiver atleter og trænere og samarbejder med fysiske trænere, ernæringsfysiologer og sportspsykologer om at sikre en sammenhængende indsats omkring den enkelte atlet.\nTeam Danmark tester atleter både i laboratoriet og i deres naturlige træningsmiljø i svømmehallen, på cykelbanen og så videre.\nDet er de små marginaler, der afgør, om den enkelte atlet udvikler sit potentiale optimalt. Testdata bruges til at identificere styrker og svagheder og lave målrettede interventioner i trænings- og/eller konkurrencerutiner i samarbejde med landstrænere og atleter.\nTestdata kan desuden være med til at stimulere til tværfagligt arbejde med emner som kost, skadesforebyggelse og fysisk træning samt til øget vidensdeling imellem forskellige sportsgrene.\nPræstationsanalyse tager udgangspunkt i centrale præstationsparametre i den enkelte sportsgren for at identificere potentielle optimeringsmuligheder.\nPræstationsanalyse kan deles op i to grene:\nUdvikling og optimering af teknologi og materialer, som har betydning for atleternes præstationsevne.\nIndsamling og analyse af data med henblik på at evaluere præstationer og udforme strategier.\nTeam Danmark laver præstationsanalyse både i træningssammenhæng og i konkurrencesituationer. Analyserne foretages på banen eller ved bassinkanten eller i et mere kontrolleret miljø i et testlaboratorium og bruges til at lave profiler og statistikker på såvel egne atleter som konkurrenter.\nNogle analyser gør det muligt at give feedback umiddelbart efter en præstation, så atleten og træneren straks kan evaluere og se effekten af forskellige justeringer. Andre analyser genererer større datamængder, som f.eks. kan være med til at bekræfte en fremgang eller identificere nye udviklingsområder.\nVi arbejder innovativt med udvikling af nyt udstyr og nye materialer og samarbejder med relevante eksterne samarbejdspartnere på universiteter, i udviklingsmiljøer og virksomheder, nationalt såvel som internationalt.\nVideoer om præstationsoptimering Følg os på Youtube\nSådan optimerer dansk karatekæmper sin træning i jagten på succes\nMentaltræning: Når tanker og følelser "forstyrrer"\nProfessor: Vi skal vide mere om overbelastningsskader\nBanecykling: Sådan arbejder vi med vindmodstand\nSkal man nyde for at yde?\nForhindringsløber forbedrer formen\nErnæringsfysiolog til karateudøverne: Sådan bør I spise\nJarl Venneberg Jakobsen


ROSSS pallereoler fra Hans Schourup A/S\nPallereolen er konstrueret iht. de senest vedtagne FEM-normer\nBjælker er fremstillet af certificeret stål S355MC, med minimum trækstyrke på 355 N/mm² og dimensioneret til en max. nedbøjning på 1/200 af længden.\nStiger er fremstillet af certificeret stål S350DG, med minimum trækstyrke på 350 N/mm² og leveres i dobbelt galvaniseret udførelse.\nAlle ROSSS pallereoler, er certificeret efter alle nødvendige standarder, og ROSSS har indarbejdet miljøcertificeringer.\nBjælkerne kan justeres i højden med spring på 50 mm.\nROSSS Systemet er alsidigt med bl.a.:\n5 stigetyper der kan leveres i længder op til 12 meter og med bæreevne pr. stige op til 18 tons til almindelige pallereoler og mere i specialopbygninger. Alle stigedele er galvaniserede og samlet med bolte, så udskiftning af beskadigede dele er let.\nStandard stigedybde til EUR-paller er 1100 mm. Leveres færdigsamlede, så du sparer tid ved montering.\n7 typer bjælker med bæreevne op til 4600 kg pr. par. Standardfarve er gul RAL 1021 (fra lager) eller lyngfarven RAL 4003.\nDesuden kan vi naturligvis levere alt tilbehør som påkørselsværn, afstandsstykker, stigeforlængere, tværbjælker, tromleholdere, kabelrulle-holdere m.m\nSe priseksempler på start og tilnygningsfag i webshoppen\nLangt de fleste danskere, har været i kontakt med produkter fra virksomheden Chr. Hansen A/S.Firmaet udvikler naturlige ingredienser til fødevare- og kosttilskudsbranchen, den farmaceutiske industri og landbrugssektoren. Produkterne der produceres, er kulturer, enzymer, probiotika og naturlige farver. Alle løsninger er baseret på stærke forsknings og udviklingskompetencer kombineret med betydelige investeringer i teknologi.


"Et barn i skole med kreativ tænkning" - Forældre videobibliotek - 2021\nDette er ikke en enkel position, der kan læses mellem linjerne. Dette er en publikation, som du skal læse i for at forstå dens betydning.\nDet er heller ikke et forslag, der skal læses fra omslag til dækning en gang (selvom du utvivlsomt kan det, men på denne måde kommer du ikke ud af denne bog så meget som du kan bruge rådgivningen i praksis).\nDet anbefales at arbejde på oplysningerne i bogen og systematisk afprøve de anvendte metoder. Effekten kan være stor! Desværre underviser skoler ikke i dag. Snarere angiver de, hvordan man skiller sig ud og indskriver i kravene fra lærere eller top-down nøgler.\nI mellemtiden kræver livet, at vi er kreative, ser ikke-standard på virkeligheden og skiller os ud fra mængden. De underviser ikke i skolen. Vi må tilegne os denne færdighed. Derfor vælger mange forældre i dag hjemmeundervisning og investerer deres tid og penge i at lære børn nye færdigheder, der virkelig er værdifulde i livet. Tænkning er en af de vigtigste af dem.\nHvordan lærer man et barn kreativ tænkning? Dette kan gøres gennem denne vejledning, der er udarbejdet meget omhyggeligt, den er forsynet med et stort antal eksempler, tip til, hvordan man bruger dem til børn under ni år (allerede omkring fire eller fem år gamle) og ældre mellem ti og fjorten år.\nEdward de Bono, britisk læge, forfatter af guiden, skaberen af udtrykket "parallel tænkning" lærer:\nopførsel, der er befordrende for at tænke,\nDenne position kræver disciplin, parathed for børn og tid fra forældre. Jeg vil foreslå en bedre rækkefølge af bogen: grupperingsmetoder under hensyntagen til barnets alder. Det ser dog ud til at være det værd. Der er mange fordele.\nPris: PLN 41,90\nCopyright 2021 \_ Graviditet, graviditetssymptomer, graviditetskalender, fødsel, puerperium \_ "Et barn i skole med kreativ tænkning"


4. søndag i advent – 2. tekstrække – FORKYNDELSE.DK\n4. søndag i advent - 2. tekstrække\nSeries: 4. søndag i advent (2. tekstrække)\nBibelafsnit: Es 12, 2 Kor 1:18-22, Joh 3:25-36\nTeksterne og søndagen\nBåde i NT-læsningen fra alteret og i evangelielæsningen er der på denne 4. søndag i advents et klart fokus på Jesus Kristus. Dette fokus forærer os et væsentligt perspektiv for denne sidste søndag inden jul. Det handler om, at vi (som Johannes Døberen) ser, hvem Jesus er og tror på ham. Kun sådan bliver det jul.\nGad vist, om vi egentlig bliver færdige til jul! Husmoren spørger sådan, mens rækken af forskellig slags småkagedej og konfekt hober sig op i køkkenet. Og de yderste reserver af dåser findes frem for at rumme herlighederne. Og de sidste julegaver ligger endnu og venter i forretningerne. Spørgsmålet er bare hvilken. Og præsten – han stiller såmænd det samme spørgsmål, efterhånden som antallet af gudstjenester rykker nærmere.\nHvad er jul egentlig blevet til for os, vi danskere? En dansk popgruppe synger sådan om julen:\n“Jesus blir født på anden sal,\ni Magasin du Nord.\nHan griner, når du trykker på en fodpedal,\nsir go da til sin mor”.\nPå mange måder er en dansk jul dér taget på kornet. Ethvert barn ved, at Jesus blev født i Bethlehem. Men som forberedelserne skrider frem skulle man snarere tro, at centrum var et helt anden sted. På anden sal i et eller andet stormagasin. f.eks. Det er som julens centrum så alt for let kan blive trængt ud i periferien for os.\nOprindelig var jul en hedensk fest. En fest for lyset, der vender tilbage. Men kirkefædrene skubbede julen ind der, og den fortrængte den hedenske. I vore dage er det næppe helt forkert, når man kan have den bekymring: om det trods al megen salmesang i medierne og i hjem. Trods en juleaften med en kirkegangsprocent, der slår alle andre dages. Om det trods det er gået præcis den modsatte vej. At det ikke er julen, der skubber den hedenske fest ud. Men snarere den hedenske jul, der er ved at fortrænge den kristne. Jul som årets pakkefest. Jesus som bare et navn. Eller som hovedperson blot i en romantisk historie, der leverer den rette stemning.\nBliver vi færdige til jul, spørger vi. I grunden er det det vigtigste spørgsmål at stille her en uge, før klokkerne kimer festen ind. Er du blevet færdig til jul? At blive færdig til jul er ikke blot at få bagt og købt. Det er først og fremmest at blive klar til at tage imod budskabet om Jesus Kristus.\nJul drejer sig om Jesus Kristus. Og det ved vi jo godt! Men hvor har vi brug for at få det at vide! Jul – den drejer sig om Jesus Kristus. For hvor er vi fristet til at få den til at dreje sig om alt mulig andet.\nJohannes, vi hørte om, kendte til den fristelse at få det til at dreje sig om alt muligt andet end om Jesus. Dér kommer hans disciple fuld af åbenbar misundelse. Johannes, har du hørt, ham, du vidnede om, Jesus, han er nu begyndt selv at døbe. Og alle folk kommer til ham. Johannes må have haft den fristelse: at tage kampen op. Han kom jo først. Til ham strømmede alle engang. Nu vil én tage hans plads.\nMen Johannes siger på sin måde: Det drejer sig om Jesus. Han siger: At alle nu strømmer til ham i stedet for mig, slår ikke skår i min glæde. Tværtimod! Det var min opgave at bane vej for præcis det. Nu er min glæde blevet fuldkommen. Jeg er som brudgommens ven, der glæder sig over ham, der er midtpunkt: brudgommen selv. Nu bør Jesus vokse, jeg blive mindre.\nJohannes siger på sin måde: Det drejer sig om Jesus i mit liv. Også om det vælter min succes. Havde Johannes sagt anderledes, havde han forfejlet sit mål. Nu lod han Jesus være alt. Fra at være den, alle strømmede til, blev han siden hen kastet i fangehul og halshugget. Havde han lyttet til vennernes røst – at leve højt på den succes, der var hans, at gøre en ekstra indsats for at blive den prædikant, flest samledes om – så var hans liv nok blevet mere spændende. Men da havde det forfejlet sit mål. Nu nåede Johannes sit mål. I dette: han bør vokse, jeg blive mindre. Hans glæde var blevet fuldkommen.\nSkal vi ikke forfejle julen, skal vi ikke forfejle vore liv, må vi som Johannes nå dertil: det drejer sig om Jesus. At erkende det er at blive færdig til jul.\nDet drejer sig som for Johannes om den rette ydmyghed. Så uendeligt meget kan vi uden Gud. Samle os succes. Samle os rigdom. Leve et liv igennem. Holde fest. Holde jul. Men lever vi efter den devise, så forfejler vi vores mål. Vores jul kan måske blive nok så hyggelig uden Kristus. Vore liv kan måske blive nok så spændende. Men vi forfejler vort mål.\nSå lad os da blive rigtig færdige til jul i år. Til at tage imod Kristus. Til at sætte ham i centrum.\nFødselskirken i Bethlehem har en underlig indgangsdør. Tidligere var den stor og pompøs, kan man se. Men på et tidspunkt i historien murede man den til og lavede den store dør til en lille. Så lille, at kun et barn kan gå oprejst derind. Alle andre må bøje sig for at nå ind til det sted, hvor Jesu blev født.\nDer ligger i det et bud til os i dag, en uge, før vi skal gå ind af Jesu fødselsdør og høre evangeliet om ham. Vil du gå ret derind, må du bøje dig. Som barnet, der bæres til dåb. Lade Gud være alt. Du må som en Johannes Døber lade alt dit eget ligge. Din succes eller mangel på samme. Og så blot gå ind og kaste dig ned og tilbede og takke og lade Kristus være alt.\nDa får jul mening. Da får dit liv mening. Da har det nået sit mål, hvordan det så end kommer til at forme sig.\n4. søndag i advent – 2. tekstrække\nSpeaker: Arne Kiel Nielsen


COOKIE- OG PRIVATLIVSPOLITIK HOS LÉ BEAUTY ACADEMY - Lé Beauty Academy\nCOOKIE- OG PRIVATLIVSPOLITIK HOS LÉ BEAUTY ACADEMY – KOSMETOLOGSKOLE\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig i et almindeligt format (dataportabilitet). Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysningerne anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til, at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: info@lebeautyacademy.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nLé Beauty Academy – Kosmetologskole\nBrotorvet 6, 1. og 2. sal\nTelefon: 22 21 11 39


Skat.dk: C.E.3.7.4 Skatteansættelse for bobeskatningsperioden\nDette afsnit beskriver, hvilken indkomst der kan indgå i skatteansættelsen for bobeskatningsperioden, når dødsboet er omfattet af reglerne for begrænset skattepligt.\nUnderskud i bobeskatningsindkomsten\nSe afsnit C.E.14 om definition af bobeskatningsperiode og bobeskatningsindkomst.\nReglen gælder for dødsboer, der er omfattet af DBSL kapitel 9.\nDødsboet beskattes efter de almindelige regler for fuldt skattepligtige dødsboer i DBSL §§ 3-51 og §§ 84-96. Se DBSL § 53, stk. 2.\nDødsboet er kun skattepligtigt af indkomst, der er omfattet af KSL § 2 eller kulbrinteskatteloven. Se DBSL § 54, stk. 1.\nKSL § 2 omfatter bl.a.\nindkomst fra selvstændig virksomhed med fast driftssted her i landet\nindkomst fra fast ejendom.\nDet betyder, at indkomsten for bobeskatningsperioden i de fleste tilfælde kun vil omfatte indkomst fra dansk fast ejendom eller virksomhed med fast driftssted i Danmark.\nIndkomst, som Danmark efter en dobbeltbeskatningsaftale ikke kan beskatte, skal derfor heller ikke indgå i skatteansættelsen. Se DBSL § 54, stk. 1.\nUdlodningsmodtager og længstlevende ægtefælle beskattes efter reglerne i DBSL §§ 34-51. Se DBSL § 56, stk. 1.\nC.E.3.4 om beskatning af udlodningsmodtager og\nC.E.3.5 om beskatning af længstlevende ægtefælle.\nIndkomst, hvor der er sket en særskilt og endelig bruttobeskatning, skal ikke indgå i skatteansættelsen for bobeskatningsperioden. Den betalte skat anses for endelig. Se DBSL § 56, stk. 2.\nDet er indkomster, der er omfattet af\nKSL § 48 B (arbejdsudleje)\nKSL § 65 (aktieudbytter hvori indeholdes udbytteskat)\nKSL § 65 A (udbytter og afståelsessummer til det udstedende selskab)\nKSL § 65 C (royalty)\nkulbrinteskattelovens § 21, stk. 2 (kulbrintearbejdere)\nsømandsskattelovens § 9, stk. 1.\nSe afsnit C.E.2.2.2.2 om begrænset skattepligt af udbytte, royalty og indkomst efter kulbrinteskatteloven.\nHvis dødsboet har underskud i den skattepligtige indkomst for bobeskatningsperioden, gælder de sædvanlige regler som for fuldt skattepligtige dødsboer om tilbagebetaling af 30 procent af underskuddet. Se DBSL § 31, stk. 1.\nSummen af betalte skatter er efter DBSL § 31, stk. 2 det maksimale beløb, der kan betales tilbage til dødsboet. Når dødsboet er omfattet af begrænset skattepligt efter DBSL kapitel 9 indgår kun dansk skat, herunder også skatter med bruttobeskatning. Se DBSL § 56, stk. 3.\nDette eksempel viser dødsboets indkomstopgørelse og beregningen af skat for bobeskatningsperioden, når dødsboet er begrænset skattepligtig. Der er følgende forudsætninger for eksemplet:\nAfdøde er død i udlandet den 15. august 2017, og der har ikke medvirket en dansk skifteret til skiftet. Afdøde var fraskilt og har en søn, der er bosiddende her i landet. Afdødes formue omfatter:\nSommerhus på 3.200 m2 (ej skattefrit efter EBL) er udloddet til sønnen den 1. december i dødsåret. Fortjenesten ved udlodningen er 800.000 kr.\nDanske bankaktier, der er udloddet til sønnen den 1. oktober i dødsåret til 200.000 kr. Udbytte 1. april på 800 kr.\nBankindestående i udlandet på 400.000 kr. Indeståendet med renter på 12.000 kr. er udloddet til sønnen, den 1. november i dødsåret.\nForud for dødsfaldet har afdøde haft indkomst fra tjenestemandspension, som afdøde har været begrænset skattepligtig af.\nDanmark har ikke indgået en dobbeltbeskatningsaftale med afdødes bopælsland, der forhindrer en dansk beskatning af tjenestemandspensionen eller af fortjenesten ved udlodning af sommerhuset.\nDødsboets danske bankaktier og indestående i udlandet er ikke omfattet af den begrænsede skattepligt og skal derfor hverken indgå i dødsboets skattepligtige indkomst eller i formuen i den særlige boopgørelse. Det vil også sige, at udlodningstidspunktet for disse aktiver ikke betyder noget for dødsboets skæringsdag efter DBSL § 57, stk. 4. Skæringsdagen er derimod udlodningstidspunktet for sommerhuset, den 1. december i dødsåret.\nBobeskatningsperiode: 1. januar - 1. december 2017\nTjenestemandspension (betalt A-skat 70.000 kr.)\nAvance ved udlodning af sommerhus\nDødsboskat, 50 pct. af bobeskatningsindkomsten\nBofradrag 4 måneder. à 5.600 kr.\nFradrag 8 måneder à 2.100 kr.\nBeregnet skat efter fradrag\nBetalt A- skat\nEjendomsværdiskat for perioden 1. januar - 15. august, fx\nRestskat, som dødsboet skal betale\nSe afsnit C.E.3.3.5 om beregning af skat for bobeskatningsperioden.


Vlog: BPM5 gimbal og Nexø II videosystem | Ingeniøren\nVlog: BPM5 gimbal og Nexø II videosystem\nAf Thomas Pedersen 18. apr 2017 kl. 10:06\nVideoproduktionen kører pt. på den store klinge i værkstedet, så vi har allerede flere videoer linet op siden sidste indlæg her på Ing.\nSom I måske husker havde vi et par fantastiske tests af Jops gimbal-system sidste år.\nDet er godt nok ikke noget vi arbejder med lige for nærværende men vi følte alligevel at der var mange ting, som vi ikke har fået fortalt omkring designet og beslutningerne bag. Derfor tog Jacob en snak med Jop omkring hele hans projekt og vores gimbal demonstrator-projekt. Det kan ses lige her.\nSiden jeg skrev her sidst har vi også taget et kig på Nexø II's videosystem. Nexø II får hele tre videokameraer som bliver mixed onboard til ét signal, som så bliver sendt ned. Se mere om systemet i Jacobs interview med Alex.\nYdermere så har Carsten og Jacob lavet en video, hvor vi fremviser værkstedet. Det har været efterspurgt af mange, som ikke selv har haft lejlighed til at besøge os. Den video kan ses lige her.\ner civilingeniør fra DTU fra 2006 og har en Ph.D. indenfor mikro- og nanoteknologi fra DTU Nanotech, og er nu ansat samme sted som seniorforsker. Thomas har bygget raketter siden 1999 og blev en del af Copenhagen Suborbitals i 2009. Han er et af flere medlemmer af Copenhagen Suborbitals, der skriver på denne blog.\nMission Control ship - Online (næsten) 11. apr 2018\nFlykaptajn fortæller: At nødlande med eksploderet motor og 469 om bord\nSteffen Rasmussen 1 år siden\n3 rigtig gode videoer. I har fået en fan tilbage på bidragslisten...\nHenrik Steen 1 år siden\nJa, det er fine små videoer. Fint initiativ.\nSelvom det er off topic. Hvis alt går vel, hvornår forventer I så Nexø 2 fyres af?\nI har fået en fan tilbage på bidragslisten...\nMange tak Steffen. Det er skønt at læse.


Aktivt rejsebureau lancerer Danmarks første surf-ferie til havs nogensinde - Altombyen\nSurfing har tidligere haft sin største appel hos de unge, men de seneste år har sporten vundet indpas hos flere danskere.\nNu inviterer rejsebureau med på Danmarks første bådferie i Maldiverne for at jagte bølgerne.\n– At kunne søsætte den her rejse er selvfølgelig både en kalkuleret forretningssatsning, hvor vi håber at ramme et voksende marked – men det er simpelthen også en drengedrøm. Vores gæster kommer til at bo næsten isoleret på en luksuriøs 90 fods båd med plads til 14 personer ombord udover personale og med på turen følger egen kok, skipper, lokal surfguide og fotograf. Det bliver ren James Bond på den fede måde, siger Christoffer Backman.


Giweaway + Organiser dit tøj / T-shirt folder – Simsesworld\nJeg er ved at gøre op med alle fejlkøbene og forsøger at komme til bunds i alt det gamle tøj som har hobet sig op i mit tøjskab igennem årene.\nJeg vil have styr på mit tøj, have et overbliv og en bedre viden om det tøj jeg allerede har. På den måde kan jeg bedre sammensætte det til flere forskellige outfits.\nOVERBLIK er det nye kodeord!!\nJeg er en af de kvinder som har en masse forkert tøj i mit skab. Jeg har en masse tøj og HVER gang jeg tager det ud og prøver det, ryger det direkte tilbage i skabet igen.- Enten fordi det ikke sidder godt, er for småt eller stort, eller har en farve som bare ikke klæder mig. Nu skal det være slut og jeg må tage mig sammen og få ryddet op og smidt ud.\nJeg ved at jeg skal investere en masse tid i det her, for det er ikke noget jeg får gjort på 2 min. Derfor vil jeg også forsøge at holde mit skab, når det endelig kommer i orden. I denne forbindelse har jeg købt mig en lille ny “maskine”- Nu kan alt mit tøj ligge helt lige og ens inde i skabet. = OVERBLIK 🙂\nDenne nye dims/gadget er genial. – Og kan købes lige her\nDet er pludselig super nemt at lægge tøj sammen, alle kan være med og det bliver bare SNOR lige – HVER gang :). Det hele passer super fint ind på hylderne og tøjet bliver ikke krøllet når det først er lagt sammen med min lille ven 🙂\nDet er lige før jeg vil sige at det er blevet SJOVT at lægge tøj sammen – Shhhhh sig det ikke til min kæreste.\nDenne fede gadget kan købes lige her\nI starten tænkte jeg at det var en stor dims at hav liggende, men jeg syntes faktisk ikke at det er så slemt. Når den er foldet sammen fylder den ikke det helt vilde og den kan nemt hænge eller ligge inde i skabet.\nDet bliver bare SÅ FINT og det er meget lettere at få plads til tøjet og overblikket er også meget bedre end før.\nDenne sjove Gadget har også været med i tv serien Big Bang Theory og du kan se den in action i serien i dette lille video klip.\nIkke nok med at jeg har køb sådan en SKØN maskine til mig selv. – Jeg vil også gerne dele min glæde og begejstring med alle jer andre. Derfor har jeg købt endnu en som jeg vil udlodde i en lækker Giveaway til mine fantastiske læsere.\nReglerne er simple og alle som er bosat i Danmark kan deltage.\nDet eneste du skal gøre for at vinde denne t-shirt/tøj folder er:\nHop ind på www.coolstuff.dk og fortæl mig i kommentarfeltet her under hvilken gadget der ville passe perfekt til dig. (Husk også at skriv din mail, så jeg kan få fat på vinderen\nDer er mange sjovt ting inden for MANGE forskellige kategorier, og jeg er sikker på at der er sjovt ting til alle, eller god inspiration til den næste gave 🙂\nKonkurrencen slutter d. 1. September kl. 18.00 og vinderen vil blive offentliggjort her på bloggen samme aften.\nDet er i denne giveaway ikke et must at du følger mig blog – men jeg bliver selvfølgelig glad hvis du vil følge mig på Facebook, Bloglovin, Instagram eller Youtube.\nJeg håber at I vil deltage i min giveaway og jeg glæder mig helt vildt til at glæde en dejlig læser.\nDette indlæg indeholder affiliate links, men det har inden indflydelse på min mening og vurdering.\n28 thoughts on “Giweaway + Organiser dit tøj / T-shirt folder”\n1 August, 2013 at 19:54\nIhhh, den her ville være perfekt til mig 😀 http://www.coolstuff.dk/Smart-Kokkenrulleholder\nOd den “maskine” der er virkelig noget både jeg og min kæreste ville være rigtig glade for!! 🙂\n1 August, 2013 at 20:11\nDen er også bare SÅ sød den der Køkkenrulleholder 🙂\nForstår godt at det er en favorit. – Men personligt syntes jeg, det er svært at vælge en enkelt ting ud – de har vildt mange fedt og sjove ting 🙂\n1 August, 2013 at 20:05\nSådan en ville jeg godt kunne bruge, for there er ikke plads til mit tøj på hylderne I skabet, den there T- shirt folder. 🙂\n1 August, 2013 at 20:09\nSådan en kunne jeg godt bruge, for der er ikke plads på hylderne i skabet til mit tøj, den der T- shirtsfolder 🙂\nLisa Helle Christiansen says:\n1 August, 2013 at 20:42\nReklame-for-Din-og-Flere-Giveaway-Her.\n1 August, 2013 at 22:18\nDen her dims ser da super smart ud….er sikker på jeg ikke kan leve uden 😀\nJeg er også et fjols til at få mit tøj til at ligge ordentligt, så mon ikke den fikse tøj-folde-maskine er lige noget for mig 😉\n3 August, 2013 at 07:39\nDen ser også smart ud den “dims” du har udvalgt dig 🙂\nJeg er sikker på at der kommer lidt mere styr på tøjet, med sådan en “maskine” her 🙂\n1 August, 2013 at 22:45\nJeg behøver slet ikke at gå ind på den side! Jer er allerede faldet pladask for den tøjfolder ❤❤ den er perfekt til mig. At lægge tøj sammen er det værste jeg ved!\n3 August, 2013 at 07:40\nDen er også bare SÅ smart og enkelt at bruge.\nJeg er super glad for den og det går nu noget hurtigere for mig, at få alt tøjet til at ligge snor lige inde i skabet 🙂\n2 August, 2013 at 00:50\nCoolstuff er bare en super fed side med en masse sjove gagets og denne gadgets ville være fantastisk sjov da min datter har investeret i et stort dyrt kamera og jeg ville gerne forære hende sådan en kop 🙂\nT-shirt folderen er også en sjov gadget – især til min unge søn 🙂\nsuper sjov giveaway 🙂\n3 August, 2013 at 07:43\nDet var en god idé June.\nDen er også super sjov den kop. – Der er mange sjove, skøre og vilde gadget inde på deres side 🙂 – jeg er også selv helt vild med deres side.\nJA den ville være perfekt til drenge/fyre/mænd som næsten syntes at det er farligt at lægge tøj sammen. Med denne “maskine” er det pludselig enkelt og det ser skide godt ud når man er færdig 🙂\nMonika Meldgaard says:\n2 August, 2013 at 05:22\nVi er stor fan af coolsuff.dk hjemme hos os 😉 candy-grabber maskinen er min søns nyeste investering derfra, men også de sjove triops har bragt meget glæde. Sidst han var inde at kigge viste han mig faktisk videoen af den smarte tøj lægge sammen 'maskine' og sagde at så Bille han gerne hjælpe mig, hvis bare vi fik sådan en 🙂 så det kunne være super dejligt at vinde den!!!\nFølger både over facebook og bloglovin <3\n2 August, 2013 at 07:58\nJeg ville nok valgt en kjedelig ting som matkasse med kjøleelement -http://www.coolstuff.dk/Frozzypack-Madkasse – da jeg endelig skal starte i skole, og håber på at kunne spare noen penge med at ta mad med derhjemme fra;)\n3 August, 2013 at 07:45\ndet er også super smart. Der er ikke noget værre end en varm og lummer madpakke 🙁\nFedt at du skal starte skole igen – og ja jeg er helt enig – du kommer til at spare en MASSE penge ved at tage din egen madpakke med 🙂\nMaria Olesen says:\n2 August, 2013 at 10:54\nJeg ville være ekstremt glad, hvis jeg fik mig et polaroid kamera 😀\nOg så er denne t-shirt folder også ret sjov :p\nDet kamera er jeg også selv MEGA fan af.\nRetor og genialt <3\nSimone Brinchmann Husum says:\n3 August, 2013 at 07:38\nDer er også bare SÅ mange sjove, skøre og vilde ting der inde. Jeg er også selv STOR FAN 🙂\nDet ville da være dejligt med en ekstra hjælper til at lægge tøj sammen 🙂 – men når det er SÅ nemt som med denne "maskine" så er jeg også sikker på at ALLE kan være med.\nTak fordi du følger – Det betyder helt utroligt meget <3\nSimone Brinchmann Husum Jørgensen says:\n3 August, 2013 at 09:37\nKan bruge mange timer på den side og lagt en del penge der.\nDet næste jeg rigtig meget gerne kunne tænke mig er denne her http://www.coolstuff.dk/KitchPro-digitalt-kokkenmal\nDet hele kommer til at blive så meget nemmere med denne.\nKig forbi min blog og vind et par lækre solbriller efter eget valg:\n3 August, 2013 at 10:13\nDen t-shirtfolder kunne min kæreste godt bruge, da der aldrig er plads i skabet, når han lægger tøj sammen.\nJeg faldt over denne: http://www.coolstuff.dk/Sushi-Bazooka på hjemmesiden, det ser smart ud :p\nMette fra Nemvejen.dk says:\n5 August, 2013 at 18:20\nIhh den er bare helt genial den t-shirt folder! Jeg er da bare 100% sikker på at jeg ville have børnene stående på nakken for at få lov at lægge tøj sammen 😀 Jubii 🙂\nØverst på min ønskeseddel står denne badevægt. Den ville pynte helt vildt på mit badeværelse og jeg elsker alt hvad der vedrører statistiker på min computer 🙂\n6 August, 2013 at 06:55\nUdover T-shirt folderen du udlodder så er der især to ting jeg har overvejet at investere i:\n6 August, 2013 at 08:46\nDenne her gadget vil alde i god jord herhjemme:\nKæresten og ungerne elsker værktøj – Mon ikke de vil kigge lidt, hvis jeg fandt den frem næste gang vi skal have pizza?\n6 August, 2013 at 16:12\nJeg vil så gerne have en chokoladefontæne 😀 hehe.\nLouise Hede says:\n29 August, 2013 at 17:08\nAf en eller anden grund så er jeg helt vild med det her hestehoved: http://www.coolstuff.dk/Hestemaske\nJeg er nok bare en meget mærkelig pige :p


Dag: Oktober 17 2013\nErdogan: Adana venter på det hurtige tog. Premierminister Recep Tayyip Erdogan er den by, hvor broderskab blandes, mod og mod er symboliseret. Dr. Lokman Hekim, lægepræsten, Karacaoğlu, bardspræsten og mange skønheder. [mere…]\nAkdeniz University indsamler 1600 signatur for højhastighedstog\nAkdeniz University samler 1600 underskrifter til højhastighedstog: En gruppe studerende fra Akdeniz University University of Economics Fakultet, "EXPO 2016 Fast to Antalya," initieret af Antalya Chamber of Commerce and Industry. [mere…]\nSamrays nye tog vil blive lanceret i december\nSamrays nye tog tages i brug i december: Letbanesystemet, der foretog sin første flyvning i Samsun i 2010, fejrede sin tredje fødselsdag i dag. Systemet har i alt 3 millioner på 3 år [mere…]\nAtoll Wagon Repair Factory skal beskyttes af 4 sikkerhedsvagt\nIdle Wagon Repair Factory vil være beskyttet af 4 sikkerhedsvagter: Vognen i Malatya, som har været inaktiv siden 1989 og brugt som lager af Tekel i et stykke tid. [mere…]


Mikkel Larris – Standard 6.6 | M100\nMikkel Larris udstiller på M100, – tegninger, ord, tekster og readymades.\nSeks vægge med hver sine, på overfladen samme elementer, seks dele der tilsammen udgør et hele. (En krop, en sjæl, en historie, en drøm, et sted og en ide.)\nDe seks formationer af elementer på udstillingen skaber som en form for åben rebus, et afsæt for at alle hver især kan finde sammenhænge og udfylde med egne ideer og tanker.\nUdstillingen er et kompleks af billede og tekst, i et samlet system som udfordrer den besøgende til at deltage. I udgangspunktet er det forholdsvis subjektive udsagn fra kunstneren der formidles videre, i billede og tekst. Det er fx tegninger, hvor kunstneren ser på sine omgivelser og lever sig ind i formerne, rummet og farverne. Han lader sin fantasi flyde ind i iagttagelserne og over i billedet af verden. Som hvis dagdrømmen fik magt over virkeligheden. Det er ting der har en historie at fortælle. Trods en fastlagt funktion og et kendt udtryk, får tingene en personlighed, en historie og en sjæl. Systemer skaber sammenhæng, men udfordrer samtidig beskueren til at finde en mening.\nMikkel skriver: Med denne udstilling sætter jeg forskellige elementer sammen i et system. Jeg kalder det her for standard 6.6 fordi der er 6 vægge og på hver væg 6 elementer. Systemet bruges til at skabe sammenhæng og til at åbne oplevelsen op for dem der kommer og ser udstillingen. Det er op til den enkelte at finde ud af hvad en eventuel sammenhæng kan være. Det er noget af den samme funktion som nogle digtere benytter sig af når de sætter tilfældigt udvalgte ord sammen og der skabes en poetisk forbindelse. Jeg prøver at gøre de 6 vægge så ens som muligt og på samme tid, så forskellige som muligt. Og jeg tænker at det er ligesom mennesker og meget andet i verden, at de ser ens ud på afstand, men at jo mere man ser og jo tættere man kommer på, des mere forskellige er de. Og på samme måde afhænger fortolkingen altid af øjnene der ser.\nMikkel Larris har igennem mange år arbejdet med kunst hvor der vælges et system som udfyldes med mere eller mindre tilfældige elementer. En samling af terapibøger med varierende titler, et ur der skriver korte sætninger, papkasser med et bogstav på hver side som dermed alle er en rebus af 6 bogstaver, eller 99 lyde som bliver en leg med at skabe associationer. Grundtanken er at der ikke gives et facit fra starten, men at beskueren får muligheden for at udfylde mellemrummene og forbinde punkterne på sin egen måde. Mikkel Larris’ kunst er ofte udtrykt gennem tegninger i følgeskab med ord.\nMikkel Larris (1970) er uddannet billedkunstner fra det fynske kunstakademi i 1997 og har siden udstillet i ind og udland. Har gennem årene været meget aktiv som initiativtager og arrangør af forskellige udstillingsprojekter, som den censurerede kunstudstilling, art&science(SDU), Days of art and Love og senest med M100. Han er desuden medlem af gruppen Qwerty, som arbejder med performative installationer. Gruppen har i september 2019 udgivet bogen Qwertyuiopå¨, en dokumentation af de seneste 10 års projekter, i forbindelse med en udstilling i London.\nLinks: mikkellarris.dk, Qwerty: tifinger.dk\nFernisering 1. november 2019 kl. 17 – 19\nKunstnersnak med kurator Anders Qvist Nielsen 24. november kl. 14\nKunstens standardstørrelser har har ændret sig ad flere omgange, og en af de mest radikale ændringer skete for ca. hundrede år siden, da dadaisterne hev hverdagsgenstande ind i kunsten. De vendte cykelhjul på hovedet, skrev på tissekummer og satte forskellige genstande sammen på nye måder. Tingene fik ny betydning, fordi de indgik i en ny sammenhæng. Det rykkede ved forståelsen af, hvad kunst kunne være. Samtidig begyndte surrealisterne at skabe værker, hvor ting og personer skiftede pladser eller flød sammen. De var inspireret af psykoanalysens beskrivelser af drømme, hvor virkelighedens orden var erstattet af en ny og fladere “orden”, hvor det forbudte eller ubetydelige kunne skifte plads med det høje og hellige.\nDadaisterne og surrealisterne lod sit publikum se, at verden kan indrettes anderledes, mere poetisk og sjovere end den, vi er blevet vant til. Senere, i 1960’erne, blev dadaisternes og surrealisternes eksperimenter videreført i bl.a. Fluxus-bevægelsen, også kaldt neo-dada, hvor kunstnere lavede forskellige happenings, kollektive kunstinstallationer og ikke mindst kunstværker, der kun bestod af en opskrift eller instruktion. De lavede absurde standardformularer, som publikum skulle udfylde, og kunstnerne iførte sig bureaukraternes uniform med jakkesæt, stempler og skemaer. Nogle kunstnere eksperimenterede med at sende kunstværker, som brød eller bøjede postvæsnets standard-mål for pakker. Kunsten var ikke kun en genstand, men en mulighed for at engagere flere mennesker – poetisk og politisk – ved at skabe et sted, hvor man kunne se tingene på nye måder. Det handlede om at skabe situationer, hvor noget nyt kunne ske. Den schweiziske kunstner Daniel Spoerri skrev en bog om sit køkkenbord, hvor hver brødkrumme og kaffedåse blev beskrevet i et opslagsværk og indtegnet på et stort fold-ud-kort. Det viste sig, at selv brødkrummer kan være udgangspunkt for en strøm af minder og anekdoter, hvor den ene association tager den anden. De mindste hverdagssituationer kunne være genstand for et poetisk blik eller en absurd fordrejning.\nMikkel Larris’ standarder bygger videre på de absurde arrangementer, som dadaisterne, Daniel Spoerri med flere lavede. Arrangementer som Mikkel Larris’ seks vægge med seks genstande viser også, at vores forståelse af tingene er uadskillelige fra deres plads i en større sammenhæng. Tingenes betydning smitter af på hinanden, og denne afsmitning skaber nye associationer og uvante situationer. Dadaisterne og senere dada-inspirerede værker kan ses som en kritik af et endimensionelt og poesi-forladt samfund, men deres værker er snarere optimistiske og præget af humor og stor tiltro til forandring. Kunsten var, ifølge kunstneren og komponisten John Cage, “(…) simply a way of waking up to the very life we’re living”. De gamle dadaister, surrealister og fluxus-kunstnere var sjældent kyniske, men stadig kritiske i den forstand, at de nægtede at indordne sig i tidens idé om, hvad der passede ind i kategorien “kunst”. Det gælder også de samtidskunstnere, som arbejder videre med systemer og arrangementer som måder at udvide kunstens område på. Der er uendeligt mange måder at indrette sig på, og det kræver blot en lille grad af respektløshed over for den herskende orden at rode rundt, bytte om, og sammensætte nye ordener. I den forstand er kunstneren en, som skaber systemer eller arrangementer snarere end værker. Det handler heller ikke om at skabe en ny standard, som så skal erstatte den gamle, men om at vise, at der kunne være tusinde andre måder at sammensætte vores liv og vores ting. Det er oplagt at begynde med tingene på køkkenbordet, foran klædeskabet, i vindueskarmen eller i den måde, vi sammensætter ordene og billederne.\nKunstnersnak med kurator Anders Qvist Nielsen 24. november


Bios vil have trecifret millionerstatning fra Falck - politiken.dk\nVirksomheder 6. feb. 2019 kl. 22.28\n- Vores danske forretning havde været profitabel, hvis ikke det havde været for Falck, siger Bios-topchef.\nHollandske Bios er på vej med et trecifret millionkrav mod Falck, efter at Falck har droppet at anke mod en afgørelse fra Konkurrencerådet.\n»Vi kan dokumentere, at vores danske forretning ville have været profitabel, hvis ikke det havde været for Falck«.\n»Vi forventer at blive fuldt ud kompenseret for de tab, som Falck og deres medsammensvornes ulovlige aktiviteter har påført os, siger Bios-topchef Stef Hesselink i København ifølge Børsen.\nSelskabets advokater er nu i gang med at indsamle navne på personer i og omkring Falck, som har været med til at sende Bios ud i konkurs.\nHerefter kan de pågældende se frem til at blive meldt til politiet, lyder det fra topchefen. Det skriver Børsen.\nHesselink vil dog indtil videre kun sætte navn på Falcks tidligere topchef Allan Søgaard Larsen. Han både godkendte og gennem løbende orienteringer havde indgående kendskab til smædekampagnen mod Bios.\nFalck er klar til at finde løsninger\nKaspar Bach Habersaat, vicepræsident i Falck, er klar til at finde løsninger.\n»Vi handlede i 2014 og 2015 på en måde, som vi aldrig kommer til at handle igen«.\n»Nu afventer vi de erstatningssager, der måtte komme, og så finder vi løsninger på de dokumenterede tab, når vi bliver præsenteret for dem«, siger han til Ritzau.\nDet er Konkurrencerådet, der i slutningen af januar afgjorde, at Falck misbrugte sin dominerende position på markedet for ambulancetjenester til at presse konkurrenten Bios ud i 2015 og 2016.\nI samme ombæring varslede Konkurrencerådet, at det ville anmelde Falck til Bagmandspolitiet.\nBios i Danmark gik konkurs i 2016.\nHvad angår erstatningskravet mod Falck, forventer Bios-topchefen, at advokaterne er klar til at sætte et konkret tal på sidst på måneden.\nHan er åben for, at sagen kan ende i et forlig med Falck, skriver Børsen.


Redskab mod social dumping hos entreprenører - Foreningen af Rådgivende Ingeniører FRI\nForeningen Byggeriets Samfundsansvar har udviklet et nyt redskab, der kan være med til at sikre mod social dumping. Værktøjet er udviklet af bygherrer og entreprenører – og selvfølgelig målrettet relationen mellem bygherre og entreprenør/underentreprenør, men kan være interessant for en række rådgivere også.\nDet er ikke altid til at gennemskue om den leverandør eller underleverandør, man skriver kontrakt med, nu også lever op til reglerne. Men der er indicier, som bør give bygherre eller leverandør anledning til at undersøge sagen nærmere. Og det er netop den tilgang, som et nyt redskab fra Foreningen for Byggeriets Samfundsvar arbejder med for at sikre branchen mod social dumping. Redskabet blev i denne uge lagt ud til fri afbenyttelse i hele branchen.\nVejledning og redskaber hjælper jer med at kontrollere, om de krav, der stilles i kontrakterne, fx i en arbejdsklausul, faktisk efterleves på byggepladserne.\nVejledningen bygger videre på de paradigmer for samfundsansvar, foreningen har udviklet, og på erfaringer fra en række bygherrer og entreprenører, der arbejder systematisk med at kontrollere leverandører og underleverandørers løn- og arbejdsvilkår\nEt risikoskema, der hjælper jer med at afklare, hvem I især bør kontrollere


For at komme i gang med selve autoconf mangler vi configure.ac (tidligere configure.in) og Makefile.am. Makefile.am er en fil til programmet automake, og den vil så oprette Makefile.in. Makefile.am er ofte en lille fil og ser således ud i en minimal udgave for et C-program.\nNæste fil er configure.ac hvilket er en fil der kan gå hen og blive ret stor. I sin minimale udgave ser den således ud:\nMed filerne hello.c, Makefile.am og configure.ac kan vi gå i gang med at oprette de filer vi senere skal have distribueret til brugeren.\naclocal.m4 er en samling af alle de shell-macroer som bruges i configure.ac. Filen aclocal.m4 dannes af programmet aclocal ved at aclocal skanner configure.ac for hvilke macroer der bliver brugt. Macroerne finder den i .m4-filer som dem i /usr/share/aclocal/ (Den kigger i nuværende bibliotek og /usr/share/aclocal/ automatisk, man kan angive yderligere biblioteker). aclocal skal køres hvis der anvendes nye makroer i configure.ac. Når man da kalder autoconf for at danne configure ud fra configure.ac, vil autoconf erstatte brug af macroer med koden fra aclocal.m4.\nDer manglede nogle filer til automake hvilket vi automatisk får med, med tilvalget "--add-missing" ("-a" på kort form).\nVed oversættelse ses at der er brugt tilvalget "-g" til gcc, det betyder at der kommer fejlsøgningsdata med i programmet. Det kan slås fra ved at sætte CFLAGS i configure.ac til for eksempel "-O2". Dertil kommer at der er to oversætterdirektiver, PACKAGE og VERSION, med på kommandolinjen. Der kan komme flere direktiver, så det vil være smart hvis disse blev lagt i en fil for sig, så kommandolinjen ikke bliver for lang. Dette kan gøres ved at tilføje AM_CONFIG_HEADER(config.h) i configure.ac.\nDu har nu fået oprettet de to mest basale filer Makefile.am og configure.ac som fint kan danne basis for et projekt. Lad os lige stoppe op og kikke på hvad der er oprettet af filer og hvorfor. Makefile.am er den mest overordnede fil og også den mest avancerede m.h.t. til brug af makroer. Heldigvis for forståelsen er der ikke så mange kommandoer i denne fil, de er bare ret avancerede. Makefile.am indeholder informationer om hvordan projektet overordnet ser ud. Hvilke er selve programmerne, hvor skal disse installeres, hvilke kildefiler kræver disse programmer osv. En Makefile.am skal oprettes i hvert underkatalog, så dem kan man nemt få nogle stykker af.\nDen Makefile.am der ligger i roden af projektet, har kommandoen AUTOMAKE_OPTIONS som overordnet bestemmer hvilken type af projekt man køre. Et tilvalg man kan bruge til frie programmer er for eksempel gnu der er aktiveret som standard. Med gnu-tilvalget opretter automake en del ekstra filer såsom COPYING og INSTALL. Dertil forventer automake at der er oprettet fire ekstra filer (NEWS README AUTHORS ChangeLog). Den nye Makefile.am ser således ud:\nconfigure.ac er filen der fortæller hvordan en opsætning skal foregå. Her kikkes der ikke på kildetekster etc., men alene på hvordan opsætningen skal forløbe for slutbrugeren. Til et projekt er der kun én configure.ac, og denne er placeret i roden af projektet.\nTil større projekter er det en fordel at lægge afgrænsede dele af projektet i underkataloger. Som tidligere nævnt består et autoconf-system af en configure.ac og evt. flere Makefile.am. I roden af projektet lægges en Makefile.am der fortæller hvilke underkataloger der skal med, og i hvert katalog en Makefile.am der beskriver hvilke kildetekster der skal med i dette katalog. I dette eksempel er der et katalog med en C-fil og et katalog med en man-fil. Her er listen af filerne før vi går i gang med at køre autoconf-programmerne.\nAnvendelse af underkataloger kræver altså ikke meget mere end at have alle filer i samme katalog. ./Makefile.am har AUTOMAKE_OPTIONS som så ikke er i de andre Makefile.am-filer, SUBDIRS angiver i hvilke underkataloger der ligger flere Makefile.am's. Specielt for ./configure.ac skal det bemærkes at alle Makefiler skal angives i AC_OUTPUT().\nI førnævnte eksempel er opfundet et nyt katalog med navnet htmldir. Skal brugeren selv have lov til at bestemme hvilket katalog det er, skal der lidt mere til, og vi skal over og rette i configure.ac. Der skal ske det at der kommer et nyt tilvalg som bliver vist af ./configure --help, og en variabel der kan sættes.\nEn god ting at have med i sin configure.ac er at tjekke om de funktioner man bruger i C-programmerne er til stede i det pågældende system hvor ./configure køres. I hello.c bruges kun printf() og den tjekkes således:\nKør autoconf og ./configure for at se resultatet. Flere funktioner kan skrives som parameter med mellemrum imellem. Eksemplet er fundet i Sambas configure.ac.\nEn spændende ting man kan lave med configure.ac, er at tilføje variable til config.h med dynamisk input på det tidspunkt ./configure køres. For ikke at kommandolinjen skal blive for lang, er det bedst at have AM_CONFIG_HEADER sat i confgiure.in. I følgende eksempel hentes den aktuelle dato og tid når ./configure køres. Den kan herefter findes i config.h og bruges i for eksempel hello.c.\nHerefter er det blot at køre make og ./hello, så vises dato og tid for hvornår ./configure er kørt. Alternativt til dato kunne være kommandoen uname -a for at få oplysninger om det system programmet blev oversat på, eller et tilvalg som brugeren der kører ./configure, selv kan definere. Eksemplet er fundet i PHP's configure.ac.


Privatlivspolitik og det med småt | Hvordanbliverjeg.dk\nPrivatlivspolitik og det med småt\nNår du besøger hvordanbliverjeg.dk indsamles der enkle og ikke følsomme oplysninger om dig. De bruges til at tilpasse og forbedre indholdet og til at øge værdien af annoncer, og til at vise kommentarer og sende nyhedsbreve. Hvis du ikke ønsker, at der indsamles oplysninger, bør du slette dine cookies og derefter undgå at besøge siten.\nDu kan læse mere om i det følgende, hvilke oplysninger der indsamles.\n“Cookies” er en tekstfil, der er gemt på din telefon eller computer. Den kan genkende tidligere besøg og indstillinger og målrette annoncer. De kan ikke indeholde skadelige elementer som fx. en virus.\nVælger du at slette eller blokere cookies kan det betyde, at nogen annoncer vises oftere og er mere relevante, og at der er sider, du slet ikke har adgang til.\nWebsitet benytter Google Analytics, der også har indflydelse på dine cookies.\nPersonoplysninger er data, som på en eller anden måde kan henføres til dig som person. Det sker hvis du tilmelder dig nyhedsbrev eller skriver en kommentar på siten, eller hvis du vælger at kontakte os.\nTekniske oplysninger om din computer, inkl. IP-adresse, der kan bruges til at vise hvilken region i Danmark, du befinder dig i (men ikke din adresse).\nNavn, telefonnummer, e-mail og din egen website, når du selv angiver dette i en kommentar eller tilmelding til nyhedsbrev\nVi tager en række foranstaltninger imod, at dine oplysninger ved tilfælde eller på ulovlig vis bliver slettet, offentliggjort eller kommer til kendskab for uvedkommende.\nOplysningerne bruges til at identificere dig som bruger, kommunikere med dig og tilsende dig de oplysninger, du har bedt om, fx. et nyhedsbrev. Vi bruger dem også til at optimere indholdet.\nOplysningerne opbevares så længe, som lovgivningen tillader det, og vi sletter dem igen, når de ikke skal bruges mere. Vi kan desværre ikke angive præcist, hvor længe oplysninger opbevares, da det afhænger af baggrunden, og hvad der opbevares.\nInformationer om din brug af websiten, fx. geografisk placering, hvad du klikker på osv. videregives til tredjepart som beskrevet under cookies. Det bruges til at optimere annoncer.\nVi benytter selv en række værktøjer til opbevaring og behandling af data. Disse værktøjer er lavet af tredjeparter, som ikke må anvende dem til egne formål.\nVideregivelse af personoplysninger som navn og e-mail m.v. sker kun hvis du selv giver os lov til det.\nDu har ret til at få oplyst, hvad vi ved om dig. Du kan altid klage over, at dine oplysninger anvendes, eller tilbagekalde et samtykke, fx. om nyhedsbrev, hvorefter dine oplysninger slettes, ved at kontakte os. Er du utilfreds med måden vi gør det på, kan du kontakte Datatilsynet.


Side 6 - Religion - Studieportalen.dk\nSøgning på: Religion. Resultater: 101 til 120 af 4363\nHvorfor er amerikaner så religiøse? Er religion indblandet i Samfundet.? Hvad kender du generelt om religion i USA?\nEr religion en sygdom?\nEr religion en sygdom, som Richard Dawkins påstår?\nEtik og religion!\nHvorledes kan man perspektivere Etik, med religioner som Jødedommen og Kristendommen?\nHej jeg har nogle spørgsmål til eksamen i religion, for vi har ikke rigtig fået at vide hvordan den foregår. Vi har haft om buddhisme, jødedommen, kristendommen, naturtro og islam. Vi kører på ny reform, hvis nogen er i tvivl. 1. Er der nogen der kan give mig et eksempel på hvad der står på de p...\nReligions eksamen HJÆLP\nHej! Jeg er så uheldig at skulle op i religion og er helt lost i det. Jeg frytger virkelig Buddhismen og Religionskritik da jeg slet ikke forstår buddhismen og ikke rigtig kan se hvad man skal med religionskritik. HAr lige lidt spørgsmål vedrørende forskellige ting indenfor religion. 1. Har f...\nHej! Jeg skal lave en rapport over 4 uger med overemnet: Hvad er religion? Jeg skal derfor have en problemstilling som; "Hvad betød reformationen for Danmark i 1500 - 1600 tallet" - (altså så længe det har noget med religion at gøre ) men da jeg ikke ved særligt meget om religion, kunn...\nOldtidskundskab og religion?\nHej alle! Jeg skal starte i 2.g her efter sommerferien, og har lige fundet ud af, at jeg både skal have religion og oldtidskundskab samme år. Er det ikke mærkeligt? Samtlige klasser (i 2.g) på min skole får først oldtidskundskab i 3.g. Tak på forhånd.\nHej jeg skal skrive AT hvor overemnet er "Kampen om det gode liv" Jeg ville rigtig skrive om tvangsægteskaber, men der var ikke nok kød på det. Nu hænger jeg så på de to fag, og spørger derfor om der nogle herinde der har forslag til valg af emne...\nHvordan kan religioner have indflydelse på ligestilling?\nReligion og ord\nHej alle sammen! Jeg skal til religionseksamen meget snart. Jeg har desværre svært ved at forstå de tekster verørende religion. Er der nogen, der kender en hjemmeside, hvor udtryk og ord som man bruger i forbindelse med religion, bliver forklaret på en letforståelig måde?\nReligion på B\nHej nogen der ved hvordan mundtlig Religion på B forgår? udover man skal fortælle om sin opgave man har lavet, hvad skal man ellers?\nReligion og Kildekriik??\nHej... sidder lidt i saksen med hensyn til Metode i religion? Som metode i religion kan man så bruge kildekritik, hvis ja er det så den samme som i Historie? På forhånd Tak\nSøgninger relateret til Religion\nreligion b projekt\nreligion noter islam\nreligion c begreber


Feltbestemmelse af Lille Sejler | Pandion\nHAANING I FELTEN Dette forår og starten på sommeren har været et overflødighedshorn udi fund af spændende sjældne fugle. Da først første halvdel af maj måneds kolde norden- og nordvestenvinde havde sluppet sit tag, og der blev åbnet op for varme og variationer i vindretninger, gik der hul på bylden. En af de heftigste var Lille Sejler ved Tranestederne, syd for Skagen, den 29. maj. Der var enighed om bestemmelsen til Lille Sejler, men alligevel vidste man godt, at der er noget, der hedder Klippesejler, der er meget lignende, og i Holland snakker de om Horussejler… Hvordan adskiller man de tre, og bliver sikker på, at det vitterligt var en Lille Sejler i Skagen? Læs med og bliv (forhåbentlig) klogere…\nDen 29. maj blev der meldt Lille Sejler ved Tranestederne syd for Skagen. Egentlig umiddelbart en ret straightforward bestemmelse, da fuglen sås drømmegodt og blev dokumenteret grundigt og flot, men da sejlere er kendt for at kunne flyve meget langt, og at der i Østen findes en meget lignende art der hedder Klippesejler, der først relativt nyligt er blevet udskilt som egen art fra Lille Sejler, er man nødt til at forholde sig til at kunne udelukke denne. Man er også nødt til at forholde sig til den afrikanske art Horussejler, der også er en Lille Sejler-type. En fugl i Holland den 26-27. september 2019 mistænkes for at være denne art, og fundet diskuteres stadig. Se billeder af denne fugl i den hollandske artikel.\nOg hvordan er det så med forskelle på disse tre arter, og hvor passer fuglen fra Tranestederne bedst?\nAlle tre arter er små og kompakte sejlere med hurtig og flagermuseagtig flugt. Klippesejler (Apus nipalensis) er udbredt i Øst- og Sydøstasien, Horussejler (Apus horus) er udbredt i særligt den sydlige og østlige halvdel af Afrika men med flere pletvise forekomster bl.a. mod vest, mens Lille Sejler (Apus affinis) har en stor udbredelse i såvel Indien, Centralasien, Mellemøsten, dele af den Arabiske Halvø, størstedelen af Afrika syd og nord for Sahara, Madagaskar samt Sydspanien.\nDet er interessant at Horussejler først er blevet opdaget i Senegal så sent som i 2018 og det kan måske tyde på at arten er overset i mange dele af Afrika? Arten blev opdaget i Ghana i 2004.\nForskellene de tre arter imellem handler især om små strukturelle forskelle. Alle er kompakte sejlere, der ikke giver samme indtryk af lange proportioner som man ser det hos f.eks. Mursejler. Det skyldes en lille størrelse, bredere vinger og kortere hale i forhold til Mursejler. De har alle tre en bred hvid overgump, der går akkurat ned på gumpsiderne, således at det hvide også kan ses nedefra. Derudover har alle tre arter også en tydelig hvid strubeplet.\nProportionsmæssigt er Lille Sejler den mest kompakte i udseende. Den har en kort hale, kun med antydningen af en kløft, der ikke virker skarpt skåret, men mere let rundet i form. Gump- og haleparti virker brede og korte. Vingerne virker brede og ret kompakte, bl.a. på grund af en proportionsmæssigt bred hånd, hvor den velkendte buede segl-formede vingeform, som vi kender det fra mursejler ikke er udtalt i samme grad.\nLille Sejler, Chipiona, Andalusien, Spanien den 27. juli 2018. Bemærk de kompakte proportioner på grund af en kort hale, bred gump og bred hånd. Halekløften er minimal og rundet i form, den hvide strubeplet er markant, og den hvide overgump når akkurat ned på gumpsiderne, så de kan ses nedefra. Foto: Helge Sørensen.\nKlippesejler har i sammenligning med Lille Sejler først og fremmest et lidt længere haleparti, hvilket tillige bliver mere udtalt i indtrykket, da gump- og halepartiet også virker lidt slankere. Halekløften er mere udtalt, og skarpt skåret end hos Lille Sejler. Vingernes proportioner er de samme som hos Lille Sejler.\nKlippesejler, 20. februar 2014. Bemærk det slankere gump og haleparti der er lidt længere end hos Lille Sejler. Bemærk også halekløften der er mere udtalt end hos Lille Sejler. Den brede overgump når også hos denne art ned på gumpsiderne. Foto: Helge Sørensen.\nHorussejler har en tydelig og skarpt skåren halekløft, mens gumpen virker lige så bred i indtrykket som hos Lille Sejler. Det er blevet beskrevet at Horussejler også har en tendens til lidt slankere og mere segl-formede vinger i forhold til Lille Sejler. Det skyldes bl.a. at næstyderste håndsvingfjer er ganske tydeligt længere end hos Lille Sejler og Klippesejler..\nHorussejler, Etiopien, april 2016. Bemærk den brede gump i kombination med den ret lange hale med dyb skarpstskåren halekløft og tilspidsede halefjer. Den hvide overgump går, ligesom på de to andre arter, ned på gumpsiderne. Vingeformen er ret bred, men den længste håndsvingfjer er lidt længere hos denne art i forhold til både Klippesejler og Lille Sejler. Foto: Thomas Varto Nielsen.\nHvad der er meget afgørende, er længden af de længste halefjer i forhold til undergumpens længste fjer, samt hvor dyb halekløften er i forhold til de længste undergumpsfjer. Dette ses ret let på gode fotos, og karaktererne er meget vigtige at få styr på i forhold til en sikker bestemmelse – og særligt i en dansk kontekst.\nLille Sejler har en minimal, næsten fraværende, haleprojektion bag undergumpen. Den korte, rundede, og næsten fraværende halekløft når helt ind til undergumpens længste fjer. Bemærk også at Lille Sejlers halefjer er både brede og nærmest afrundede.\nKlippesejler har en væsentligt længere haleprojektion bag undergumpen i forhold til Lille Sejler, og halekløften når ikke hele vejen ind til de længste undergumpsfjer. Klippesejlers halefjer virker knap så brede og rundede som hos Lille Sejler. De længste (yderste) er således en anelse mere tilspidsede. Ved slid får man dog indtryk af ret brede og rundede fjer. Denne karakter skal tjekkes nærmere…\nHorussejler har også en tydelig haleprojektion bag undergumpens fjer, men Horussejler har også den længste halekløft der når helt ind til undergumpens længste fjer. De længste halefjer (de yderste) er både smallere og mere tilspidsede i forhold til både Lille Sejlers og Klippesejlers ditto.\nLille sejler (t.v.), Klippesejler (i midten) og Horussejler (t.h.). Stregen markerer spidsen af de længste undergumpsfjer. Bemærk hvorledes der næsten ikke er haleprojektion hos Lille Sejler, men at haleprojektionen er markant hos både Klippesejler og Horussejler. Halekløften når spidsen af undergumpsfjerene hos Lille Sejler og Horussejler, mens halekløften slet ikke når undergumpsfjerene hos Klippesejler. Bemærk også at både Lille Sejler og Horussejler har bredt gumpparti (brede hofter), mens Klippesejler har et slankere gumpparti. Den længste håndsvingfjer er lidt længere på Horussejler i forhold til de andre to arter, hvilket giver et indtryk af lidt længere vinger. Foto: Helge Sørensen (Lille Sejler og Klippesejler) og Thomas Varto Nielsen (Horussejler).\nUnder alle omstændigheder er det vigtigt at få så mange billeder af en ”Lille Sejler-type” i dansk luftrum, således, at man kan danne sig så mange indtryk af proportioner, forhold mellem hale- og undergump, halekløftens og overgumpens udseende som muligt.\nHeldigvis blev der taget mange ekstremt gode billeder af Skagensfuglen således at alle forhold kan studeres i detaljer.\nLille Sejler, Tranestederne, Skagen den 29. maj 2020. Stregen markerer undergumpens længste fjerspidser. Bemærk at der praktisk talt ikke er tale om en egentlig haleprojektion. Halekløften falder oveni undergumpsfjerenes spidser. Bemærk også det brede gumpparti, de brede vinger med en anden vingeformel på denne fugl i forhold til Horussejleren ovenfor. De kompakte proportioner er påfaldende. Forholdet mellem undergump og halespids udelukker både Klippesejler og Horussejler, men passer perfekt på Lille Sejler. Foto: Erik Christophersen.\nLille Sejler, Tranestederne, Skagen den 29. maj 2020. Bemærk, udover de allerede nævnte karakterer på billedet ovenfor, at den længste (yderste) halefjer er bred og rundet i formen. Særligt hos Horussejler er de yderste halefjer smallere og tilspidsede i formen. Hos Klippesejler virker karakteren til at være en mellemting mellem Lille Sejler og Horussejler (men det skal tjekkes nærmere...). Foto: Erik Christophersen\nLille Sejler, Tranestederne, Skagen den 29. maj 2020. Bemærk den korte hale og den korte, rundede, halekløft. Fuglens proportioner er påfaldende korte, brede og kompakte. Foto: Erik Christophersen\nDet virker som sagt straightforward at bestemme årets fugl fra Tranestederne til Lille Sejler, men det er faktisk først nu jeg er blevet klar over de afgørende forskelle mellem de tre arter ved at studere billeder og artikler. Det er spændende at blive klogere på baggrund spændende fund af sjældenheder i Danmark.\nDer skal lyde en stor tak til Helge Sørensen, Erik Christophersen og Thomas Varto Nielsen for udlån af billeder.\nSkrevet af Robertjen · 10.07.2020 · 05:52\ngeneric cialis overnigh Unambons\nSkrevet af Evippence · 03.07.2020 · 13:50\nI Want To Buy Amoxicillin https://ascialis.com/ - Cialis Nolvadex Vendre Cialis Viagra Principio Attivo\ncialis generic purchase Unambons\nSkrevet af Evippence · 01.07.2020 · 18:57\nabout cialis https://agenericcialise.com/ - Generic Cialis Metformin For Sale Rx Cialis Cytotec Perte\ncialis que es Unambons\nSkrevet af Evippence · 26.06.2020 · 05:54\nBuy Plavix Online Usa [url=https://bbuycialisss.com/]Buy Cialis[/url] Viagra 100 Mg Precio Buy Cialis Precios Cialis Espana\nDato: 20. 06. 2020\nHelge Sørensen og Thomas Varto Nielsen\nTags: Feltbestemmelse, hit, horussejler, klippesejler, lille sejler, Skagen, Tranestederne, Twitch


Udendørstræning - Nyheder - Om DBBF - DBBF\nOm DBBF » Nyheder » Udendørstræning\nCovid-19 og dansk basketball\nRegeringen har åbnet op for muligheden for at træne udendørs. Den mulighed griber vi selvfølgelig. Se vejledninger og anbefaling fra DIF vedr. udendørsidrætter nedenfor.\nDBBF anbefaler at klubberne ser på mulighederne for at træne udendørs, hvis man vel at mærke følger DIF og DGI’s vejledninger\nDet betyder, at klubben skal have adgang til nogle udendørs baner. Vi er opmærksomme på, at det er meget forskelligt hvad man har adgang til af baner. Undersøg hvilke muligheder, der er og husk at rette jer efter kommunernes retningslinjer.\nDBBF har følgende anbefalinger når/hvis man beslutter sig for at genoptage træning udendørs.\nAt der medbringes hånddesinfektion.\nAt man ikke deler udstyr generelt, hverken drikkedunk, håndklæde, tøj mm.\nMan klæder op hjemmefra: Omklædingsrum mm. må fortsat ikke benyttes\nAt man er max 10 personer (inklusiv træner).\nSporadisk kropskontakt er i orden. Opfordringen er at minimere andelen af træningstid med kropskontakt, særligt ansigt-til-ansigt-kontakt. Forudsat at der er ekstra stor opmærksomhed på de øvrige anbefalinger.\nKlubberne skal hjælpe trænerne med at få sat struktur på eventuelle udendørs aktiviter. Hvis klubben har adgang til baner, så lav måske en udendørs træningsplan for klubbens hold, der følger retningslinjerne.\nFølg op på, om klubbens trænere vedligeholder relationerne med deres hold og spillere, og udnyt de sociale medier til at holde kontakten på tværs af holdene i foreningen.\nDu kan finde inspiration til øvelser gennem nedenstående links


Vejret i El Acequión ⛅ (Portuguesa), Venezuela - Vejrudsigt - da.ViewWeather.com\n9.320°N / -69.0°W ~107m asl 03:27\nSidste opdatering af vejrudsigen: Søn, Maj 22 02:23 GMT-4 (America/Caracas)\t 0.166s\nHøjeste temperatur 25 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 24 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1016 mb. Relativ luftfugtighed vil være høj.\nDagen den 22 May vil være varmt, grøn for hedebølge, og vejret stabil (konstant), med lav mulighed for storm dannelse.\nDagen den 23 May vil være varmt, grøn for hedebølge, og vejret stabil (konstant), med lav mulighed for storm dannelse.\nHøjeste temperatur 33 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 23 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1012 mb. Relativ luftfugtighed vil være høj.\nHøjeste temperatur 33 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 24 Celsius grader. Vinden vil blæse svag vind, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1011 mb. Relativ luftfugtighed vil være høj.\nHøjeste temperatur 28 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 22 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1013 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 23 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 21 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, der vil dannes tåge, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1014 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\nHøjeste temperatur 24 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 21 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 1014 mb. Relativ luftfugtighed vil være meget høj.\n791% høje skyer(over 6.000 de meter: Cirrus, Cirrus uncinus, Cirrostratus, Cirrocumulus)\n667% mellemhøje skyer (mellem 2.000 og 6.000 meter: Altostratus, Altocumulus)\n209% lave skyer (under 2.000 meter: Cumulus, Stratocumulus, Stratus, Fractostratus)\nHøjeste temperatur 29 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 20 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, der vil dannes tåge, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 8101 mb. Relativ luftfugtighed vil være .\n158% høje skyer(over 6.000 de meter: Cirrus, Cirrus uncinus, Cirrostratus, Cirrocumulus)\nHøjeste temperatur 23 Celsius grader, og laveste temperatur vil være 21 Celsius grader. Vinden vil blæse luftning, og luftens tryk vil gennemsnitlig være 2023 mb. Relativ luftfugtighed vil være .\nLængdegrader: 9.320560 og Breddegrader: -69.0561\nLokal tid (America/Caracas | GMT -4): 03:27\nSolopgang: 06:15 - Solnedgang: 18:50\nGrafisk El Acequión\nI nærheden af El Acequión\nVejret i Turencito - 0 km - befolket sted\nVejret i La Duanita - 0 km - befolket sted\nVejret i Carretera V - 1 km - sektion af befolkede sted\nVejret i La Lucia - 1 km - befolket sted\nVejret i La Isla - 2 km - befolket sted\nVejret i Carretera Z - 3 km - sektion af befolkede sted\nVejret i El Jobal - 3 km - befolket sted\nVejret i Cano Lamedero - 3 km - stream\nVejret i La Aduana - 4 km - befolket sted\nVejret i El Bancal - 4 km - befolket sted\nVejret i El Candil - 5 km - befolket sted\nVejret i Micro del Este - 5 km - befolket sted\nVejret i El Carretero - 5 km - befolket sted\nVejret i Colorado de Maparia - 6 km - befolket sted


Tomgangslejen ved afvisning efter LAB § 51 c\nI en boligafdeling, der er beliggende i et omdannelsesområde (tidligere kaldet hårdt ghettoområde), skal boligorganisationen afvise boligsøgende på ventelisten, når den boligsøgende og dennes ægtefælle modtager integrationsydelse, uddannelseshjælp eller kontanthjælp.\nMed ægtefæller, sidestilles andre personer, som i mindst 2 år har været samlevende med den boligsøgende.\nOvenstående gælder ikke boligsøgende, som allerede bor i afdelingen.\nHvem bærer et eventuelt tomgangstab, som måtte opstå som en konsekvens af, at boligorganisation skal afvise boligsøgende jf. § 51 c?\nDet er boligorganisationen, der betaler tomgangslejen i denne ordning.\nUdgangspunktet i almenboligloven er, at tomgangstab dækkes af dispositionsfonden jf. almenboliglovens § 20, stk. 2.\nHvis dette udgangspunkt skal fraviges, for tomgangstab som skyldes § 51 c, skal det derfor fremgå af lovgivningen. Der er ikke indsat en sådan bestemmelse.\nI lovens bemærkninger står, at i praksis må boligorganisationen forespørge kommunen om en boligsøgende modtager de særlige ydelser, og at dette skal afklares hurtigt for at indgå tomgang i længere tid end højst nødvendigt - altså underforstået at det vil belaste boligorganisationen, hvis den ikke modtager et hurtigt svar fra kommunen.\nDet vil være hensigtsmæssigt at indgå aftale med kommunen om en hurtig og smidig sagsbehandling, når oplysningerne skal indhentes.\nTomgangslejen ved afvisning efter LAB § 51 b\nKommunen kan, jf. reglerne om kombineret udlejning i almenboliglovens § 51 b, beslutte, at boligorganisationen ved udlejning af almene familieboliger i afdelinger beliggende i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet skal afvise boligsøgende på ventelisten, når den boligsøgende og dennes eventuelle ægtefælle i 6 sammenhængende kalendermåneder har modtaget;\n- sygedagpenge, eller\nKommunen kan også beslutte, at boligorganisationen skal afvise boligsøgende og dennes ægtefælle, som modtager førtidspension (her er ikke krav om, at ydelsen skal være modtaget i 6 sammenhængende kalendermåneder).\nHvis kommunen træffer beslutning om, at der skal gælde kombineret udlejning jf. lov om almene boliger § 51 b kan det medføre et tomgangstab. Er det kommunen, der dækker tomgangstabet eller er det boligforeningen?\nHvis boligerne ikke kan lejes ud til boligsøgende, som opfylder de kombinerede udlejningskriterier, må boligerne lejes ud til boligsøgende som ikke opfylder kriterierne.\nEvt. tomgang der opstår ved at boligen skal sendes ud i flere tilbud, påhviler boligforeningen.\nKommunen og boligorganisationen kan aftale, at fremfor at leje boligerne ud til boligsøgende som ikke opfylder kriterierne, skal boligerne kan stå tomme (i op til 12 måneder).\nHvis kommunen og boligorganisationen laver en sådan aftale, skal det samtidigt aftales hvordan tomgangslejen skal fordeles. Afdelingen, hvori de tomme boliger ligger, må ikke belastes af lejetabet.\nDet er en betingelse, at der iværksættes en ekstraordinær indsats for at udleje boligerne til den berettigede personkreds.\nDerudover skal der udarbejdes en strategi, der tager højde for, hvordan kontanthjælpsmodtagere m.v. får dækket deres boligbehov\nOplysninger om boligsøgendes indkomstforhold\nHvordan undersøger boligselskabet om en boligsøgende er modtager en af de ydelser, der betyder, at vedkommende skal afvises efter lov om almene boliger § 51 c eller § 51 b?\nOg hvordan forholder boligselskabet sig efterfølgende til disse oplysninger i forhold til persondataforordningen?\nKommunen skal godkende udlejning af ledige almene familieboliger i den pågældende afdeling i hvert enkelt tilfælde, undtagen når det drejer sig om udlejning via den interne oprykningsventeliste.\nBoligorganisationen skriver som sædvanligt ud til et passende antal af de boligsøgende, der står øverst på ventelisten, og tilbyder de ledige bolig. Boligorganisationen oplyser samtidig, at kontanthjælpsmodtagere m.v. ikke kan komme i betragtning til udlejning, men at en afvist kontanthjælpsmodtager m.v. - som var opnoteret på boligorganisationens venteliste på det tidspunkt, hvor kommunen traf beslutning om kombineret udlejning - i stedet kan komme i betragtning til at få anvist en anden passende bolig af kommunen.\nBoligorganisationen orienterer i brevet desuden om, at boligorganisationen vil indhente oplysninger fra kommunen, om den boligsøgende er kontanthjælpsmodtager m.v. eller ej, og om, at kommunen i fornødent omfang vil indhente oplysninger fra fraflytningskommunen.\nInteresserede boligsøgende melder herefter deres interesse til boligorganisationen.\nBoligorganisationen beder kommunen om at kontrollere, om de interesserede boligsøgende og deres eventuelle ægtefælle eller samlever i mindst to år opfylder kriterierne for afvisning. Hvor det er nødvendigt, indhenter kommunen oplysninger fra den boligsøgendes fraflytningskommune.\nDermed konstateres det både, hvem der opfylder betingelserne for at leje boligen, og hvem der som øverste kontanthjælpsmodtager m.v. på ventelisten eventuelt springes over og dermed skal have anvist en erstatningsbolig.\nIndhentning af oplysninger, om den boligsøgende modtager ydelser omfattet af § 51 b eller § 51 c eller ej, er efter Socialministeriets opfattelse ikke-følsomme oplysninger, som er omfattet af § 6 i lov om behandling af personoplysninger.\nOplysninger om, at en boligsøgende tidligere har fået opsagt eller ophævet et lejeforhold\nBoligorganisationer kan, jf. almenboliglovens § 63 e, i visse tilfælde videregive oplysninger om, at de har ophævet eller opsagt et lejemål til andre almene udlejere. Formålet er at sikre, at den lejer som lige er blevet ophævet af den ene boligorganisation, ikke blot flytter over på den anden side af gaden til den anden boligorganisation. Men til hvem, hvornår og hvordan kan man dele oplysninger om ophævelser?\nBoligorganisationen kan videregive oplysningen til andre boligorganisationer, selvejende institutioner, kommuner og regioner, der udlejer almene boliger i samme boligområde. Oplysningerne må ikke videregives til private udlejere.\nDet er en forudsætning for videregivelse, at kommunen har defineret afdelingerne som ét ”boligområde”.\nDernæst er det en forudsætning, at videregivelsen af oplysninger kan anses som nødvendig for at styrke den tryghedsskabende indsats i det pågældende boligområde.\nBoligorganisationerne vil alene kunne videregive oplysninger om navn og adresse på lejeren eller medlem af dennes husstand samt oplysning om, at opsigelse/ophævelsen er sket efter § 85, stk. 1 eller § 90, stk. 1 i almenlejeloven.\nDen nærmere årsag til opsigelsen/ophævelsen må ikke angives.\nBoligorganisationer, som har afdelinger i nærheden af hinanden bør i første omgang kontakte kommunen og få afklaret, om deres afdelinger kan defineres som ”ét boligområde”. Dernæst bør der udarbejdes nogle nærmere retningslinjer for deling af oplysninger.\nKan kommunen - ligesom de almene boligorganisationer - også kræve straffeattest efter udlejningsbekendtgørelsens § 29?\nBoligorganisationen kan kræve, at en boligsøgende fremlægger en straffeattest før indgåelse af kontrakten, hvis der er tale om et udsat område (herunder et parallelsamfund og et omdannelsesområde – tidligere kaldte ghetto-områder og hårde ghetto-områder).\nDet fremgår direkte af udlejningsbekendtgørelsens § 29.\nTrafik-, Bygge- og Boligstyrelsen har udtalt, at boligorganisationen og kommunen også kan aftale, at boligsøgende ved anvendelsen af reglerne om fleksibel udlejning, skal forevise straffeattest, hvis det vurderes konkret at være nødvendigt i det pågældende boligområde, selvom der ikke er tale om et udsat område.\nBoligorganisationen kan dog ikke selv rekvirere attesten, men kan kræve, at den boligsøgende selv fremlægger en straffeattest som forudsætning for udlejningen.\nDet sker efter § 11 i bekendtgørelse om behandling af personoplysning i Det centrale Kriminalregister.\nPå BL’s selvbetjeningsløsning kan boligorganisationer findes en vejledning omkring brugen af straffeattester.\nKommunen kan ikke kræve forevisning af straffeattest efter bestemmelsen i udlejningsbekendtgørelsen.\nSåfremt kommunen ønsker at undersøge straffeattest i fx i forbindelse med kommunal boligsocial anvisning, vil kommunen skulle bede om samtykke fra den boligsøgende.\nRækkefølgen af udlejningsværktøjer\nHvor mange udlejningsregler kan tages i brug på samme tid og i samme afdeling, og er der nogen prioritetsrækkefølge?\nMan kan godt anvende flere udlejningsregler samtidig i samme afdeling – og i forhold til hvad der kommer først, gælder helt overordnet: Man kan fx etablere en udlejningsrækkefølge (et ”hjul”) og i den forbindelse også prioritere forskellige kriterier. Fx kan man prioritere boligsøgende med job i kommunen og give anden prioritet til personer, der blot er i beskæftigelse. Man kan operere med forskellige kriterier ift. udlejningsrækkefølgen, så bolig 1 går til en boligsøgende i beskæftigelse, bolig 2 til en uddannelsessøgende osv.\nI omdannelsesområder (tidligere kaldet hårde ghetto-områder) vil en del af beboerne skulle genhuses, når andelen af almene familieboliger skal nedbringes som led i en udviklingsplan. Her har genhusningen første prioritet ift. andre udlejningsmetoder. Der er jo heller ikke tale om ny udlejning, men om at finde boliger til eksisterende lejere. Det gælder også selv om området måske ikke aktuelt er udpeget som omdannelsesområde. En udpegning binder nemlig området således at udviklingsplanen skal gennemføres uanset hvad hvor positivt området i øvrigt udvikler sig ift. kriterierne for udpegning.\nKommunal anvisning efter lov om almene boliger § 59, stk. 1 og stk. 2 samt anvisning til evt. inklusionsboliger skal prioriteres ift. udlejning efter kommer før annoncering efter lov om almene boliger § 60 a. Udlejning efter annoncering kan i øvrigt kombineres med fleksible udlejningskriterier, kombineret udlejning, fortrinsrettigheder og oprykningsventelisten.\nDer er ikke i lovgivningen beskrevet nærmere helt præcist, hvilke værktøjer der kommer før andre, så bortset fra de beskrevne undtagelser, afhænger prioriteringen af aftale med kommunen.\nNægte kommunal anvisning\nEr der nogen mulighed for, at boligorganisationer, som har boliger i udsatte områder eller forebyggelsesområder eller i områder, hvor der er indført kan undslå sig at stille boliger til rådighed til kommunal anvisning?\nBoligorganisation kan som udgangspunkt ikke nægte kommunen at anvise efter lov om almene 59, stk.1 (medmindre boligorganisationen har en afvisningsgrund ift. den konkrete anviste borger efter udlejningsbekendtgørelsen) – men det er i lov om almene boliger § 59, stk. 6 fastsat, at kommunen som udgangspunkt ikke må anvise bestemte boligsøgende i udsatte områder herunder parallelsamfund og omdannelsesområder, som tidligere blev kaldt ghetto-områder og hårde ghetto-områder). Der er også fastlagt begrænsninger for kommunal anvisning i såkaldte forebyggelsesområder som udpeges første gang den 1. december 2021. Det er f.eks. modtagere af bestemte sociale ydelser og statsborgere i lande uden for EU, EØS og Schweiz, som ikke må anvises til områderne.\nKommunen må dog anvise alligevel i udsatte områder og forebyggelsesområder, hvis kommunen vurderer at det ikke er muligt at anvise en bolig udenfor et udsat område.\nBoligorganisationen kan alene på et mere generelt plan drøfte anvisning med kommunen. Herunder kan boligorganisationen påpege, at anvisning generelt skal ske på baggrund af en vurdering af den boligsøgendes behov og beboersammensætningen i den afdeling, den boligsøgende anvises til jf. lov om almene boliger § 59, stk. 1.\nOrientering om straffedomme\nPolitiet har mulighed for at orientere boligorganisationerne om beboernes straffedomme, så boligorganisationen kan ophæve lejemålet. Hvordan sikrer boligorganisationen at få de oplysninger fra politiet?\nDet er rigtigt, at der er mulighed for at boligorganisationen kan ophæve et lejemål på baggrund af en konkret afsagt dom for visse typer af kriminalitet.\nBoligorganisationen kan bede politiet om strafferetlige afgørelser vedrørende forhold, som en beboer/medlemmer af husstanden har begået inden for eller med virkning i det boligområde, som den pågældende bor i efter lov om almene boliger § 63 d.\nDer er vigtigt for boligorganisationen at få adgang til de straffedomme, der skal ligge til grund for ophævelsen, men politiet har ikke pligt til at udlevere disse domme. Det kræver et samarbejde med polititiet. Rigspolitiet har udsendt nogle retningslinjer til politikredsene omkring deling af oplysninger jf. § 63 d.


Behov for 1.713 nye boliger i Slagelse de kommende 14 år • Slagelse News\nSkrevet af:Slagelse (jourhavende)Udgivet den: 9. mar. 18, 08:01\nDe kommende 14 år bliver der brug for 1.713 nye boliger i Slagelse Kommune. Det viser en fremskrivning af boligbehovet, som Slagelse Kommune har foretaget. Den viser endvidere, at der bliver behov for en bred vifte af parcelhuse, rækkehuse og lejligheder i de kommende år. Det gælder især boliger til seniorer.\n“Jeg er glad for at se, at Slagelse Kommune er inde i en positiv udvikling. Vi skal sørge for, at der er de rigtige tilbud til seniorerne på landet, så de kan blive boende i nærheden af familie og venner, og de huse, de har boet i samtidig kan blive til hjem for nye familier. Naturen og fællesskabet med andre vil være attraktivt for mange seniorer,” siger Knud Vincents (V), formand for Erhvervs- og Turismeudvalget.\nDansk Folkepartis medlem af Erhvervs- og Turismeudvalget, Henriks Brodersen (DF), peger på, at det også er vigtigt at holde fokus på parcelhusbyggeri.\n“Vi skal kigge på at bygge flere ældreboliger, så vi kan frigøre nogle af parcelhusene til nye familier. Det er også vigtigt, at vi har en sund balance mellem parcelhuse og lejligheder i kommunen. Det giver nemlig også en god balance mellem forskellige typer af borgere, og det kan få store konsekvenser for kommunens økonomi, hvis vi bygger for mange lejligheder,” siger Henrik Brodersen.\nTallene viser samtidig, at der er gang i byggeriet i Slagelse Kommune. Sidste år blev der bygget 173 nye boliger, hvoraf de 119 blev bygget i Slagelse By, men der er også efterspørgsel efter nye boliger i Slots Bjergby, Korsør, Skælskør, Vemmelev og Sørbymagle.\nGenrefoto: Patry / Freeimages\nForrige artikel Forrige artikel: CEPOS: Besparelser ved at ophæve monopol på kollektiv trafik\nNæste artikel Næste artikel: Sparker dør ind og stikker af i bil med stjålne nummerplader


TNPP protokol - iamgreatindian.com\nHvordan man Wire en Sony forstærker til 12-Volt strøm\nSådan installeres bremse lys på en 1991 Toyota MR2\nHvordan man kan stoppe en lækage i ventilen dække pakninger i en VW\nHvordan du sletter Yahoo Messenger fra min Blackberry\nHvordan man kan male en bil med Valspar\nSådan installeres lastbil seng jernbane Caps\nHvordan til at køre Java i Solaris 10\nTelocator Network personsøgning Protocol er en point-to-point-digital kommunikationsprotokol, der kræver kommunikation mellem personsøgning terminaler, satellitsystemer og senderen tårne. I 2010 er to typer af TNPP brugt til at sende personsøgning oplysninger.\nFælles højdevarslingssystem protokol\nAlle grundlæggende oplysninger til at sende oplysninger til en pager er indeholdt i en almindelig alarmering protokol sideformat. Som en af de to TNPP formater udbredt, CAP format kræver ikke oversættelse af en personsøgning terminal og er resultatet af direkte oversætte en personsøger personnummer.\nDen anden TNPP udbredt er identifikation sideformat. I modsætning til fælles landbrugspolitik format kræver formatet ID oversættelse af en personsøgning terminal.\nEn af de største fordele ved at bruge TNPP er evnen til at indsætte oplysninger direkte i TNPP-netværket og sende det direkte til den relevante personsøgning terminal. Reuters udnytter TNPP teknologi med sin lommeur informationssystem, som er programmeret med CAP side formatkoder.\nHvad er den kamel protokol?\nHvad er ANSI-41 protokol?\nBeskrivelse af NMEA protokol\nLås & Dam protokol\nSMS protokol til MetroPCS\nSådan får du vist en iPhone CID protokol


Billig indboforsikring → Få 3 uforpligtende tilbud | Mikonomi\nFå 3 uforpligtende tilbud på din indboforsikring - Så kan du nemt sammenligne pris og kvalitet\nGuide til billig indboforsikring - Nemt og overskueligt\nEn billig indboforsikring er lige om hjørnet\nHvad påvirker prisen på din indboforsikring\nVejen til en billigere indboforsikring\nNår du har modtaget dine forsikringstilbud\nHvis du vil have en billig indboforsikring, så klik ind herunder. Du udfylder kun 1 formular men for 3 tilbud til sammenligning. Helt gratis og uforpligtende får du mulighed for at spare tid og får et godt overblik.\nLangt de fleste boligejere og lejere ville formentlig ikke sige nej til en billigere indboforsikring, hvis den samtidig dækker lige så godt som den nuværende. Mange vil faktisk gå rigtig langt for at finde den bedste indbodækning med den billigste pris. Begrebet er dog ret subjektivt, og mange faktorer spiller ind når man skal vurdere, om en indboforsikring er billig.\nEksempelvis kommer det an på, hvem du er og hvad du beskæftiger dig med. En direktørs eller lønmodtagers prisforventning til en billig indboforsikring matcher med al sandsynlighed ikke en studerendes prisforventning. Hvis du blot ønsker en indboforsikring med basisdækninger, får du den billigst mulige dækning. Hvis du derimod ønsker en bredere dækning, kommer det til at koste dig mere.\nDu har måske allerede en indboforsikring som er billig. Men faktisk kan du ikke vide dig sikker på, om din nuværende indboforsikring faktisk er så billig. En gang imellem bør man spørge sig selv; billigt i forhold til hvad?\nDin indboforsikring var måske den billigste for dig da du købte den, men du kan ikke være sikker på, at den fortsat er det i dag. Grunden til dette er at forsikringsmarkedet ændrer sig hurtigt, og derfor ændrer priser og dækninger sig også.\nDerfor anbefaler vi på det kraftigste, at du undersøger markedet løbende. Det kan dog være rigtig svært og uoverskueligt at finde rundt i forsikringsjunglen, men på trods af dette er den billige indboforsikring tættere på end du aner. Her på Mikonomi.dk har vi nemlig samlet alle informationer under ét tag, og desuden har vi gjort det rigtigt nemt for dig at finde den billigste indboforsikring.\nHvad påvirker prisen på indboforsikring?\n3 ting spiller en stor rolle i prisfastsættelsen af din indboforsikring. Den billige indboforsikring afhænger af disse 3 faktorer:\nDen landsdel du bor i har enorm indflydelse på prisen for din indboforsikring. Dette er fordi, at nogle dele af landet er mere ramt af indbrud end andre. Hvis du eksempelvis flytter fra Furesø kommune til Samsø vil din indboforsikring falde markant, da Furesø kommune er hårdest ramt af indbrud, mens Samsø er mindst ramt.\nHvis du er ung eller studerende, slipper du som regel billigere fra en indboforsikring. De fleste forsikringsselskaber har nemlig indbodækninger specielt egnet for unge og studerende. Disse er som regel billigere end en basisforsikring for indbo.\nSelvrisiko er det beløb du selv skal betale, hvis der opstår en skade. Hvis din selvrisiko er lav, vil prisen på din forsikring være høj. Omvendt vil prisen på din forsikring falde hvis du vælger en højere selvrisiko.\nDu kan selv gøre dit for at få den billigst mulige indboforsikring. Her er fire tips til, hvordan du kan gøre en billig indboforsikring endnu billigere:\nPasser du godt på dine ting? Hvis ja, behøver du formentlig ikke en lav selvrisiko. Hvis du vurderer, at du passer godt på eksempelvis din telefon eller PC, kan du med fordel sætte din selvrisiko højt. På den måde får du en lavere forsikringspræmie.\nKØB EN UDVIDET ELEKTRONIKDÆKNING\nKøb en udvidet elektronikdækning i forbindelse med din indboforsikring, i stedet for at forsikre el-apparater som TV eller smartphones i den butik hvor du køber dem. I modsætning til den forsikring du køber i butikken, som kun dækker det købte apparat, dækker den udvidede elektronikdækning alle el-apparater i dit indbo. Dermed kan der spares rigtig mange penge ved at vælge en udvidet elektronikdækning.\nHvis du er medlem af en a-kasse, fagforening eller anden form for organisation kan der være rigtig mange penge at spare, hvis du tjekker om disse organisationer samarbejder med et forsikringsselskab. Som regel har forsikringsselskaberne nemlig aftaler med forskellige organisationer, som gør at medlemmer af disse organisationer er berettiget til bestemt mængde rabat.\nHar du flere forsikringer, eller ønsker du at have det? Når du køber en indboforsikring i et forsikringsselskab, kan du med fordel samle ulykke-, bil- og husforsikring i samme forsikringsselskab. Forsikringsselskaberne tilbyder nemlig helt op til 15% rabat, hvis du samler dine forsikringer hos dem.\nDen mest effektive måde at finde en billig indboforsikring er ved at indhente tilbud fra flere forsikringsselskaber. Dette kan du eksempelvis gøre ved at kontakte hvert enkelt forsikringsselskab over telefon eller via internettet.\nAt kontakte hvert enkelt forsikringsselskab og modtage tilbud kan dog være tidskrævende, og man kan meget nemt miste overblik over de mange informationer. Derfor vælger mange at indhente og sammenligne tilbud online, og det også denne metode som vi anbefaler, at man bruger.\nDerfor kan du på Mikonomi.dk indhente og sammenligne tilbud på dine forsikringsønsker. Du skal blot indtaste dine oplysninger samt forsikringsbehov. Herefter vil vores partnere, forsikringsselskaberne, konkurrere med hinanden om at give dig det bedst mulige tilbud. Denne konkurrence vil være til din fordel, fordi at den vil øge dine chancer for at få den billigste indboforsikring markant.\nDu vil modtage 3 tilbud på indboforsikring. Når du har modtaget dine tilbud er det tid til at sammenligne. Selvom du formentlig er ude efter det billigst mulige tilbud, advarer vi på det kraftigste imod, at du kun sammenligner dine modtagne tilbud udelukkende på pris.\nHvis du kun kigger på priserne af de modtagne tilbud, vil du nemlig ikke få et retvisende billede af dækningerne. Overvej eksempelvis et scenarie hvor du har valgt en billigere indboforsikring, og du kommer ud for en uheldig episode, der ikke dækkes af din indboforsikring. Sammenlign derfor de modtagne tilbud ud fra både pris og dækning.\nNår du har valgt det bedste tilbud på indboforsikring for dig, kan der derudover være gode chancer for at spare på din forsikring, hvis du ringer til forsikringsselskabet som har tilbudt dig dækningen. Det er ikke ualmindeligt at forsikringsselskabet vil sænke prisen på din indboforsikring, hvis du spiller dine kort rigtigt, og du er god til at forhandle over telefonen.


Hvordan gendanner jeg ikonet Desktop Show fra værktøjslinjen Hurtigstart, hvis den blev slettet? - STEALTH INDSTILLINGER\nHvordan man kan genoprette ikonet Vis skrivebord på værktøjslinjen Hurtig start, hvis det blev slettet?\nPersonligt er jeg lykkedes at slette Vis Desktopi Hurtig start og var lidt stressende, fordi jeg plejede at bruge "show desktop", når jeg åbner vinduerne.\nIkon "Vis Desktop"Er det ikke et almindeligt program genvejen. Vil gendanne ikonet" Vis skrivebord "(Vis skrivebord) i bar Hurtig start , Du er nødt til at følge et par skridt.\n1. klik starten klik Kør, Skriv notepadOg derefter klikke på OK.\n2. I Notesblok, skal du skrive følgende tekst under den linje (eller copy / paste nedenfor):\n3. menu filetI Notesblok skal du klikke på Gem som og gem filen på skrivebordet med navnet Vis Desktop.scf .\n*Notesblok kan automatisk tilføje .txt, denne fil. Slet .txt udvidelse og forlængelse til Tilføj .scf . Hvis du har gemt filen som en .txt, kan du ændre med "omdøbe". Slet navnet Vis Desktop.txt og i stedet for skrive Vis Desktop.scf. Dette vil åbne en Windows averisment at spørge dig, om du accepterer at ændre filtypenavnet.\nNår filen er gemt på dit skrivebord Vis Desktop.scf Dette vil have resulteret i Hurtig start. Den enkleste metode er at tage ham med musen. Vælg og træk (drag & drop) fil på skrivebordet over Hurtig start.\nPå denne måde, Opret en genvej Vis Desktop.scf filen i Hurtig start. Hvis du ønsker denne fil, der skal sendes direkte ordre i Quick Launch, kopiere filen i mappen:\nC: Documents and SettingsBrugernavnStart program DataMicrosoftInternet ExplorerQuick\n*Brugernavn , Det repræsenterer login-konto navn på operativsystemet.\nFremgangsmåden er tilgængelig for operativsystemer microsoft Windows NT, Microsoft Windows NEJ, Microsoft Windows XP si microsoft Windows Vista .\ngenvej på skrivebordet Quick-Launch-værktøjslinjen Vis skrivebord rum-til-arbejde\nletorolt asztali ikon, як відновити ярлик на андроїд, asztal megjelenítése ikon visszaállítása windows xp, كيفية اظهار شريط المهام في لينكس , refacerea toolbarului la normal, orodna vrstica cmd, como baixar o bloco lauxi, як перемістити з панелі гугл на робочий стіл, regsvr32 /i:U shell32.dll, възстановяване лента с инструменти на windows 7, cum pun pe bara de jos in xp show desktop, cum pun icon in quick launch, як відновити ярлик Фейсбук, mi sa sters desktopul, як выдновити ярлик калькулятор на андроъды, cum pun show the desktop in bara, як відновити ярлик фейзбука на телеіоні,


Sommerhus til leje i Ertebølle - Vælg mellem 16 sommerhuse - Feline Holidays\nLej et sommerhus til leje i Ertebølle - Se det største udvalg her\nLej dit sommerhus til leje i Ertebølle her!\nHos Feline Holidays finder du altid det største udvalg, og derfor kan du let finde et skønt sommerhus til leje i Ertebølle her. Dag ud og dag ind, 365 dage om året. Derfor kan du på kort tid danne dig et overblik over alle mulighederne, og nemt finde frem til det helt rigtige sommerhus til leje i Ertebølle.\nDisse fordele er helt gratis for dig. Vi har prisgaranti på alle sommerhuse som udlejes gennem os, så du får altid markedets llaveste pris på et sommerhus til leje i Ertebølle hos Feline Holidays.\nDer er altid stor efterspørgsel på sommerhuse, og af den årsag handler det om at være så hurtigt ude, som det kan lade sig gøre.\nNår du har fundet det sommerhus til leje i Ertebølle, som skal danne rammen om familiens ferie, kan du straks booke det direkte over nettet. Du vil helt automatisk være dækket af Felines prisgaranti. Vi står inde for at der ikke er ét eneste af de andre udlejningsbureauer, som udlejer dit foretrukne sommerhus til leje i Ertebølle til en pris, som er lavere end vores.\nHvis der en sjælden gang sker en fejl i vores overvågning af konkurrenternes pris, refunderer vi dig hele differencen i prisen. Pengene indsættes simpelthen på din konto.\nHvis du sidder tilbage med spørgsmål eller specielle ønsker i forbindelse med din søgning efter et sommerhus til leje i Ertebølle, så kontakt os endelig. Send en mail til info@feline.dk eller ring på 8724 2251.