Det syntetiske plasttræ polywood er som skabt til havemøbler. Det ligner rigtigt træ, men kræver et minimum af vedligeholdelse og har lang levetid. Materialet afviser fugt og mug og kan i det daglige blot vaskes af med vand og sæbe. Det anbefales, at du bruger bordskånere og undgår glasprodukter direkte på overfladen i skarpt sollys pga. brandglaseffekten. Uden for sæson opbevarer du bedst dine polywood-møbler i et tørt og ventileret rum. Til vedligeholdelse anbefaler vi: Guardian poly wash.\nPolyrattan er efterhånden et velkendt materiale til havemøbler. Det er vejr- og UV-bestandigt, tåler høje temperatursvingninger og kræver et minimum af vedligeholdelse. Gør det rent med en blød børste og sæbevand og undgå brug af højtryksrenser og skrappe eller slibende rengøringsmidler. Uden for sæson opbevarer du bedst dine polyrattan-møbler i et tørt og ventileret rum. Til vedligeholdelse anbefaler vi: Guardian poly wash.\nFSC-mærket eucalyptus er et miljøvenligt valg. Det er produceret og designet til det danske sommerklima og efterbehandlet med en olie, der forebygger revner og sprækker. Husk at træ altid skal efterspændes, når det har tilpasset sig de nye omgivelser. Uden for sæson opbevarer du bedst dine møbler i et tørt og ventileret rum.\nAkacie træ er en hårdfør træsort, som anvendes til både malede og oliebehandlede møbler. Får overfladen revner pga. træets naturlige tilpasningsproces, bør især malede møbler pudses med finkornet sandpapir og repareres med reparationsmaling – ellers kan der trænge fugt ind, og malingen vil skalle af. Møblerne gøres rent med mildt sæbevand og opbevares frostfrit om vinteren – undgå at dække dem til med f.eks. plast.\nBambus – det bæredygtige valg\nEt af de nyere, men ekstremt populære materialer, er bambus. Og med god grund. Det er meget stærkt og nemt at bearbejde i møbelproduktion. Samtidig er det bæredygtigt, da bambus vokser ekstremt hurtigt og producerer 25 gange mere udbytte pr. hektar end løvskov. Bambus kan opnå en dyb glød, der ligner teaktræ. Den opstår naturligt pga. rørenes sukkerindhold, når bambussen dampes under tryk. Sørg for at mætte bordplader af bambus med olie, inden de tages i brug. Uden for sæsonen skal bambus opbevares indendørs i et ikke-opvarmet rum. Til vedligeholdelse anbefaler vi: Guardian ædeltræsrens og Guardian træolie.\nNogle af ILVAs mest charmerende havemøbler fremstilles i malet mahogni. Det er et levende materiale, der som alt andet træ påvirkes af fugt og temperatur. Trækker der harpiks eller olie ud gennem malingen, fjernes det med grundrens. Under meget tørre forhold, kan der opstå sprækker i malingen, så træet kan suge fugt – reparér revnerne med maling. Uden for sæsonen skal malet mahogni opbevares indendørs i tørt og ventileret, og du bør ikke overdække dine møbler med plast.\nTextilin er et miljøvenligt fremstillet materiale, der egner sig fremragende til havemøbler. Det består af polyesterfibre dækket med vinyl, som giver en god siddekomfort, da materialet ikke strækker sig. Samtidigt kan regn og snavs kan passere igennem. Textilin rengøres med svamp, klud og sæbevand. Uden for sæson opbevarer du bedst dine textilin-møbler i et tørt og ventileret rum.\nKan du lide det rå look, kan du med fordel vælge dine havemøbler i fibercement. Det er et stærkt naturmateriale, som giver en let overflade med en høj styrke og som er vejrbestandig. Husk at mætte overfladen med voks. Eventuelle mindre revner kan slibes forsigtigt, og aflejringer af salt eller kalk kan fjernes med eddike – husk at efterpolér med voks. Opbevares i et tørt og ventileret rum. Til vedligeholdelse anbefaler vi: Guardian stone sealer eller Guardian bivoks.\nHavemøbler i teaktræ er yderst hårdføre og holdbare, da træet fra naturens side er meget hårdt og olierigt. Du kan vælge at lade dine havemøbler i teak stå ubehandlede, og de vil med tiden få en sølvgrå overflade, eller du kan vælge at oliebehandle dem i løbet af sommeren, og de vil stå med en varm og gylden glød. Teaktræsmøbler kan tåle at stå ude hele året, men du forlænger møblernes levetid ved at opbevare dem i et tørt og ventileret rum uden for sæson. Til vedligeholdelse anbefaler vi: Guardian ædeltræsrens og Guardian træolie til havemøbler.\nNatursten som granit, marmor og skifer tåler store mængder varme - en stor fordel, når sommeren byder på stærk sol og høje temperature. Med alle former for natursten er det vigtigt med en grundig pleje med de rigtige plejemidler både før og især i den første tid efter ibrugtagning. Brug en stenolie, som sikrer dig den varige glæde ved materialet. Natursten opbevares udendørs hele året. Til vedligehold anbefaler vi: Guardian stone sealer.\nPå en hed sommerdag kan det være befriende at svale sig i skyggen fra en parasol eller en pavillon. Skulle der komme pletter og snavs på overtrækket kan du rengøre stoffet med en svamp og en mild sæbeopløsning. Husk at skylle grundigt efter med vand. Når parasollen ikke er i brug, har den bedst af at blive opbevaret tørt og tildækket – så undgår du jordslåede pletter.\nHynder til udendørs brug er ofte lavet af polyester, dralon eller bomuld. Tjek efter på produktspecifikationerne, om dine hynder tåler maskinvask. Efter maskinvask kan du sætte hynderne til tørring på højkant, så tørrer de hurtigere. Hvis dine hynder ikke tåler maskinvask, kan du fjerne støv og krummer med en støvsuger og snavs og pletter med en ren fnugfri klud. Om vinteren opbevarer du bedst dine hynder et tørt og ventileret sted.***Læderpleje: Med den rette læderpleje kan du holde dine lædermøbler smukke i mange år.\nLæder er et naturprodukt, og derfor er det på samme måde som med træ: Der er ikke to huder, der er helt ens. Hudens udseende og egenskaber varierer efter, hvilken del af dyret den kommer fra, og hvilke påvirkninger den har været udsat for. Læderet kan være fra okser eller bøfler. Bøffellæder har som regel en grovere struktur og større variationer i udseendet. Alt læder bør beskyttes mod sollys og stærk varme. Hold derfor dine lædermøbler i god afstand fra vinduer, brændeovne og radiatorer. Husk også, at fedt nedbryder læder på samme måde som det nedbryder stof. Undgå derfor at spilde eller krumme med fedtholdig mad, snacks osv.\nLæder med overfladebeskyttelse er rimeligt let at holde, og det modstår de fleste brugspåvirkninger. Overfladebehandlet læder aftørres med hårdt opvredet blød fnugfri klud i rent vand. Undgå at gnide for kraftigt på læderet. Semi-anilin- og anilinlæder er læder uden overfladebeskyttelse. Overfalden er blød, lækker og smidig. Lysægtheden er ikke stor, og derfor bør det beskyttes mod direkte lys for at undgå farvetab. Det opsuger let væsker og fedt f.eks. fra håret, og det bliver ofte mørkere i brug. By-Cast læder sælges under forskellige handelsnavne. F.eks. Royal, Creta og Oleosa. By-Cast læder er spalt (kødsiden), der har fået påtrykt en kunstig narv og derefter er overfladebehandlet med en polyurethan belægning. Denne type læder kan ikke ånde på samme måde som andre typer læder, og det kan føles lidt varmt/fugtigt at sidde på. For at bevare overfladen smidig skal den vedligeholdes med en egnet lædercreme. Ovenstående lædertyper kan plejes og vedligeholdes med produkterne fra Guardian Læderplejesæt. Alt efter hvilken type læder der er tale om anbefaler ILVA, at du behandler dine lædermøbler to til seks gange om året.\nDu kan med fordel behandle dine nye lædermøbler med Guardian Lædercreme inden de tages i brug.\nFøler du at bordpladen trænger til en ekstra grundig rengøring, så brug et linoleumsplejemiddel som f.eks. Guardian Linoleumssæbe.\nMadrasser kræver ikke megen vedligeholdelse. Men som med polstermøbler sker der en vis “sætning” i materialet, det vil sige en fordybning, som kan modvirkes ved at man vender sin madras ofte. Der skal byttes om på hoved- og fodende, og hvis det er muligt også på for- og bagside. Husk også at vende topmadrassen en gang imellem.\nDu vedligeholder din madras ved at støvsuge den fra tid til anden. Pletter fjernes med rensemiddel ofte baseret på demineraliseret vand.\nHusk desuden at lufte ud i soveværelset en gang dagligt, så du opnår den optimale ventilation til din madras og dine dyner og puder.\nPlast, læderlook og rulook er alle syntetiske materialer, der kan være behandlet på forskellige måder. Vær opmærksom på, at cigaretgløder kan smelte i materialet og efterlade små huller. De fleste materialer inden for denne kategori tåler vand og sæbevand, men spørg hos ILVA, hvis du er i tvivl.\nPolyester, nylon, velour, microfibre, m.v. er typer af betræk, som er slidstærke og lette at holde. Men gløder efterlader små huller, og velour kan f.eks. skifte farve, når lyset kommer fra forskellige retninger. Dette er ikke en fejl, men naturligt for stoffet. Farveændringer er lysfænomener og har dog ingen betydning for slidstyrken. Generelt gælder det for møbelbetræk at det ikke kan vaskes. Du vedligeholder dine stofbetrukne møbler bedst enten ved at støvsuge dem eller ved at pletrense dem. At betrækket er aftageligt betyder ikke, at det altid kan renses eller vaskes. Se efter, om der er påsyet vaske/rensevejledning. Er der ingen mærker, så spørg i ILVA, før du vasker eller renser dine stofbetrukne møbler.\nVedligeholdelse og pleje af polstermaterialer\nPolstermøbler kan være lavet af fjedre, polyæter- eller koldskum og fibervat. I puder kan der være skum, granulat, fibervat, fjer, dun eller en kombination af materialer. Al polstring ændrer sig i brugen. Et godt råd er derfor at ombytte puder og hynder og ikke altid sidde det samme sted. På den måde opnår du, at polstringen “sætter sig” og bliver jævn over hele siddefladen.\nPletter og rensning\nSkulle du være så uheldig at spilde på dit tæppe, så er her en let fremgangsmåde: Dup straks på området med en hvid bomuldsklud for at undgå, at pletten trænger ind i fibrene. Hæld derefter forsigtigt lidt danskvand på pletten og dup igen med en hvid bomuldsklud. Drys kartoffelmel på området og lad det tørre ind, så det til sidst kan støvsuges væk og pletten er fjernet. Forsvinder pletten ikke, bør du indlevere tæppet til rensning hos en fagmand. Vær opmærksom på, at tæpper aldrig må kemisk renses eller udsættes for kemikalier, da det vil reducere tæppets smudsafvisende evne. Det er derfor en god idé at dreje tæppet et par gange om året for at fordele slid. Anbring evt. filt under benene på tungere møbler, som står oven på dit tæppe.\nTræ er et unikt og levende naturmateriale. Åretegninger og knaster er en del af træets natur, og ikke to træmøbler er ens. Træ er også i en stadig forandringsproces, og det bevirker, at farver og strukturer ændrer sig gennem hele dit træmøbels levetid.\nMange træsorter har stor farveændring i begyndelsen, så derfor er det en god idé at lade sine træoverflader stå udækket uden vaser, nips, osv. i de første måneder. Ønsker du at træet forbliver uforandret, kan processerne sinkes ved at beskytte træet mod sollys og forandringer i luftfugtigheden.\nVand bør kun anvendes i små mængder på træmøbler - tør straks op hvis du spilder, og brug en hårdt opvredet klud til aftørring. Massivt træ kan “arbejde” når luftens fugtighed skifter. Det betyder, at f. eks. bordplader kan blive ru eller let buede, og at specielt fyrretræ og bøgetræ kan få “vindridser” - små revner mellem årerne.\nMassivt ubehandlet træ bør kunne ”ånde”, så det kan indstille sig efter luftfugtigheden i rummet. Dæk derfor aldrig massive træmøbler med lufttætte materiale som f. eks. plastic eller voksdug i mere end 12 timer ad gangen. På samme måde bør du ikke opbevare dine træmøbler i rum, hvor luftfugtigheden er meget svingende, da træet vil indstille sig efter omgivelserne, og store ændringer vil kunne ødelægge træets struktur. Undgå uopvarmede lofter, kældre, udhuse og lignende steder, og husk også at beskytte dine træmøbler mod varme fra gryder, radiatorer o.l.\nTil dagligt kan du blot tørre dine ubehandlede og sæbebehandlede træoverflader af med en blød klud, som er opvredet i lunkent eller varmt vand – tør altid med årernes retning. Til en grundigere rengøring kan du bruge en sæbeopløsning bestående af 1/4 dl sæbespåner til 1 liter demineraliseret lunkent vand eller Guardian Trærens. Husk at ubehandlede møbler skal være af teaktræ for at kunne stå ude, mens andre ædeltræsorter skal behandles med træolie eller anden beskyttelse for at kunne tåle at stå i haven.\nModsat ubehandlede eller sæbebehandlede træmøbler tåler voksbehandlede træmøbler ikke sæbeopløsning. Du gør dem rene ved at tørre dem over med en tør klud. Til grundig rengøring kan du bruge lidt mineralsk terpentin eller Guardian Trærens - husk at tørre efter med en fnugfri klud og efterbehandle med et tyndt lag møbelvoks.\nBrug en ren, tør klud eller vrid den hårdt op i rent vand. Bemærk dog at visse ældre møbler ikke tåler den mindste smule fugt. De fleste laktyper tåler sæbe og mildere rengøringsmidler, mens blanke og skinnende lakoverflader kan poleres med Guardian Lakpleje. Til en grundig rengøring af matte lakoverflader anbefaler ILVA Guardian Lakvask.\nDu rengør dine oliebehandlede træoverflader med en klud, der er ren og tør eller hårdt opvredet i vand og sæbe. Til grundigere rengøring anbefaler ILVA at bruge Guardian Trærens to til fire gange om året. Er dine møbler lavet i hårdere træsorter som f.eks. bøg, eg, valnød og teak anbefaler vi Guardian Ædeltræsolie, og er dine møbler lavet i blødere som f.eks. nåletræ anbefaler vi Guardian Bio-Olie.\nLudbehandlede træmøbler skal efterbehandles med specialmidler for at træet ikke udtørrer og får revner, sprækker og buede overflader. Til grundig rengøring anbefaler ILVA at bruge Guardian Trærens efterfulgt af en behandling med Guardian Bio-Olie.\nRengøring, slibning og andre behandlinger af træ skal altid ske med træets åreretning. Undgå at stille varme og fugtige ting direkte på træet, da dette kan give skjolder. Undgå at placere dine træmøbler tæt ved stærke varmekilder, da det kan påvirke træet. Husk på, at træ aldrig bør overdækkes permanent med lufttætte materialer i længere perioder.\nPleje af møbler i stål og aluminium\nMøbler i stål og aluminium tåler næsten alt, men fugt kan give rust og misfarvning. Jern, stål og aluminium rengøres med en tør klud. Grundig rengøring kan ske med en klud opvredet i sæbevand eller Guardian Stålrens - husk blot at tørre efter. asd


Hjælp din hvalp med at takle, når den bliver bange\nADAPTIL “tryghedsskabende signaler”Ofte stillede spørgsmål\nADAPTIL Chew ADAPTIL Calm Home Diffusor ADAPTIL Calm On-The-Go Halsbånd ADAPTIL Transport ADAPTIL Junior ADAPTIL Calm Refill\nSådan har din hvalp det efter adoptionGiv din hvalp den bedste startSuperhvalpEr du klar til din nye hvalp?\nJeg vil gerne hjælpe min hvalp med at...\nSove trygt om natten Er alene hjemme holde fokus under hverdagstræning Hører høje lyde Flytter ind hos os\nOnline kursus: Godt nytår - med hundHvad betyder det, når din hund...?Hvad får din hund til at føle sig utilpas?\nJeg vil gerne hjælpe min hund, når den...\nEr alene hjemme Er bange for fyrværkeri Kører i bil Slapper af derhjemme\nSe succeshistorier Del din historie med os\nAnvendes og anbefales af dyrlæger\nGlobal støtte til hunde\nSådan træner du struktureret når hvalpen skal lære at være alene hjemme - Katrine HammerSådan gør du din hvalp renlig - Katrine HammerSådan forbereder du dig på bedste vis til at hente din hvalp - Katrine Hammer7 gode råd til hvalpetræning derhjemmeFølg 6 enkle trin du træner din hvalp til at køre bilGå med din hvalp i snorDerfor er den første tid med hvalpen vigtig (Socialisering)\n4 gode råd til et trygt nytår\nKøb Menu Luk\njeg vil gerne hjælpe min hvalp, når den Hører høje lyde\nHjælp din hvalp med ADAPTIL Junior\nKlinisk dokumenteret til at hjælpe hvalpe med at tilpasse sig til ukendte situationer\nForbedring forekommer inden for den første uge\nVedvarende brug indtil 6 måneder anbefales\nKun bange, når det er nyt\nLær din hund at acceptere usædvanlige lyde og andre “skræmmende” ting (støvsugeren, vaskemaskinen, telefonen osv.)\nDistract with toys and reward calmness\nGive time, wait for your puppy to settle down\nDet høje brag\nVed lyde udefra, såsom fyrværkeri eller torden, er træningen lidt mere udfordrende\nPrøv at maskere støjen ved at trække gardinerne for og tænde for fjernsynet/radioen\nGiv din hvalp halsbånd på, så snart du har fået den hjem, og sørg for at den har det på hele tiden.\nDerfor er din hvalp så bange\nI starten kan din hvalp blive bange på grund af mange ting, mange lyde og mange mennesker: Alt er fuldkomment nyt og ukendt for den!\nGiv din hvalp mulighed for at lære ved at udsætte den for nye lyde, høje lyde og ukendte situationer. Men, det er vigtigt at gøre det forsigtigt og på hvalpens præmisser, så den ikke bliver bange. Sørg for gradvist at udsætte din hvalp for hver støj-kategori, så den kan vænne sig til de forskellige lyde og tage den med ro.\nUndlad at straffe din hvalp, hvis den reagerer på lydene. Det vil blot stresse den yderligere. Sørg i stedet for at belønne din hvalp, når den formår at tage den med ro, når I f.eks. befinder jer i nærheden af denne “farlige støjende ting” (også kaldet støvsugeren). Det bedste tidspunkt at udsætte din hvalp for nye lyde på er, når den er mellem 8 og 16 uger gammel, da det er en periode med maksimal følsomhed.\nADAPTIL Junior frigiver “tryghedsskabende signaler”, der hjælper din hvalp med at føle sig mere tryg og tillidsfuld. ADAPTIL Junior hjælper din hvalp med hurtigere at vænne sig til ukendte og nye situationer.\nPolitik vedrørende cookiesFortrolighedSitemapLegal noticeKontaktformular


Er en digitalt oplyst patient en besværlig patient? | Information\nEn pige er med sin mor hos familiens praktiserende læge (tv.) med sin dårlige fod.\nInternettet har gjort mange patienter til eksperter i deres egne sygdomme. Det kan hive dialogen med lægen op på et højere niveau, men det kan også skabe konflikter, når den digitalt informerede patient udfordrer lægens autoritet\n»Jeg har brugt internettet til at opbygge en hel database om min lidelse. Man er jo nødt til at bruge tiden fornuftigt, mens man sidder i venteposition,« siger Katrine Kappel.\nHun lider af hypermobilitetssyndrom, som giver kroniske smerter og øger risikoen for tidlig slidgigt. Sygdommen er sjælden, og de fleste lægers viden om den er derfor begrænset.\nPå Internettet er mængden af informationer til gengæld uanede, og det har 34-årige Katrine Kappel brugt til sin fordel, siden hun blev syg for 11 år siden.\n»Nettet er helt essentielt, når man skal have be- eller afkræftet sine formodninger og finde ud af, hvad man skal spørge lægen om under konsultationen,« siger hun.\nUndervejs er Katrine Kappel blevet ekspert i sin egen sygdom. På nettet er hun kommet i kontakt med andre patienter, og hun har fundet ud af, hvilke behandlere, der er gode. I syv år havde hun sin egen patientforening. Det gav hende bedre muligheder for at oplyse andre om hypermobilitetssyndrom og hjælpe dem til at stille de samme krav til deres læger, som hun har gjort.\n»Jeg har doktorshoppet helt vildt. Jeg kan mine kneb og sørger for at få det, jeg har brug for. En side som sundhed.dk har i den forbindelse gjort det meget lettere at skifte praktiserende læge,« fortæller hun.\nFra paternalisme til forbrugerisme\nDet er efterhånden en veletableret sandhed, at internettet omformer eksisterende praksis og viden og udfordrer etablerede hierarkier og ekspertsystemer. Det gælder ikke mindst i sundhedsvæsenet.\nInternettet har radikalt ændret læge-patient-relationen, og læger skal i stigende grad forholde sig til patienter, der møder op til konsultationen med en diagnose, de selv har researchet sig frem til.\n»Mens læge-patient-forholdet tidligere blev set i en paternalistisk ramme, hvor lægen svinger taktstokken, har flere patienter i dag udviklet sig fra klienter til forbrugere, der shopper diagnoser og behandlingsmetoder. Det skyldes især internettet,« siger Erik Riiskjær, der er tilknyttet forsker på Aarhus Universitet.\nAntallet af danskere, der bruger nettet til at finde sundhedsrelaterede informationer er kraftigt stigende. En ny rapport om teknologiens betydning for sundhedsplejen (PDF) udarbejdet i samarbejde mellem Aalborg Universitet og Syracuse University i New York viser, at 54 procent af de danske internetbrugere i 2011 klikkede sig ind på sider om sundhed og sygdom. Der er tale om mere end en fordobling siden 2004.\nSundhed.dk, sundhedsguiden.dk, netdoktor.dk, sunhedsdoktor.dk og sygeboern.dk er blot en håndfuld af de danske sundhedssider blandt utallige udenlandske, hvor brugerne kan hente oplysninger om sundhed og udveksle erfaringer og diskutere symptomer, sygdomme og behandlingsmetoder med hinanden.\nLægestanden har ikke længere patent på viden om sygdomme og sundhed. Den opstår i stigende grad på baggrund af konsensus mellem lægmænd i open source-lignende miljøer på nettet. Det kan bringe dialogen mellem læge og patient op på et højere niveau, mener Erik Riiskjær. Man det kan også give anledning til konflikter. Patienten kan i kraft af de nye muligheder for at søge information om symptomer, behandlingsformer og –teknikker være mere velinformeret end sin læge. Erik Riiskjærs forskning viser, at patienter, der søger informationer på nettet om deres sygdom i forbindelse med hospitalsbesøg, generelt er mere utilfredse med deres læger end dem, der ikke gør.\nEkspertpatienten er en udfordring\nIkke alle læger bryder sig om, at deres autoritet udfordres af patienter, der ankommer til konsultation med stak af udskrifter hentet fra internettet.\n»For 20 år siden sagde lægen ’Du skal tage denne pille’, og så gjorde patienten det uden at spørge hvorfor. Men sådan er det ikke i dag,« siger læge Carl Brandt, der i 1997 stiftede netdoktor.dk sammen med gymnasievennen og journalisten Rune Bech.\nHjemmesiden, der havde mere end to millioner sidevisninger alene i juli 2013, er blevet en af danskernes primære kilder til sygdoms- og sundhedsrelateret information. Brandt og Bechs ide var at omskrive lægebøgerne, så de var til at forstå for alle og ikke kun de indviede i lægefagets koder. En slags demokratisering af viden om sygdomme og sundhed, der havde til formål nedbryde barriererne mellem læge og patient.\nEt sådan projekt kan tolkes som en trussel mod lægens autoritet. Det blev det. Carl Brandt, der trak sig ud af netdoktor.dk i 2002, husker tydeligt den lunkne modtagelse, siden fik i lægekredse:\n»Mantraet for mange læger var dengang, at en oplyst patient er en besværlig patient. Det gjorde en del af mine kolleger usikre, at de på grund af internettet pludselig mødte patienter, der var mere vidende om specielle sygdomme og symptomer end dem selv.«\nSiden dengang er patient empowerment blevet et nøglebegreb i sundhedsvæsenet. I erkendelse af, at internettet har gjort patienter mere oplyste og vidende om deres tilstand, bør man i stigende grad fokusere på deres behov, værdier og overvejelser, lyder det fra en række sundhedsorganisationer heriblandt Lægeforeningen.\nMen formand Mads Koch Hansen erkender, at der følger nogle udfordringer med, når patienten tager sin viden fra nettet med ind i konsultationslokalet. Også lægerne oplever, at dialogen med patienterne har ændret sig i takt med internettets udbredelse:\n»Der er sket nogle skvulp i forhold til den rolle, lægen traditionelt har haft, og det kan være svært at vænne sig til. Det vigtigste er, at man erkender sine naturlige begrænsninger som fagmand og er ærlig omkring dem,« siger Mads Koch Hansen.\nHan benægter ikke, at han selv er blevet grebet af irritation i visse situationer – især når de informationer, patienten har hentet fra nettet, har peget i den gale retning. Men han ser det grundlæggende som en styrkelse af behandlingsmulighederne, at patienter søger informationer på nettet.\n»Hvis man som patient lirer et helt lægeleksikon af over for lægen, har man selvfølgelig misforstået, hvad konsultationen går ud på. Men det kan aldrig være en ulempe, at patienten møder velforberedt op,« siger Mads Koch Hansen.\nLægen skal erkende sine begrænsninger\nKatrine Kappel har sjældent fået positiv respons fra lægerne, når hun er mødt op til konsultationen med inspiration hentet fra nettet. Hvorfor går du ikke hjem og tager en Panodil og et varmt bad? Det har ofte været standardfrasen, siger hun.\n»Jeg har mange gange oplevet, at lægerne bare fejer mine informationer væk. I stedet for at spørge, om jeg ville sende dem et link, slår de bare op i deres bøger,« siger hun og efterlyser, at lægerne lægger kortene på bordet.\n»Jeg ved, at min sygdom er sjælden. Jeg forstår godt, at lægerne ikke ved så meget om den, som jeg gør. De skal bare indrømme det,« siger Katrine Kappel.\nHun har ikke alene gjort flittigt brug af danske sider som netdoktor.dk og sundhed.dk. En stor del af sin viden har hun fra udenlandske sider. For i lande som USA og England er man – som hun siger – meget længere fremme, når det kommer til behandlingen af hypermobilitetssyndrom og mange andre sygdomme. Men mængden af sygdomsrelaterede informationer på nettet fordrer kildekritik.\n»Man risikerer selvfølgelig at få en milliard hits, og der findes mange hjemmesider, som folk selv har fiflet sammen. Men Jeg ved, hvilke organisationer, virksomheder og hjemmesider, der er troværdige. Det er vigtigt, at din argumentation er holdbar, når du møder op til konsultationen,« siger hun.\nLangt fra alle er dog så bramfri som Katrine Kappel under konsultationen. Ifølge sundhedsforsker Erik Riiskjær er det ikke unormalt, at patienter tilbageholder oplysninger fra nettet i deres samtale med lægen. Det er hans erfaring, at konsultationer kan udvikle sig til en slags dobbeltspil, fordi patienten ved, hvad lægens forventning til en god patient er. Her er det også lægens ansvar, at alle kort bliver lagt på bordet. Patient og behandler skal mødes i et partnerskabslignende sammenspil, siger Erik Riiskjær.\nLægeforeningens Mads Koch Hansen er enig. I modsætning til, hvad Katrine Kappel har oplevet, skal lægen gerne hjælpe patienten til at finde de bedste sider på nettet og i kraft af sin viden og praktiske erfaring agere filter for alle de informationer, som patienten møder op med, siger han.\n»Patienten kan på nettet have læst sig frem til, at han har størstedelen af symptomerne på en sygdom, men lægen kan måske se, at de vigtigste mangler. Patienten kan aldrig være objektiv omkring sin egen tilstand, men det kan lægen.«\nDen kolossale mængde af sundhedsrelateret information på nettet fra mere eller mindre pålidelige kilder kan være svær at håndtere. Hos Gigtforeningen er man vant til, at patienter ikke kan skelne den gode fra den dårlige information på nettet.\n»Selvom nettet har gjort mange patienter mere oplyste om deres lidelse, findes der også nogen, som bliver fanget af skrækhistorierne. Jeg oplever, at de har meget svært ved at sortere i de mange dårligdomme, de bliver konfronteret med på nettet,« siger Lene Bonnerup, der er teamleder for Gigtforeningens rådgivning.\nHun har ofte at gøre med mennesker, der endnu ikke har fået stillet en diagnose. De bliver meget søgende – siger hun – fordi de ikke ved, hvad årsagen til deres symptomer er. I den forbindelse gør nettet dem nogle gange mere bekymrede for deres fremtid, end hvad godt er.\n»Eftersom mange andre sygdomme end gigt kan give smerter i led og muskler, begynder de at google en masse ting, og det hænder, at de skyder helt ved siden af. Men der er selvfølgelig også mange, der finder den rigtige information. Det handler om at være lidt kræsen, når man søger på nettet,« siger Lene Bonnerup.\nFor nogen griber jagten på nettets sundhedsrelaterede informationer om sig i en sådan grad, at det udvikler sig til en selvstændig lidelse. Det mener man i hvert fald i visse amerikanske lægekredse. ’Cyberchondria’ hedder den digitale pendant til hypokondri, som har fået opmærksomhed i takt med, at mulighederne for at læse om sygdomme og symptomer er eskaleret på internettet. Cyberkondri blev som begreb etableret i en rapport fra Microsoft Research i 2008 (PDF).\nLæge Carl Brandt medgiver, at den enorme mængde af sundhedsinformationer på internettet i yderste konsekvens kan føre til flere bekymringer for den enkelte. Men det er trods alt det mindste af to onder:\n»Det er vigtigt at finde en balancegang, hvor man ikke stigmatiserer, men samtidig må folk heller ikke tro, de er raske, hvis de ikke er,« siger han.\nKonsekvenser for sundhedsvæsenet\nSpørgsmålet er, om den digitalt informerede patient er en økonomisk belastning eller aflastning af sundhedsvæsenet. Dette spørgsmål er stadig til debat, og to modsatrettede synspunkter træder frem:\n»De nye digitale muligheder giver anledning til en samlet vækst i sundhedsudgifterne,« lyder konklusionen i en rapport fra 2010 fra Copenhagen Business School (PDF), der er udarbejdet af blandt andre professor Kim Normann Andersen.\nRationalet er, at hvis flere bliver opmærksomme på sygdomme via sundhedssider på nettet, stiger efterspørgslen på konsultationer. Konsultationer som oven i købet vil vare længere, fordi spørgsmålene til lægen bliver flere. Det koster penge.\nMen Kim Normann Andersen anerkender samtidig det modsatte synspunkt: De nye digitale muligheder kan på længere sigt give anledning til et fald i sundhedsudgifterne. Det er ikke utænkeligt, at der i det lange løb kan være penge at spare, hvis nettet hjælper folk til at opdage deres sygdom tidligere – eller hvis de helt undlader at opsøge en læge, fordi research på sundhedssider og -fora afklarer deres bekymringer – siger han.\nKatrine Kappel er ikke i tvivl.\n»Det kunne have sparet samfundet en masse penge, hvis lægerne havde lyttet til mig lidt tidligere. Jeg er gentagne gange blevet henvist forkert, selvom jeg specifikt har sagt, hvilken specialist, jeg ville til. Og jeg er mange gange blevet sendt til scanning i stedet for røntgenfotografering, selvom jeg har sagt, at det ikke hjælper til at blive klogere på min sygdom,« siger hun.\nLæs også Lasse Lavrsens serie om 'hypokonderen'\nErvin Lazar og Jens Christoffersen anbefalede denne artikel\n01. oktober, 2013 - 23:15\nLægens, kvaksalverens og kultlederens forretningsmodeller er stort set identiske, og det er der en grund til.\n02. oktober, 2013 - 00:53\nHvad er det for et rodet og dårligt indlæg. Det stritter i alle retninger og er langt under lavmålet for Information. Bloggeren har tydeligvis ikke brugt mange minutter på at sætte sig ind i stoffet, og derefter har han blot videregivet alle de informationer, som han tilfældigvis har fundet – uden mål og retning.\nVi starter med begyndelsen: ”[ ]det kan også skabe konflikter, når den digitalt informerede patient udfordrer lægens autoritet” ...er for så vidt en ok sætning i sig selv, men når den bliver fulgt af: ”Sygdommen er sjælden, og de fleste lægers viden om den er derfor begrænset.” Så er det, at det ikke længere giver mening.\nHvordan kan en læge have noget som helst autoritet, hvis han/hun ikke ved noget om en specifik sygdom. Så er det jo, at autoriteten udelukkende ligger i kitlen og i titlen. Altså en fuldstændig hul autoritet, som i den grad trænger til at blive udfordret!\nDerefter påstås det, at ”patient empowerment [er] blevet et nøglebegreb i sundhedsvæsenet.” Der må jeg desværre, som patient gennem 47 år, ekspert i begrebet patent empowerment og erfaren handicapaktivist og blogger gøre opmærksom på, at det er et ganske ukendt begreb i sundhedsvæsenet, som i bedste fald er særdeles teoretisk og et hurra-ord, som ledelserne gerne bruger ved festlige lejligheder, men som ikke på nogen måder finder vej til afdelingerne rundt omkring, hvor de hule autoriteter hersker med nogenlunde samme selvhævdelse og mangel på indsigt, som Ludvig d. 16. gjorde indtil revolutionen.\nJeg har med andre ord endnu til gode at se en afdeling på et dansk hospital, hvor man har taget stilling til begrebet på en måde, hvor man faktisk har fattet, hvad empowerment egentlig betyder.\nDet ville have været rart, hvis bloggeren havde besluttet sig for, om det skulle handle om kejserens nye klæder – øh, jeg mener; lægernes mistede autoritet. Eller om digital hypokondri, som jo er noget ganske andet. Eller måske om, at nogle patienter shopper rundt i diagnoser og behandlingsmuligheder. Eller om patient empowerment. Men det kom til at handle om hverken eller, og jeg kan kun forestille mig, at det skyldes dårlig research eller en doven researcher.\n02. oktober, 2013 - 05:37\nMin erfaring med sundhedssystemet er, at jeg ofte er mere engageret i min sundhed end systemet er det. Digitale patienter kan selvfølgelig være en udfordring for en læge, men som patient har man naturligvis ret til at stille krav, hvis der er noget man ikke forstår eller er enig i.\nHeidi Larsen, Lilli Wendt og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 05:44\nHvis jeg skulle gå hen og blive syg, så ville jeg finde det mildt sagt overordentligt svært ikke, at være interesseret i det ;o)\nLilli Wendt, Flemming Scheel Andersen og Kim Houmøller anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 05:46\nDet er en sjov vinkel at bringe ind.\nVi har altid haft 'kloge koner' og andre der har haft en stor viden om sygdomme, eller interesse herfor. Hvorfor skulle internettet gøre dette anderledes?\nn n og Flemming Scheel Andersen anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 06:56\nJeg synes at problemet, generelt er, at der er et privat forsikrings-sundhedssystem med privathospitaler og et offentligt med rene statsbetalte hospitaler. I det offentlige er der det man så flot kalder en ventetidsgaranti på én måned. Men den gælder først:\n1. når du har fået en henvisning fra en læge og er blevet viderestillet til en speciallæge og denne giver grønt lys for en behandling på et hospital,\n2. ventetidsgarantien ophører når du er kommet indenfor i det offentlige system, og hvis du henvises til en anden afdeling, indtræder en ny omgang ventetidsgaranti, og så er det om igen,\n3. man kan sagtens få lov at gå en sommer med at fare til læger og undersøgelser og vente,\n4. Der, hvor der går 1 til 2 uger max. på et privat hospital, kan der gå op til ½ år i det offentlige system. Det er i øvrigt ofte de samme læger som foretager behandlingen og det kan de ikke se noget galt i. Hvorfor skulle de dog også det?\nDet med at vente i det offentlige system er med garanti stadig en garanti.\nErik Hayek og Christel Gruner-Olesen anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 10:12\n"Digitalt oplyst" er et meningsløst begreb ...\n02. oktober, 2013 - 10:16\nHvorfor tror du der er ventetid i det offentlige sundhedssystem?\nDet er min klare opfattelse at:\n1. Der er for mange urimeligt højtlønnede i sundhedsvæsenet og det offentlige. Borgmestre, djøf'erne, lederne, lægerne m.fl. malker det offentlige system.\n2. Der uddannes alt for få læger og speciallæger.\n3. Medicinal-industrien malker det offentlige system og bør nationaliseres i det omfang det kan lade sig gøre.\n4. Det offentlige sundhedsvæsen skal ikke bruge privathospitaler, men i stedet opbygge kapacitet hvis der mangler kapacitet.\n5. Læger skal lige som alle ikke dobbeltjobbe hvis der er arbejdsløse kolleger (det er der ofte ikke for lægernes vedkommende, fordi der uddannes for få).\nJens Overgaard Bjerre og Christian Pedersen anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 11:48\nEn digitalt oplyst patient er en fornuftig patient! - Vedkommende har forsøgt at finde en viden omkring sin sygdom.\nHvis vi i dag går til lægen og beklager os over noget udefinerbart, risikerer vi ikke at blive hørt! I hvert fald er det mit indtryk, at det er vigtigt at vide noget mere præcist om hvorfor man går til lægen. - Konsultationen er ofte afsluttet på få minutter, og hvis ikke man fik den hjælp man gik efter, må man på den igen... Bestiller jeg tid hos min læge via bookingsystemet, kan det sagtens gå op mod 2 mdr. før der er en ledig tid. - Vil man til lægen i en fart, må man finde sig i at sidde og vente til der bliver et "hul". - Men måske har vi i virkeligheden alt for få læger...\nLilli Wendt og kim jensen anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 12:34\nWow som om vi ikke kender det. Mor ved bedst øøøhhh nooooot.\nJeg laver belægninger, det kan alle også finde ud af efter de har lært det på nettet og så belærer de gartneren og insisterer og så fucker det op og så bliver det dyrt, for jeg laver nemlig aftalesedler.\n02. oktober, 2013 - 14:08\nJeg havde en ven. Han var det man kalder kronisk smertepatient, men uden diagnose.\nLægerne afprøvede mange typer morfin præparater og nogle virkede bedre end andre.\nMin ven var meget klog og voksede op i en lægefamilie, så han vidste temmelig meget om medicin. Han vidste en masse om Cannabisplanten og derfor brugte han den som supplement til morfinen. Han havde meget kvalme og Cannabis hjalp ham til at komme igennem disse perioder uden livsfarlige vægttab.\nHan informerede lægen om sit tiltag, fordi han regnede med en form for sparring. Resultatet var at lægen definerede ham som narkoman, da man jo kun kan misbruge cannabis ! Jooo, den type læger findes der desværre stadig mange af. Dette resulterede så i, at han kom under skrapt tilsyn mht. udlevering af smertestillende medicin. Hvis han havde kvalme- hvilket han ofte havde, og kastede de smertestillende piller op kunne han ikke få nogle nye piller. Hvilket vil sige at han som regel var undermedicineret og derfor i smerter. Læger ved godt at narkomaner kommer med alle mulige eventyrlige fortællinger om hvorfor de skal have ekstra morfin. Narkomaner har et heftigt forbrug af opiater, men min ven her blev fanget som en lus mellem to negle og kunne - qua hans "narkoman diagnose" afledt af hans ærlighed omkring hans brug af Cannabis, ALDRIG få kompensation for de piller han kastede op. Han blev straffet fordi han: 1. Var ærlig " 2. Havde en større viden omkring Cannabis end lægen(dette resulterer åbenbart i at lægernes mindreværdskompleks aktiveres).\nAlle læger/embedslæger og Fru Klarlund, burde i dag genopdrages, få øjnene op for Cannabis´ fortræffelige egenskaber og glemme alt om det de lærte angående stoffet som gateway-drug, kom nu ud af vildfarelsen. Den har haft nok ofre på samvittigehden !\nMin ven døde desværre sidste år 42 år gammel efter 13 års frustrerende lang kamp mod systemet og smerterne.\nkim jensen anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 16:44\nMin gamle far gik gentagne gange til lægen med sin dårlige ryg og slæbende gang, uden at lægen mente der var grund til bekymring. Til sidst gik jeg ind på nettet og søgte og fandt spinal stenose og fik ham til lægen med denne besked. Modstræbende fik lægen ham scannet og resultat var spinalstenose med tilhørende operation. Desværre var hans kondition blevet så dårlig, fordi det tog så lang tid at få lægen i sving. Derfor har han nu brug for hjemmehjælp.\nJeg kender rigtig mange, som af lægen har fået at vide, at det som de fejler ikke var noget og er blevet afvist, for så senere via nettet at finde den rigtige diagnose og komme i behandling. Problemet er ikke internettet, men lægernes usikkerhed og tøven over for at acceptere, at patienter kan være rigtig gode til at undersøge deres sygdom og symptomer på nettet.\nDer kan spares masser af lægebesøg og kostbar tid, hvis lægerne vil acceptere at en stor del af deres patienter er intelligente og kan læse selv, og at alle patienter ikke nødvendigvis er hypokondere.\nMange læger er selv så fokuserede på deres første indskydelse, at de glemmer at spørge patienten om de faktiske symptomer og glemmer at der kan være alternativer. Dermed spildes tid, og der skal flere lægebesøg til, og samtidig får man frustrerede patienter, som føler, de bliver talt ned til.\nHans Kvisgaard, Erik Hayek, Jacob Jensen, Hanne Koplev og Heidi Larsen anbefalede denne kommentar\n02. oktober, 2013 - 22:55\nJeg glæder mig til fremtiden med nye moderne læge-patient-roller, hvor patienten er fagligt oplyst og hvor lægen opfører sig som en konsulent.\nHvor læge-patient-forholdet er et forhold mellem to ligeværdige parter, hvor lægen og patienten har hver sine ekspertise-områder og med respekt for den anden rolle.\nJeg glæder mig til, at lægerne f.eks. respekterer og accepterer, at patienten nu engang er den, som kender til sygdommen på egen krop.\nJeg glæder mig også til patienter, som forstår, at de skal / bør være forberedte til en lægekonsultation, at de stiller rimelige krav til lægerne og ikke finder sig i at blive talt hen over hovederne eller blive talt ned til.\nJeg glæder mig til patienter, som bærer ansvar for eget helbred og som ikke overlader dette til lægerne. For ansvar for eget helbred er en forudsætning for at få adgang til kroppens egne helbredende kræfter.\nHeidi Larsen anbefalede denne kommentar\n03. oktober, 2013 - 00:43\nNogle vil måske finde lidt historisk perspektiv interessant.\nMan skal forstå en medicinske tradition på baggrund af dens historie som en af magtens støtter, magten i form af den katolske kirke, staten og senere kapitalismen.\nI middelalderen gik kampen først og fremmest ud på, at udkonkurrere de traditionelle helere og jordemødre, hvis folkevisdom på det tidspunkt ofte var skolemedicinen overlegen. Fra magtens side ville man ikke have en bondebefolkning, som var uafhængig af staten, som havde deres egen visdom, deres egen heling og deres egen praktiske spiritualitet, og man ville slet ikke have, at bærerne af en sådan uafhængig kultur var kvinder. Derfor:\nThe partnership between Church, State and medical profession reached full bloom in the witch trials. The doctor was held up the medical "expert," giving an aura of science to the whole proceeding. He was asked to make judgments about whether certain women were witches and whether certain afflictions had been caused by witchcraft. The Malleus says: "And if it is asked how it is possible to distinguish whether an illness is caused by witchcraft or by some natural physical defect, we answer that the first [way] is by means of the judgement of doctors... In the witch-hunts, the Church explicitly legitimized the doctors' professionalism, denouncing non-professional healing as equivalent to heresy: "If a woman dare to cure without having studied she is a witch and must die." (Of course, there wasn't any way for a woman to study.) Finally, the witch craze provided a handy excuse for the doctor's failings in everyday practice: Anything he couldn't cure was obviously the result of sorcery.\nThe distinction between "female" superstition and "male" medicine was made final by the very roles of the doctor and the witch at the trial. The trial in one stroke established the male physician on a moral and intellectual plane vastly above the female healer he was called to judge. It placed him on the side of God and Law, a professional on par with lawyers and theologians, while it placed her on the side of darkness, evil and magic. He owed his new status not to medical or scientific achievements of his own, but to the Church and State he served so well.\nPå det tidspunkt lægevidenskaben begyndte at prale med at være blevet "evidensbaseret" havde man allerede stillet sig fjendligt over for folkemedicinen, og dette blev ikke bedre af "evidensbaseringen", for her var blot en ny måde at adskille egen ophøjede praksis fra det folkelige og traditionen. Det var således utænkeligt, fordi selvunderminerende, at den evidensbaserede medicin skulle kunne bruges til at give evidens for "hekseri og overtro".\nDen medicinske professions nedarvede fjendtlighed over for det uafhængige folk blev yderligere forstærket ved kapitalismens fremkomst. Således i USA:\nThe set of healers who became the medical profession was distinguished not so much by its associations with modern science as by its associations with the emerging American business establishment. With all due respect to Pasteur, Koch and the other great European medical researchers of the 19th century, it was the Carnegies and Rockefellers who intervened to secure the final victory of the American medical profession.\nDet er i dag pengeinteresserne bag medicinalfirmaerne, som uddanner lægerne på universiteterne, og som videreuddanner dem i brug af den medicin, de ordinerer i deres praksisser.\nDet er også de samme medicinalfirmaer har monopol på medicinudvikling og salg. Siden det er afsindigt dyrt, og for udenforstående så godt som umuligt, at udvikle ny medicin, er det kun den slags medicin, der kan patenteres og tjenes mange penge på, der kan få det forkætrede stempel "evidensbaseret" ("videnskabeligt bevist"), hvilket udelukker alt der gror frit i haven eller skoven, på enge og overdrev.\nDen videnskabelige metodes navn bliver brugt lige så effektivt i dag til at undertrykke folkemedicinen og folkets uafhængighed af magthaverne som guds og kirkens navn blev brugt ved hine tiders heksebrændinger og forbudmod kvinder ved de medicinske læreanstalter\nResultatet er, at skolemedicinen står praktisk talt uden konkurrence med et reelt videns- og praktikmonopol, skønt de resultater den praler af først og fremmest skyldes forbedret levestandard og hygiejne. Ingen kan sige, hvor godt skolemedicinen ville have klaret sig mod andre traditioner, dersom de havde fået lov til at kæmpe på lige fod i den evidensbaserede æra, da den kapitalistiske monopoldannelse effektivt forhindrer konkurrence mellem paradigmer.\nDet er på denne dybt folkefjendske baggrund, man skal forstå nutidens lægers paternalistiske holdning til deres patienter, især de patienter af folket, som formaster sig til at søge uafhængig teoretisk viden på nettet eller empirisk viden (folkemedicinens metode) i erfaringen med deres egen og andres kroppe.\nDer er bleve blødt lidt op hist og her, men man skal næppe forvente noget lægevidenskabeligt mirakel i denne sammenhæng inden for det nærmeste.\nCitaterne er herfra, som var det bedste jeg lige kunne finde på en hurtig googling. http://tmh.floonet.net/articles/witches.html\nHans Kvisgaard, Jacob Jensen og Hanne Koplev anbefalede denne kommentar\n03. oktober, 2013 - 20:12\nNu er det jo trods alt en "forretning" man som rask eller syg betaler til via sin skat, - og så må man vel have lov at diskutere varens kvalitet.\n- Der sgu ikke meget forskel på Netto, Fakta eller lægen når det kommer til stykket, og er man utilfreds eller uenig skal man sige til, gå et andet sted hen eller noget helt tredje.\nEn bedre dialog med lægen er vel næppe noget dårligt, og man skal vel også huske på, at der skal to til en tango!\n03. oktober, 2013 - 20:33\nHvis du er utilfreds med din læge, kan du gå et andet sted hen, ligesom du kan skifte til Pepsi, hvis du er utilfreds med Coca-Cola.\nDit valg om at gå et "helt tredje" sted hen bliver kraftigt begrænset af din helbredstilstand, pårørende/andre du er afhængige af, loven, din økonomiske situation udbud osv..\nMen det er da helt sikkert en fordel, hvis du finder en læge, du kan indgå i dialog med, og som måske oven i købet ikke klassificer dig som junkie, hvis du bruger et halvt smertestillende gram cannabis om ugen, i stedet for de 8 daglige kemikaliepiller der er lægens bud.\nDu skal dog nok stadig passe gevaldig på med at huske, hvem der fører, og hvem der følger, når du danser tango med din læge. Man skal som regel ikke komme til at træde ham over tæerne mange gange, før han beder en om, at finde en ny partner.\n04. oktober, 2013 - 05:14\nForretningsmodel nr. 1: Betaling pr. konsultation uanset tilfredshed eller afhjælpning med problemet, samt en evig strøm af nye kunder\nForretningsmodel nr. 2: Betaling pr. kunde der vælger vedkommende i konkurrence med adskillige andre konkurrenter og ikke kommer tilbage hvis behandlingen ikke er tilfredsstilende\nHvorfor er det så svært at forstå at de aflønningsincitamenter der findes i det danske sundhedssystem handler om antal behandlinger og ikke kvalitet af behandling?\nHvis ikke folk havde sådan en irrationel modvilje mod det frie marked, så ville de opdage at også lægevidenskab har godt af konkurrence.\n04. oktober, 2013 - 15:00\nJeg har det med sygdom som med biler.\nEngang om året skal der foretages smøring og olieskift.\nAt man er interesseret i at holde sig rask er vel ikke en sygdom - ?\n04. oktober, 2013 - 21:10\nLad mig starte med at gå til bekendelse: jeg er læge.\nJeg hører til den foragtelige kaste af pengegriske nej-sigende uempatiske menneskehadere, som tydeligvis ligger til grund for Katrine Kappel i artiklen samt mange af indlæggene.\nJeg er ikke en "gammel" læge (36 år) - har blot været færdig fra universitetet i 9 år, jeg er fx ikke overlæge.\nJeg ved at jeg kommer til kort i denne debat, men bliver alligevel nødt til at ytre mig.\nInternettet indeholder en sand guldgrube af viden - især hvis man forstår dels at sortere i de forskellige data, og dels at vurdere disse data.\nEvidensniveauet bruges til akademisk at vurdere data, og for at gøre en kort historie lang, så vægter en undersøgelse, hvor der er foretaget en randomisering af forsøgspersoner samt atinterventionen foregår blindet - helst dobbeltblindet (så hverken behandler eller patient ved fx om det er placebo eller medicin der gives), mere, end en undersøgelse, hvor man blot opgør bagud, hvordan ens patienter havde det. Ved sidstnævnte er der for mange muligheder for at fx "glemme" de patienter det ikke gik godt med osv. DERFOR er ordet EVIDENS i min verden ikke et fy-ord, som det tidligere i kommentarerne er anført.\nMEN: nettet indeholder masser af viden, det er vi enige om. Min oplevelse er, at al den viden tit forvirrer folk mere, end det gavner.\nNår "digitalt oplyste patienter" kommer til mig, lytter jeg først til dem, og så må vi jo se, hvor meget tid af konsultationen, der skal gå med at udrede trådene. Der går altså tid FRA patientens eget problem og symptomer - det kan man som patient da ikke ønske!\nOg nej, du må tro på hvad du vil, og du må tro på, hvad du læser - men bare ikke forvent, at jeg som læge uden videre blå-stempler din "viden" fra nettet!\nDerudover åbner det jo også op for doktorshopping, som Katrine Kappel ovenfor nævner. Og er det en god ting?\nHun siger "Nettet er helt essentielt, når man skal have be- eller afkræftet sine formodninger og finde ud af, hvad man skal spørge lægen om under konsultationen".\nJeg hører "Nettet er helt essentielt, så jeg ved, hvad jeg skal svare, når lægen spørger, så jeg kan få den henvisning/undersøgelse, jeg ønsker".\nDet bliver da gevaldigt dyrt for samfundet fremover?!\nHUSK: for hver 1000 CT-skanning af brystkassen, vi foretager, giver vi en patient en dødelig cancer!!\nDerfor forbeholder jeg mig retten til at foretage min egen undersøgelse og samtale med patienten, før jeg vurderer om vi skal foretage skanning - vi kan altså ikke blot helkropsskanne alle over een kam!!\nJeg ved at ovenstående pointer sikkert kommer til kort og bliver skudt ned, når der sidder en hær af mennesker foran hver deres pc med google og wikipedia åbne - sådan må det så være. Det er i øvrigt meget let at have en holdning modsat min - men lidt sværere, når man sidder med det sundhedsfaglige ansvar, skulle jeg hilse og sige!\nOg det er nu også rart at have et sted at lufte sin historie om et dårligt møde med sundhedssystemet, for det er ved Gud ikke perfekt. Nogle gange tænker jeg faktisk, at vi (ansatte - læger, sypl, sosu, sekretærer mv) fungerer PÅ TRODS af "systemet".\nMen gå venligst efter bolden, og ikke manden!\n05. oktober, 2013 - 00:43\nDer er ikke nogen, der har sagt, at læger som individer er meget værre end alle andre, der er derfor ingen grund til at umiddelbart at tage kritikken personligt eller tro du kommer til kort i en debat, selvom du skulle være i undertal. Lad os huske at en eventuel debat, ligesom lægevidenskaben, ikke afgøres af konsensus, men af de bedste beviser og argumenter.\nDet er forhåbentligt ukontroversielt, at du, som alle andre, har modtaget en bestemt uddannelse, som vægter forskellige områder forskelligt, og at din kompetence vil være stærkere på nogen af dem end andre.\nSåledes har din formelle træning på lægestudiet f. eks. i videnskabsteori, økonomisk teori, historie, sociologi nok kun været til husbehov i bedste fald. - Og det historiske portræt jeg gav ovenfor, er nok ikke det perspektiv, du fik serveret på skolebænken. Kun du kan vurdere, om du kan bruge det perspektiv, jeg gav, til en bedre forståelse af din egen profession.\nTil dine specifikke pointer:\nJeg sagde ikke at evidensbaseret medicin er et fyord, tværtimod er det et værdifuldt fremskridt, en værdifuld metode, et værdifuldt redskab.\nUheldigvis bliver det oftere brugt til at håne og nedgøre andre med end som et redskab til videnskabelig selvkritik. Se f. eks. populære sites som Quackwatch, som umiddelbart kan virke lødige, men som er dybt partiske, aggressive, og hvis formål er at etablere sig selv som Den Videnskabelige Autoritet med ubetinget ret til at stemple og smæde alle alternativer som "quacks". "pseudoscientific" osv.\nHvordan med din personlige holdning? Du siger:\nOg nej, du må tro på hvad du vil, og du må tro på, hvad du læser - men bare ikke forvent, at jeg som læge uden videre blå-stempler din "viden" fra nettet! (...) Det er i øvrigt meget let at have en holdning modsat min - men lidt sværere, når man sidder med det sundhedsfaglige ansvar, skulle jeg hilse og sige!\nNu parafraserer jeg ovenstående, så må du sige fra, hvis jeg har fået galt fat i noget:\n"Kære lille ven, dette overgår vist din forstand, du spilder både min og din egen tid. Din håbløst amatøragtige søgen efter "viden" (hånligt smil) fører næppe noget godt med sig, du skader blot dig selv, så hvorfor overlader du det ikke bare til den ansvarlige voksne at klare det her? Der står andre og venter som også skal til".\nPeter Anderse, hvis du ikke genkender det stereotype, paternalistiske læge-patient-forhold i din egen holdning, så kan jeg love dig for, at det gør mange af dine patienter.\n...Og det er jeg sikkert på langt de dine patienter sagtens kan forstå, når du forklarer dem det i den tillidsfulde og åbne dialog, du vel har med dem, ikke sandt?\nPatienterne er ikke eksperter, noget af det de siger vil være uintelligent og misforstået. Det er ikke nogen speciel byrde, man bærer som læge, men udgangspunktet for dialog og oplysning på alle livets områder.\nAnne Mette Jørgensen og Erik Hayek anbefalede denne kommentar\n05. oktober, 2013 - 00:49\nJeg er håbløs på en laptop, her forsvandt to ord sporløst (dem i parentes)\n...Og det er jeg sikker på langt de (fleste af) dine patienter sagtens kan forstå, når du forklarer dem det i den tillidsfulde og åbne dialog, du vel har med dem, ikke sandt?\n05. oktober, 2013 - 12:08\nPeter Andersen skriver: "Derudover åbner det jo også op for doktorshopping, som Katrine Kappel ovenfor nævner. Og er det en god ting?"\nEr mekaniker shopping en god ting? Er tandlæge shopping en god ting?\nDer er forskel på folk, også på læger. Nogle læger har kompetencer indenfor nogle områder, andre inden for andre. Det er vel helt naturligt at ville have den mest kompetente til at hjælpe sig?\nPeter Andersen: "Det bliver da gevaldigt dyrt for samfundet fremover?!"\nDet er næppe forenligt med lægeløftet at træffe beslutninger i forhold til økonomi fremfor hvad der er nødvendigt. Men jo, sådan bliver det jo nu nødvendigvis når der kun er skattebetalt sundhed.


June 17 / School related projects\nNethandlen er i vækst og gadebilledet præges i stigende grad af store butikskæder. De fysiske butikker skal derfor bruge vinduesdekorationer til at skabe opmærksomhed for at tiltrække kunder. Mange selvstændige butikker har ikke budget til at ansætte dekoratører eller købe ekstern ekstern dekoratør hjælp. Dog er der interesse for dekorationsservice, hvis der findes et billigere alternativ.\nKBH Deko er en B2B dekoratørvirksomhed, som leverer billige pakkeløsninger med dekorationsmateriale på abonnementsbasis til selvstændige butikker i Københavnsområdet. Konceptet bygger på levering af tidssvarende og sæsonbaserede dekorationer til butikkerne. Kunderne hænger selv dekorationerne op og kommunikation og markedsføring foregår hovedsageligt online. Derfor er det muligt for KBH Deko at tilbyde en service, som giver butikkernes vinduer et spændende og professionelt udtryk til en lavere pris end konkurrenterne.\nKBH Deko ser potentiale i markedet, da vores kundesegment ikke har et stort budget til dekoration, og derfor finder vores koncept interessant. Samtidig har vinduesdekorationer vist sig at være et effektivt salgsfremmende redskab1. Endvidere har vi talt med butikker, hvor KBH Deko kan tilføje stor værdi til butikkens visuelle udtryk.\nFag: Innovation & Iværksætteri\nPrevious Post Experimental Animation\nNext Post An interactive museum\nCategoriesSchool related projects


Tilbygninger - Tømrermester Kasper Bruun\nTømrermester Kasper Bruun leverer professionel rådgivning, hvis du vil bygge til\nInden processen går i gang, er der en del ting, man skal overveje og undersøge. Med vores ekspertise kan vi være behjælpelige i denne proces. Vi kan sammen sikre, at I ender op med et tilfredsstillende resultat, og vi kan garantere jer, at løsningen vil blive udført professionelt, samvittighedsfuldt og punktligt. Tømrermester Kasper Bruun har erfaring og har udført mange forskellige tilbygninger\nFor at sikre vores kunder bedst muligt, er vi medlem af Dansk Byggeri. Dette betyder at du som kunde hos os automatisk er forsikret – hvis der mod forventning skulle opstå fejl og mangler, når vi arbejder på din ejendom.\nStår du og mangler en tømrer, der skal hjælpe dig med din nye tilbygning, så ring til os på 25 33 69 39 og lad os høre om dine planer. Du skal også være velkommen til at udfylde kontaktformularen. Vi vil herefter komme forbi din bolig, vurdere omfanget af opgaven og afgive et uforpligtende tilbud.\nRing til Kasper på 25 33 69 39


Hegn i smarte moduler | Gør Det Selv\nHaven Hegn Læhegn Hegn i smarte moduler\nHegn i smarte moduler\nEt delvis åbent hegn giver mere læ end et, som er helt tæt. Se, hvordan du hurtigt og billigt bygger et smart hegn, der giver god læ for vinden og samtidig udnytter hver en stump af dine materialer.\nAf Lars Dalsgaard – 14. april 2014\nSkal du have læ i haven, har du flere muligheder. En af dem er at bygge et hegn af træ – også kaldet et plankeværk. Måske er du i tvivl, om det skal være helt lukket, så ingen kan kigge ind, men før du begynder at bygge, skal du vide, at du får mere læ ud af at lade hegnet være lidt åbent.\nOg følelsen af at være ugenert er stort set den samme, hvis sprækkerne ikke er for brede. Du kan vælge at købe færdige plankeværkssektioner – flethegn eller lignende.\nDe helt billige skal du holde dig fra, hvis vindbelastningen er stor. Dem af god kvalitet koster en del, så der kan være god økonomi i selv at lave plankeværksfagene af billige trykimprægnerede hegnsbrædder.\nLæhegn i moduler\nDet hegn, vi bygger her, består af moduler, som du kan lave inde på værkstedet i forvejen, så de ligger klar til en weekend med godt vejr, hvor du kan rejse stolper, støbe og montere hegnet. Det smarte ved vores læhegn er, at du næsten ikke har noget spild, fordi brædderne sømmes fast på skrå.\nPå den måde kan du udnytte afskæret et andet sted i stedet for at køre det på genbrugspladsen, og dermed sparer du en masse penge. Følg vores trin-for-trin-anvisninger, så kan I snart sidde i læ og nyde sommeren helt ugenert.\nEt hegn, som skal bremse vinden, bliver udsat for et vildt stort pres. Derfor er det ikke nogen god idé at sætte det på stolper i stolpesko. Næh, stolperne skal helt ned i jorden, som du ser her. Og er det umuligt at komme i jorden, må du støbe båndjern fast i beton. Jernene gør du fast til stolperne med gennemgående bolte.\nHer borer vi huller ned til frostfri dybde (almindeligvis 90 cm), lægger stendræn i bunden og støber om stolperne to steder - såkaldte ankre. Så skal stolperne ligefrem brække, før dit hegn lægger sig ned for en storm.\nSpænd snor ud, hvor hegnet skal stå. Brug træpinde, som du banker langt nok ned til, at de kan holde snoren udspændt, og bind så murersnor fast 20-25 cm over jorden.\nBor huller til stolperne med et stolpebor, og sørg for, at centrum af boret er nøjagtigt, hvor stolpen skal stå. Boret er lettere at bruge end en spade, som er svær at komme 90 cm ned med.\nHæld småsten (Q) i bunden af stolpehullerne. Stenene skal dræne, så der ikke kommer til at stå vand omkring enden af stolpen.\nSæt stolperne (M) på plads i hullerne. For at holde den rigtige afstand, er det en god idé at lægge afstandsbrædder på 110 cm mellem stolperne.\nHæld stolpebeton (N) ned til stolpen. En halv pose færdigblandet stolpebeton er passende. Du behøver ikke hælde vand på; jordens fugt er nok.\nStil stolperne i lod, brug vaterpas og afstandsbrædder i bund og top, og stiv så hegnet af med skråstivere, som du slår på siden af stolperne. Stamp jord godt ned omkring stolperne med en lægtestump.\nHæld endnu en halv pose stolpebeton på, mere jord, stamp godt, og vand så ned om stolpen. Lad betonen tørre et døgns tid, før du monterer modulerne. Hvis du ikke vander, må du vente en uge.\nHegnet består af moduler, som er ganske simple i opbygningen. En ramme af lægter skrues sammen med rustfri og syrefaste skruer. Rammen males, og på den ene side sømmes brædder på i en vinkel på 45°. Det smarte ved denne konstruktion er, at du kan lave alle modulerne færdige i løbet af vinteren, så du kan sætte det nye hegn op, lige så snart frosten er af jorden.\nSaml modulerne på et fladt underlag. Tag en krydsfinerplade på et par bukke, og tegn på den, hvor de enkelte dele skal ligge, så går det stærkt med at samle.\nMal rammerne med træbeskyttelse, inden du går videre med at slå brædder på. Mal også brædderne på alle sider, så du kun skal male enderne til sidst.\nSkær alle brædderne ud med en kap/geringssav. Vinklen skal være 45°, og snittene skal være parallelle. Det kan være en god idé at lave et sæt brædder, som du kan strege alle de øvrige op efter.\nSlå de to første brædder (A) på. Det er de to, der skal gå ud fra hjørnerne. Brug 2,2 x 45 mm galvaniserede søm.\nLæg de tre næste brædder på mellem de første, og fordel afstanden. Tilpas nogle træstumper som afstandsklodser, så går det stærkt med resten. Søm så brædderne fast som tidligere.\nFyld ud med de øvrige brædder. Længden på brædderne viser dig, hvor de skal ligge, og afstanden sikrer du med afstandsklodserne. Så er det bare om at sømme brædderne på og male kanter.\nBor huller til skruer i rammesiderne. Brug et 5 mm træbor, og bor fire huller i hver side. Så er du snart klar til at montere rammerne.\nSkru hjælpeklodser på stolperne der, hvor rammernes underkant skal være. Så skal du bare stille en sektion på klodserne og skrue den fast.\nMonter rammerne mellem stolperne ved at vippe dem ind på plads og holde dem fast med tvinger. Nu kan du komme til at justere dem, så alle rammerne flugter.\nSkru alle rammerne fast med 5 x 80 mm skruer. Husk at bruge rustfri, syrefaste skruer, da de kan tåle trykimprægneringen.\nEndelig saves stolperne af i toppen. Her saves de af vandret, men hvis du vil have lidt fald på topbrættet, kan du save stolpetoppen af i et 15° snit.\nHvis du ikke monterer topbrættet med hældning, må du være indstillet på at skulle skifte det med mellemrum.\nTil to fag hegn\n19 x 100 mm trykimprægneret hegnsbræt, i alt 41 meter:\n• 10 brædder (A) a 165,5 cm\n• 4 brædder (B) a 150,5 cm\n• 4 brædder (C) a 125,5 cm\n• 4 brædder (D) a 100,5 cm\n• 4 brædder (E) a 75,5 cm\n• 4 brædder (F) a 50,5 cm\n• 4 brædder (G) a 25,5 cm\n45 x 70 mm trykimprægneret lægte:\n• 4 rammelister (H) a 190 cm\n• 2 midtersprosser (J) a 181 cm\n• 4 rammelister (K) a 101 cm\n75 x 75 mm trykimprægneret stolpe:\n• 2 stolper (M) a 290 cm + 1 afsluttende\n• 2 poser stolpebeton (N) a 25 kg\n• Sten (Q) til stolpehuller\n• Afstandsbrædder og skråstivere 110 cm\n• 2,2 x 45 mm galv. søm\nDet afhænger helt af længden, men du kan lave meget hegn på tre dage.\nCa. 225 kroner pr. fag eksklusive maling\nVær omhyggelig med at save de enkelte dele ud i nøjagtige mål, så får du overhovedet ingen problemer med at sætte dette hegn op.\nHvert modul består af en enkelt stolpe og et enkelt fag.\nFor at få et klippestabilt resultat, skal stolperne graves dybt ned og støbes fast.\nSørg for et mellemrum på 1,5-2 cm mellem brædderne.\nDer er regler for, hvor højt et hegn eller plankeværk må være i skel. Tjek med kommunen og den lokale grundejerforening, før du begynder, så du ikke risikerer at skulle tage det hele ned igen.\nDu behøver ikke at vande beton\nBeton hærder ved fugt, og det vand, der er naturligt i jorden, er nok til at få betonen til at hærde helt op på en uges tid. Så du behøver altså ikke at stå og vande, som vi gør i artiklen.\nSå lidt spild er der når hegnet er rejst\nNår brædderne monteres på skrå, får du fuld udnyttelse af træet. Og pengene.\nIkke nok med, at de diagonale brædder giver et pænt og levende udseende til hegnet, de forskellige længder på brædderne gør også, at svindet bliver så tæt på nul, som man kan komme. Det sparer dig for at købe en masse træ, som du bare saver af og smider ud.\nOvenikøbet gør vinklen på brædderne, at det bliver svært at kigge ind, selvom der er luft imellem dem.


Pattern Trader er en særlig udvikling af internationale handelsplatforme, der bruges til at organisere effektiv digital valutahandel. Typisk i fuld automatiseringstilstand. Uanset om det er en stor investor eller en nybegynder, skal du bruge 15 minutter på at installere unik software og derefter foretage ændringer i standardindstillingerne. Som et resultat er værktøjet i stand til […]\nUmiddelbar fordel er en kryptovaluta -applikation, der har en række fordele for at forhindre, at den stiger eller falder. Det er verdens mest populære AI-drevne applikation. Systemalgoritmen muliggør kommercielle transaktioner baseret på analyse af data, der er indtastet i det kommercielle netværk.\nDogecoin Millionaire er en app til Dogecoin cryptocurrency -investorer. Mange investorer har allerede øget deres formue på dette til billioner af dollars. Kryptovalutaen får sit navn fra internetmeme af en lille japansk hund, der blev introduceret i vinteren 2013.\nYuan Pay er en innovativ kinesisk national kryptokurrency, der i en ikke alt for fjern fremtid har potentiale til at samle regeringsstøtte fra Kina og blive en hævd sikker betalingsmetode, der snart vil overgå selv Bitcoin. Projektet blev oprettet på basis af blockchain og positionerer sig som den mest bekvemme handelsplatform og den ideelle betalingsmetode […]\nIGMFX er software, der giver handlende mulighed for at generere visse overskud fra kryptokurver. På dette websted kan du handle bitcoin og andre kryptokurver. For at begynde at tjene skal du tage højde for en række faktorer: handelskapital, markedsforhold, kryptovalutaoverskud. Enhver kan forstå algoritmerne for denne handelsplatform, der er ikke noget kompliceret her, grænsefladen har […]\nBitcoin Prime er meget analytisk software, der bruger kunstig intelligens til at hjælpe handlende med at træffe hurtige og informerede beslutninger, når de handler med kryptokurrency. Denne software bruges til at analysere data om vigtige tendenser på kryptovalutamarkedet og til at automatisere transaktioner. Programmet er struktureret til at foregribe resten af markedet, hvilket gør det […]\nBitcoin Time er et moderne program. Det giver brugerne mulighed for nemt at tjene penge ved at sælge bitcoins. Programmet fungerer kun med pålidelige mæglere, er i stand til at levere handelssignaler med høj nøjagtighed og tilbyder den erhvervsdrivende kun de mest rentable tilbud.\nBigMoneyRush er et program designet specielt til automatiseret handel. Projektet blev lanceret for flere år siden af ligesindede fra Wall Street og berømte programmører. En højteknologisk robot handler med kryptovalutaer eller standardmønter med en effektivitet på 88%. For at organisere en stabil indkomst anbefales det først at gøre dig bekendt med de tilgængelige funktioner.


Den personlige indretning; kunstplakater skaber stemning - Boligindreting med stil\nDen personlige indretning; kunstplakater skaber stemning\nMange mennesker går meget op i hvordan deres hjem ser ud, og hvilke ting de omgiver sig med i dagligdagen. Vores boligindretning afspejler hvem vi er som mennesker, og det kan derfor være en fornøjelse at indrette ens hjem med et personligt præg. Masseproduktion findes der meget af, men det er de små ting såsom kunstplakater der gør det enkelte hjem til noget unikt.\nMen hvordan får man egentlig ens personlige hjem til at skille sig ud fra de øvrige?\nKunst er en del af dig\nDet kan være svært helt at undgå at indrette ens hjem med genstande, som også finde i ens medmenneskers hjem. De let-tilgængelige møbler fra de store butikskæder er noget mange vælger til deres hjem, og det er snarere de mindre ting i hjemmet der skal være med til at gøre ens boligindretning unik.\nKunst plakater er eksempelvis et fremragende eksempel på dette. Med en smuk kunstplakat kan man nemlig få stemningsfuld kunst til en pris de fleste kan være med på.\nKunstplakterne kan være lige det ens vægge trænger til, og lige det som giver indretningen et personligt præg.\nKunst i hjemmet skaber en god atmosfære\nHvad enten man er til abstrakte malerier, nordisk kunst eller noget helt tredje, så kan kunst og kunstplakater være med til at skabe en god atmosfære i hjemmet, som man både selv og ens gæster kan nyde.\nKunst giver anledning til fordybelse og refleksion, og kunst på væggene gør derfor hele hjemmet til et mere spændende og dynamisk sted at være.\nDe farver og former man vælger gennem kunsten på væggene kan være med at at binde et givent rum, og skabe en form for råd tråd i hele indretningen. Kunstplakater er således ikke blot plakater, det er indgangsvikler til et levende og symbiotisk hjem.


Se Alien 3 | Find den bedste pris på Streamhub.dk\nEr en Action, Thriller film instrueret af David Fincher med skuespillerne Leon Herbert, Charles S. Dutton, Lance Henriksen, Deobia Oparei fra 1992\nSe Alien 3 online nu\nLej Alien 3 hos VIAPLAY for 39 kr.\nLøjtnant Ripley (Sigourney Weaver) er den eneste overlevende, da hendes smadrede rumskib nødlander på Fiorina 161, en rå og øde planet som bebos af tidligere fanger fra planetens ekstremt flugtsikre fængsel. Ripleys frygt, for at der befandt sig et Alien-uhyre ombord på hendes rumskib, bliver bekræftet, da de lemlæstede kroppe af tidligere fanger begynder at dukke op. Uden våben eller moderne teknologi skal Ripley lede sine mænd i kampen mod det frygtindgydende uhyre. Og hun får samtidigt en skrækindjagende indsigt om sin egen forbindelse til uhyret. En indsigt, som tvinger hende til ikke blot at udslette det frygtelige uhyre, men til at udslette sig selv.\nTags Dystopia, efterfølger(sequel), fængsel(prison), plads Marine(space marine), plads rejse(space travel), Alien, forløsning(redemption), rumfartøj(spacecraft), Planet, ydre plads(outer space), fængsel(imprisonment), Android, imprægnering(impregnation), plads koloni(space colony), Rottweiler, Crash landing, barberet hoved(shaved head), strafferetlige koloni(penal colony), ovnen(furnace), suspenderet animation(suspended animation), Xenomorph\nsom Bishop II\nsom Company Man


De bedste børnebøger er personlige - Vælg Den Rigtige\nDe bedste børnebøger er personlige\nNår man bliver forældre, så må man også på et tidspunkt tage stilling til, hvor meget bøger skal fylde i opvæksten, og hvilke slags bøger der skal fylde. Her er det særligt de personlige børnebøger, som gør et stort indtryk på børnene, og som derfor også er meget populære.\nDette indlæg på gratis-babypakke.dk viser mere om nogle af de bøger, du blandt andet kan kigge nærmere på, hvis du er interesseret i personlige børnebøger. Ellers kan du også se med i artiklen herunder.\nBarnet bliver fanget af bogen\nSå tænker du måske, hvad personlige børnebøger helt konkret indebærer? Ja, en personlig børnebog kan i hvert fald være en børnebog, som er helt specifikt rettet til det barn, som man har med at gøre. Altså eksempelvis en bog, hvor man ændre navnet, så det handler om dit barn. At barnets eget navn indgår, og at man måske også kan gøre sådan, at barnet i bogen ligner dit barn gør, at barnet helt naturligt vil være mere optaget af at følge med i fortællingen. Så de personlige børnebøger er altså også med til at gøre barnet mere interesseret i at få læst højt.\nEn interesse for at læse i fremtiden\nHvis man sørger for at læse op fra en masse forskellige børnebøger i barnets tidligere år, heriblandt også de førnævnte personlige børnebøger, så skaber man også en helt naturlig interesse og forståelse for at få læst bøger. Og det er altså en interesse, som i mange tilfælde holder igennem hele livet, og som også kan give nogle flere fordele. Man bliver nemlig klogere af at læse, særligt klogere i den grad, at man bliver bedre til at forstå andre mennesker og synspunkter i den verden, man lever i. Det er i den grad viden, som man kan bruge til noget.


Sex og samliv Skrevet af Sinful.dk | 15.06.18 | 10:23\n15.06.18 / 10:21\nOralsex er en vanskelig disciplin at mestre, og det kræver sin mand at stille en kvinde tilfreds med mundtøjet. Vil du excellere udi kunsten og sende hende direkte i den 7. himmel? Så skal du skrive dig disse råd bag øret.\nHer får du nemlig, i samarbejde med Sinful.dk, den ultimative liste over ting, du skal huske, når du dykker ned mellem hendes ben.\nKvinder elsker, når du investerer tid og energi i at bygge stemning og forventning op. I stedet for at gå målrettet mod hendes klitoris, så arbejdet dig blidt, langsomt og sikkert mod målet ved at ae, kysse og slikke hende hele vejen fra knæhaserne og op.\nLyt til hendes åndedræt, hvis du er tvivl om, hvorvidt du gør det rigtigt. Tunge og dybe åndedræt betyder intens nydelse og afslapning, mens små hurtige, urytmiske åndedræt indikerer, at hun nærmer sig klimaks. Hvis en kvinde stønner højt eller roser dig med ord, mens du er i fuld gang dernede, så er det fordi du har ramt det gyldne spot og under INGEN omstændigheder må skifte stilling eller teknik.\nKend hendes venusbjerg\nHendes venusbjerg (den bløde forhøjning på hendes vagina, som er dækket af kønshår) kan være nøglen til at bringe hende i den vildeste ekstase. Massér hende i cirkelbevægelser med håndfladen eller håndroden, mens du slikker hende.\nNår du skal tilfredsstille en kvinde med din tunge, skal du væbne dig med både tålmodighed og udholdenhed. Det ser måske ud som en hurtig og let tjans på film, men det tager faktisk i gennemsnit 20 minutter at få en kvinde til at komme kun ved hjælp af oralsex.\nNyn for hende\nVibrationer er et hit, og du kan faktisk selv fremkalde dem ved at brumme eller nynne, mens du lapper hende i dig. Hvis du bliver træt i tungen og læberne, så kan du altid blive aflastet af denne lille handy gadget, der forvandler hele din mund til et festfyrværkeri af frække vibrationer.\nKvinder elsker en mand, der tør tage styringen i soveværelset. I stedet for bare at ty til den obligatoriske oralsex-stilling, hvor hun ligger på ryggen, mens du er i gang mellem hendes ben, så kommendér hende om at ligge på maven, bed hende stå på alle fire eller sætte sig overskrævs over dit ansigt.\nGider du selv at modtage et blowjob, hvis din partner ligner én, der hellere vil sparkes over skinnebenet end at tilfredsstille dig oralt? Nej, vel. Den halve nydelse består ret beset i at se sin partner tændt og engageret i opgaven. Støn lidt selv, og fortæl hende, hvor godt hun smager, hvor meget du elsker at røre ved hende, forguder hendes krop, og hvordan du får hende til at eksplodere om få sekunder.


Efter corona-tilfælde: Kunde ankom til ulækkert sommerhus i Seawest | jv.dk\nEfter corona-tilfælde: Kunde ankom til ulækkert sommerhus i Seawest\nKasper Hededam med datteren Mille. Familien blev mødt af et ulækkert hus i Seawest. Feriecentret erkender, det var grelle forhold. Privatfoto\nKunde har taget billeder af komfur og badekar, der ikke var gjort rent. Salgs- og marketingchef erkender, det ikke må se sådan ud.\n24 jul. 2020 kl. 14:30\nNørre Nebel: Samme dag, som Seawest ved Nørre Nebel havde rekvireret corona test-ambulancen for at få enhver frygt for corona manet i jorden, ankom familien Hededam fra Odense til et møgbeskidt hus i feriecentret.\nBadeværelset/badekar har ikke set skyggen af rengøring, og vi finder kønsbehåring fra andre mennesker.\nKasper Hededam, i sin mail til JydskeVestkysten\n”Vi bliver mødt af er en meget indelukket lugt. Efter lidt gennemgang af huset finder vi flere steder, hvor der slet ikke er blevet gjort rent”.\nTjek-ind i Seawest er altid klokken 15. Feriecentret har ekstra folk stående stand-by, indtil ud på aftenen, for at klare eventuelle rengøringsklager straks.\nGenerelt lover centret at begynde at udbedre rengøringssvigt indenfor ti minutter.\nRengøring er det ømme punkt i hele feriehusbranchen, siger Kent Lodberg. Langt de fleste af brugernes klager går på rengøring. Samtidig kan det være vanskeligt at skaffe kvalificeret personale.\nSådan skriver Kasper Hededam i en mail til JydskeVestkysten. Han fortsætter: ”Badeværelset/badekar har ikke set skyggen af rengøring, og vi finder kønsbehåring fra andre mennesker. Og begyndende skimmelsvamp.\nSkidt og et andet menneskes kønshår i badekarret, da Kasper Hededam og familien ankom til Seawest. Privatfoto\nAlle stikkontakter er fedtede og fyldt med gammelt skidt, sofa og stole er fyldt med grus/sand, og i køkkenet er der gammelt kaffegrums, og alle håndtag og komfur er fedtet med meget gammelt skidt.”\nSeawest har sat ind med ekstra rengøring på grund af corona - men det kunne man ikke se i det køkken, der mødte familien Hedeam. Privatfoto\nSalgschef erkender, det er grelt\nFamilien fra Odense har sendt billeder med som dokumentation, og den har også klaget direkte til Seawest, hvor salgs- og marketingchef Kent Lodberg er klar over situationen.\n- Nogle af de her ting er ret grelle. Komfuret og badekarret må ikke se sådan ud, det er der ingen tvivl om, siger han.\nSeawest har netop øget rengøringsindsatsen, siden der er blevet konstateret corona i centret først den 12. juli og igen den 15. juli.\n- I den situation er det beskidte hus, familien Hededam mødte, endnu mere ærgerligt, siger Kent Lodberg.\nUdfordring med rengøring\nSeawest har hyret ekstern rengøring ind efter corona-tilfældene, for at sikre mere rengøring, og feriecentret har øget stikprøvekontrol af rengøringen i sine huse.\n- Som branche har vi en udfordring med rengøring, for der skal gøres mange huse rent på meget kort tid af nogle medarbejdere, der nogle gange er pressede, siger han og fortsætter:\n- Vi instruerer i, at alle flader, især nu alle kontaktflader, skal gøres rene, og vi har meget stikprøvekontrol, men der er altid nogen, der falder igennem.\nFedtede kontakter, præcis et sted, der på grund af corona skal gøres ekstra meget rent. Privatfoto\nGenerelt er rengøring det, der bliver klaget mest over i feriecentret.\n- Mellem 7-10 procent af alle bookinger klager over rengøring. Af samme årsag har vi ekstra folk stående stand-by til at rykke ud straks, når gæster henvender sig i receptionen og klager over manglende rengøring. Så er vi der indenfor ti minutter, siger Kent Lodberg.\nDanCenter opfordrer ejere til at renovere - og viser dem all...


Oure Idrætsefterskole er storleverandør af spillere til Danmarks VM-trup\nAf DonttDK Dontt's 10. januar 2017\nOure er storleverandør af spillere til Danmarks VM-trup\n”Fyn er fin”. Dette hører man ofte om øen midt i det danske land, og der er tilsyneladende noget om snakken, hvis man som håndboldspiller gerne vil ende på det danske herrelandshold. Mere end hver tredje spiller i den danske VM-trup har nemlig gået på den sydfynske Oure Idrætsefterskole.\nDet viser en større dataanalyse fra 888sport, som i forbindelse med håndbold VM netop er udkommet.\nNår man kigger lidt nærmere på bruttotruppen, så er der hurtigt en ting, der springer i øjnene. Hele 30% af spillerne har nemlig alle det til fælles, at de har gået på Oure Idrætsefterskole. Det inkluderer blandt andet de 2 største profiler Niklas Landin og Mikkel Hansen.\nKonklusionen er i hvert fald klar. Ingen andre efterskoler, akademier eller sports colleges når Oure Idrætsefterskole til sokkeholderne, når det gælder leverance af spillere til det danske herrelandshold.\nAndre facts fra undersøgelsen:\n– Når det kommer til fødebyer, så er der direkte ”duel” mellem Jylland og Sjælland.\n– Otte spillere fra Jylland og otte spillere fra Sjælland\n– Du skal helst starte med at spille håndbold, når du er omkring seks år gammel.\n– Niklas Landin er den af de 19 spillere, der startede tidligst – blot tre år gammel i KFUM København, MEN Jannick Green startede først som 16-årig og Mikkel Hansen som 12-årig, begge valgte fodbolden fra til fordel for håndbold.\n– Syv ud af de 19 spillere i truppen har på et tidspunkt i karrieren løbet på banen for de tidligere danske mestre fra GOG\n– Hele 10 ud af de 19 danskere spiller til dagligt for tyske klubber\nHvad er det Oure kan?\nVi følger op med et “Oure” tema senere på året.\n“Blomsten af Danmarks ungdom” som eleverne får af vide, når de starter!\nLæs tidligere indlæg fra Kasper Schmeichel omkring hans år på Oure her\nForrige artikelGratis: Dontt 2017 kalender\nNæste artikelFED OG FORFÆRDET\nDet er ikke gratis at gøre sig umage, men det betaler sig! UMAGE! Vores nye og største content satsning i vores 6-årige historie! I…


De gamle måder virker ikke mere Business\nJens-Peter Saul, CEO i Rambøll. BUSINESS\n– Det andet, og det er lidt forbundet med det første, er risikoen for selvtilfredshed. Danmark er førende i verden på flere områder, f.eks. inden for grøn teknologi og i forhold til at skabe verdens mest levevenlige og bæredygtige by. Denne førerposition er baseret på en meget tidlig adaption af teknologierne og derfor en stærk implementeringshistorie. Det er et meget stærkt ”selling point” for dansk teknologi, men med så stærk en position følger risikoen for, at man hviler på den. Jeg kan observere, at danske virksomheder ofte henviser til førerpositionen, implementeringen over lang tid og anvendelsen af teknologien over lang tid. Men nye teknologier opstår, og konkurrenter ”catcher up”’. Hvis vi bliver for selvtilfredse, risikerer vi at andre overhaler os, afslutter han. Tekst: Tobias Petersen\nThu Jan 28 06:00:56 UTC 2016


Sjov dating profil Casual Dating With Naughty Individuals ykgrownupdatingrkdd.adblue.us\nNogle gør det ved at stille et spørgsmål til dem, der kommer ind på deres profil, siger thomas røhr kristiansen, marketingsansvarlig hos datingdk lav sjove gimmicks. Her er et eksempel på en profil der startede med denne tekst: ”har du lagt mærke til, at de bedste ting aldrig er på den forreste hylde bare gå ned til din lokale boghandel – hvilke bøger falder du over først jeg vil vædde på det hverken er shakespeare eller charles dickens skriv brev til en dating profil og få respons. Dating disse 3 ting vil mænd allerhelst lave på den første date hvis du vil have manden, du dater, til at droppe tinder, er der kun én ting at gøre.\n1 udfyld din profil fuldstændig din profil hos partnermedniveau har både spørgsmål, hvor du vælger dine svar ud fra en række valgmuligheder, for eksempel interesser og musikgenerer, og en række tekstfelter, der er beregnet til din personlige beskrivelse. 1) skab en enestående profil, der skiller sig ud profilbilledet når man på ondk slås med opmærksomheden blandt mere end 100000 medlemmer, så nytter det ikke noget, at du ikke har brugt lidt tid på, at finde et godt profilbillede, hvis du vil have succes med dating på nettet. Portalen tilbyder en omfattende underholdningsverden for mænd, kvinder og par og indeholder en lang række fantastiske, fantasifulde og fantastiske underholdningsmuligheder i voksenunderholdning, dating, erotiske fantasier, telefonkontakt, sms,chat og live webcams. For selvom i nogenlunde har opskriften på jeres drømmemand inde i hovedet, så kræver det, at i selv kreerer en fabelagtig profil, så prinsen på den hvide hest kommer galoperende i jeres retning.\nGod profiltekst til dating profil sjov profiltekst til dating, dating profiltekst kvinde baltiske kvinder fra letland, estland & litauen - find kærligheden det ene er det ojeblik, jeg, der er beskrevet ovenfor, en anden er mit forste scuba diving. 100 free dating sites in south africa, datingsider for teenagere, dating online youtube, dating en chat, dating over 50 ireland, gratis dating thailand, bedste date sider, bedste sted til første date, gay dating number, 50plusmatch dk priser, serious dating questions ask guy, sjov dating profil tekst, e dating runescape, veninder søges viborg, hvilken datingside er best, datingside for unge. Uforpligtende dating er en del af infinite connections dating netværk, som omfatter mange andre almindelige og dating sider som et medlem af uforpligtende dating, vil din profil automatisk blive vist på relaterede adult dating sider eller til brugere af infinite connections netværk uden ekstra omkostninger. Din dating profil bør være ligesom en filmtrailer kort og indbydende, hvilket skaber interesse i sidste ende handler et forhold mellem to mennesker mest om kemi, og om begge parter er tiltrukket af hinanden.\nHotdk anvender cookies til at optimere brugeroplevelsen, webstatistik og målretning af reklamer læs mere om vores brug af cookies i brugerbetingelser fjern besked. Stantcucom. Det konstaterer rita sjögreen fra haderslev, som i februar i år besluttede sig for at oprette en ny dating-profil for singler i alderen fra 50 og opefter årsagen er, at hun var blevet træt af de almindelige dating-sider, og hun savnede et forum, hvor alle er seriøst interesserede i at finde en partner. Bristol internet dating dating in norwalk ct other cities in south west england plymouth is about 120 miles west of bristol, situated on bristol internet dating friend dating my sister the devon coastline and is one of the largest cities in the south of england.\nHvordan skriver man en god profiltekst altså en profiltekst, der vækker andre dating-brugeres nysgerrighed og viser, hvem du er og helst ikke en, der lyder som en russisk kontaktannonce pakket ind i klichefyldte sprogblomster som ’prinsen på den hvide hest’ eller ’den eneste ene. Har egentlig kun denne profil for at slå tiden ihjel” du skal bare sjov, intelligent, smuk og rig – og så skal du selvfølgelig acceptere, at jeg ikke er nogen af delene for hver dating side har vi også fået en ekspert til at skrive en bedømmelse for hver af siderne samt give en overordnet karakter. Dating du har brug for at have en sjov eller en faengende overskrift sjove dating overskrifter at gore nogen har jeg forstet den svenske overskrift i avisen sydsvenskan (313 14) hvis du er interesseret i flere indlg om lumske og sjove svenske avisoverskrifter. Handicap-datingdk - er et dating site for os handicappede, der gerne vil i kontakt med hinanden opret en gratis profil i dag og find den, du søger. Sjov dating profil tekst dating 30 plus nuwoman sjov dating profil tekst match dating uk telephone number lookup sjov dating profil tekst charming dating profile headlines sjov dating profil tekst dating divas september calendar sjov dating.\nThe best dating sjov profiltekst til dating does not know about all of tune that is accurate, and websites, people tarsal gavin sjov profiltekst til dating sjov profiltekst til profiltekst til dating with pretty people choose to see which ones were meeting user expectations. Af jimmy buchmann, kommunikations- og udviklingschef, ca karrierepartner og a-kasse du har kort tid til at fange modtagerens opmærksomhed lav en skarp profil i cv'et, så først dit cv og senere din ansøgning bliver læst. Sådan kan dating også være opret en profil på cheating69, og få masser af partnere at vælge imellem og hav sjov bå de online og irl mens i chatter, finder du ud af, om den person, du skriver med, også er den person, du har lyst til at møde til en gang god, uforpligtigende og hed sex, hvor alt må ske er aftalt på forhå nd. Dating & sexdating for voksne her kan du flirte med mænd kvinder og par i alle aldre scordk har eksisteret siden 1998 og er kendt som danmarks frækkeste mødested.\nEn god profil pa et online dating site er en, der skiller sig ud fra resten den clichhd profiler beskrive asylansogere som intelligent, flotte, veluddannede, tall, attraktive og uafhaengige en darligt skrevet-profil far du en flok desperate singler og lad dig endnu mere frustreret over, om din tilstand. Lav en god profil nå selvfølgelig, i facebook dating, ligesom når du faktisk går på en date, skal du se godt ud og præsentabel en god profil kan give folk et indtryk af, at du er seriøs i dit formål, og at du ikke bare leder efter en gang hurtig sjov tid. Så smilende, positiv, optimistisk, sjov at være sammen med – det er bare mærkater, der kan sættes på de fleste det handler om på hvilken måde, du er det, og det handler om at give eksempler.\nHvis du er til hæmningsløs dating og vil have noget afslappet, sexet sjov uden forpligtelser, så er kneppexdk stedet for dig denne ultimative afslappede datingside, med tusindvis af medlemmer i danmark og verden over, er et eneste du behøver for at finde et sjovt engangsknald, en sexet samtale eller endda kun flirt. Så giv ukrainsk dating og ukrainske kvinder en chance på den måde kan du få udvidet din horisont, når det kommer til de mange skønne kvinder i verden det har aldrig været farligt, men det er derimod en rigtig sjov ting at prøve. Så må du vise det på din dating profil det er ikke altid en god idé bare at skrive, at du er sjov og spændende i stedet kan det være bedre at vise det med billeder.


Engodsag.dk drejer nøglen om\nDanmarks Bløderforening har igennem medierne erfaret, at Engodsag.dk har drejet nøglen om. Hjemmesiden engodsag.dk er ikke længere aktiv, og selskabet skulle ifølge Erhvervs- og Selskabsstyrelsen være under tvangsopløsning.\nNy pjece om hæmofili\nDanmarks Bløderforening har netop udgivet en ny pjece om hæmofili.\nLovforslag om Blødererstatningsfonden i høring\nRegeringen har nu sendt et lovforslag i høring, der sikrer en fortsættelse af Blødererstatningsfonden, der ellers var sat til udløb i juni 2010.\nBlødererstatningsfonden på regeringens finanslov\nI regeringens netop indgåede finanslovsforlig med Dansk Folkeparti er afsat 10 mio.kr. til Blødererstatningsfonden.\nDe kongelige havde hæmofili B\nDet er nu slået fast, hvilken type af blødersygdommen hæmofili, der i forrige og sidste århundrede satte sit præg på kongefamilierne i Europa og Rusland. Sygdommen gik også under tilnavnet ’The Royal Disease’.\nUndersøgelse af ITP-patienters livskvalitet\nDanmarks Bløderforening gennemfører i øjeblikket en undersøgelse af kroniske ITP-patienters livskvalitet. Alle med kronisk ITP kan deltage – både voksne og børn, medlemmer og ikke-medlemmer af Bløderforeningen.\nBlødererstatningsfonden i regeringens lovkatalog\nI forbindelse med statsministerens åbningstale offentliggøres regeringens lovprogram for folketingssamlingen 2009/2010. Heri står bl.a. at læse at sundhedsministeren i november 2009 vil fremsætte forslag til ændring af lov om Blødererstatningsfonden.\nID-kort til medlemmer med ITP\nBløderforeningen tilbyder nu ID-kort til sine medlemmer med ITP.\nNye tilbud til hiv- og/eller hepatitis C-smittede blødere\nDanmarks Bløderforening tilbyder nu en række individuelle udviklingsforløb for blødere, der er smittet med hiv og/eller hepatitis C.\nNordisk møde på dansk grund\nDanmarks Bløderforening er i weekenden den 4. september til den 6. september vært for et møde mellem de nordiske bløderforeninger.\nPersonalesituationen på Rigshospitalet\nDen 1. september begynder en ny afdelingslæge, Eva Zetterberg, på Enhed for Hæmostase og Trombose (hæmofilicentret) på Rigshospitalet.\nSommerlejr i medierne\nÅrets sommerlejren for bløderbørn har haft flere besøg fra pressen. Sommerlejren afholdes i år på Flakkebjerg Efterskole nær Slagelse.\nSvensk pris til Terkel Andersen\nBløderforeningens formand Terkel Andersen har netop modtaget svensk hædersbevisning, idet han den 3. juni 2009 fik overrakt Årgrenskas Stora Pris i Göteborg. Prisen blev overrakt af den svenske dronning Silvia, der er protektor for Ågrenska.\nRadioindslag med hiv-smittet bløder\nDR sendte den 26. maj et indslag med Palle Lykke Ravn, der er hiv-smittet bløder.\nDagbladet Politiken bragte søndag d. 17. maj 2009 to artikler om Blødererstatningsfondens fremtid. Heri fremgår det, at både Sundhedsministeren og den samlede opposition er indstillet på at forlænge Blødererstatningsfondens virke.\nArtikel i Politiken - Hiv-smittede blødere får fortsat støtte\nDenne artikel blev bragt i Politikens førstesektion søndag den 17. maj 2009. Vi gengiver her artiklen med tilladelse fra Politiken.\nArtikel i Politiken: Hiv-bløderne, der overlevede\nDenne artikel blev bragt i Politikens PS-tillæg søndag den 17. maj 2009. Vi gengiver her artiklen med tilladelse fra Politiken.\nUng bløders død – en tragedie, vi må lære noget af\nEn 25-årig norsk bløder er død af en hjerneblødning efter et slag i hovedet, tilsyneladende efter at være blevet afvist på Rigshospitalet.\nStefan Lethagen holder et års orlov\nStefan Lethagen, der er professor, overlæge og centerchef på Center for Hæmofili og Trombose på Rigshospitalet, har søgt og fået bevilget et års orlov fra den 15. juni 2009.\nNy suppleant i Bløderforeningens bestyrelse\nMikael Frausing er valgt som ny suppleant i Bløderforeningens bestyrelse 2009.\nVideo i anledning af World Hemophilia Day\nDen 17. april er udråbt til international mærkedag for blødersygdom: World Hemophilia Day. I 2009 bliver denne mærkedag markeret for 20. gang. I den anledning har verdensorganisationen for blødere, WFH, produceret en video om, hvor vigtigt det er, at verdens blødere tilbydes ordentlig bløderbehandling.\nMøde med Sundhedsministeren om Blødererstatningsfonden\nEn delegation fra Bløderforeningen og Blødererstatningsfonden mødtes den 17. marts med Sundhedsminister Jakob Axel Nielsen. Mødets dagsorden var Blødererstatningsfondens fremtid.\nBagvagten på Skejby fungerer endnu\nDet er stadig muligt at ringe til bagvagten på det vestdanske hæmofilicenter, selv om funktionen blev sparet væk per 1. januar 2009.\nFødselsdagsfond støtter indiske bløderfamilier\nDa Bløderforeningens formand Terkel Andersen fyldte 50 år i 2007 ønskede han ikke gaver. I stedet ønskede han, at folk satte penge ind på en konto, der skulle gå til at støtte bløderfamilier i Indien. Der blev i alt sat næsten 30.000 kr. ind. Pengene er godt i gang med at styrke indiske bløderfamilier.\nWorld AIDS Day 2008 - den glemte aids-katastrofe\nI anledningen af Wold AIDS Day 1. december har formand for Danmarks Bløderforening Terkel Andersen haft et debaindlæg i Jyllands-Posten. Indlægget handler om Kinas glemte blod- og bløderskandale og om den kinesiske systemkritiker Hu Jia, der har talt de hiv-smittedes sag.


Skrevet den 27. maj 2020 kl 12:05 Af Martin Jørgensen\nPandemien har på mange måder sat sine spor. Både når det kommer til virksomheder, men i særdeleshed også det i det private. Mange har- og oplever stadig en følelse af ensomhed og isolering. Dette kan være hårdt for os alle, men især ramme de af os der i forvejen døjer med depression, angst eller stress. Så hvad kan du gøre?\nPas godt på dit fysiske- og mentale helbred\nVi er vant til at København er en by med liv og glade dage, men grundet pandemien har der ikke været meget liv i de københavnske gader, det sidste lange stykke tid. Vi er gode til at holde os indenfor, men det sætter bestemt sine præg på både vores fysiske- og mentale helbred. Mange savner fitnesscentrene, og har svært ved at få rørt sig, når ikke disse er tilgængelige. Det kan give problemer med fysiske skader vi allerede måtte have, og derudover kan det mentale helbred også lider under dette, da vi ikke kommer nær så meget ud, som vi før har gjort. Så hvad kan du gøre ved dette? Ja, der er mange måder at forhindre dette på, men du bør overveje at kigge nærmere på cibdol. Cibdol er cannabisolie, også kaldet CBD olie. Hvis ikke du er bekendt med dette, så forstår vi godt hvis du føler dig en anelse skeptisk, men det er der bestemt ingen grund til, os lad os forklare dig hvorfor.\nHvad er Cibdol?\nCibdol er et produkt, som kan hjælpe dig, både med fysiske smerter eller mentale udfordringer. Det har hjulpet mange mennesker med stress, angst eller depression. Derudover kan det også lindre fysiske smerter, så hvorfor ikke prøve det? Du kan læse meget mere om produktet ved at klikke på det overstående link. Det er altid en god idé at læse op på noget, inden du begiver dig ud i at prøve det. Husk dog på, at der trods alt er en grund til, at dette produkt har haft en så stigende popularitet, og fortsat har det. Det skader aldrig at læse om noget, for at se om det er noget for dig. Hvis det så ovenikøbet hjælper dig, hvorfor så ikke prøve det af?


Revisionsfirma Henning Kovsted A/S som arbejdsplads | Jobindex\nRevisionsfirma Henning Kovsted A/S\nEr du – eller har du været – ansat hos Revisionsfirma Henning Kovsted A/S?\nRevisionsfirma Henning Kovsted A/S som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos Revisionsfirma Henning Kovsted A/S?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos Revisionsfirma Henning Kovsted A/S.\nAnnoncestatistik for Revisionsfirma Henning Kovsted A/S\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra Revisionsfirma Henning Kovsted A/S. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nEr du fra Revisionsfirma Henning Kovsted A/S? Så kan du oprette en profil der beskriver virksomheden for de jobsøgende.