Strandengenes kulturhistorie og udnyttelse. Kapitel 3: - PDF\nStrandengenes kulturhistorie og udnyttelse. Kapitel 3:\nDownload "Strandengenes kulturhistorie og udnyttelse. Kapitel 3:"\n1 Kapitel 3: Strandengenes kulturhistorie og udnyttelse Strandengene i ældre e tid Dette kapitel handler om de måder, man har brugt strandengene på igennem de sidste ca år, og om nogle af de spor, brugen har efterladt. I tidligere tiders selvforsyningsøkonomi måtte alle tilgængelige ressourcer udnyttes, og da landbruget var hovednæringsvejen for det altovervejende flertal af befolkningen, var det først og fremmest græsningen, der havde betydning. Men også strandengenes øvrige rigdomme og deres beliggenhed ud til befærdede og fiskerige farvande var medvirkende til, at de indtog en betydningsfuld plads i areal- og ressourceudnyttelsen. græssede strandenge pollenanalyser Det er tidligere blevet fremhævet, at de klassiske græssede strandenge, som man kunne se dem overalt ved de lavtliggende, beskyttede indre danske kyster indtil midten af dette århundrede, og som stadig er jævnt udbredt, er et kulturprodukt. Det skyldes først og fremmest husdyrgræsningen, at vegetationen er lav, og de højereliggende strandoverdrev vil uden græsningen i stedet for spredte, formgnavede træer og buske være dækket af kratskov. Men hvornår er strandengene i denne form da opstået og hvilken betydning har de haft? Her må vi for de ældste perioder kombinere oplysninger fra geologi, botanik og arkæologi, som ganske vist langt fra kan give svar på alle spørgsmål i denne forbindelse, men som dog kan kaste noget lys over perioder og forhold, som kan være vanskelige at få belyst på anden måde. Vi kender hovedtrækkene i vegetationshistorien i landet som helhed (se kap. 2), men der har i årtier været arbejdet på også at få skabt en dækning af landet med regionale pollendiagrammer til belysning af den geografiske variation i den forhistoriske og historiske vegetationsudvikling. Der er dog kun foretaget få geologiske og vegetationshistoriske detailundersøgelser i kyst- og strandengsområder, som kan give et mere detaljeret billede af forholdene på konkrete lokaliteter af denne type. Sådanne undersøgelser kan f. eks. være foretaget i forbindelse med arkæologiske udgravninger af undersøiske levn fra jægerstenalderen, men kan også have haft et bredere sigte KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n2 Stavns Fjord Et mangeårigt samarbejde mellem arkæologer og naturvidenskabsfolk i udforskningen af Hjortholm og dens omgivelser i Stavns Fjord på Samsø har givet et mere nuanceret billede af forholdene dér, end man har de fleste andre steder. Resultaterne er også relevante for andre dele af landet, og skal derfor refereres mere detaljeret i det følgende. En geologisk profil fra tidligere sø- og havbund på den nuværende strandeng på Gammelholm ud til Stavns Fjord giver indblik i et strandengs- og -overdrevsområdes udvikling gennem det par tusind år, hvor mange kystnære områder efter at have været ferske blev udsat for saltvandspåvirkning på grund af de store havstigninger, der begyndte omkring år 7000 f. Kr. Profilens lagserie dækker perioden fra ca f. Kr. til ca f. Kr. Omkring 4900 f. Kr. trænger havvandet ( stenalderhavet ) ind i det tidligere ferske miljø, som derefter ændrer sig. Både i de ældste og yngste vandaflejrede lag ses spor af menneskelig aktivitet i form af bearbejdet flint. Ved analyse af det bevarede pollenmateriale i profilen har man tydeligt kunnet konstatere, at der er sket noget med vegetationen efter saltvandets indtrængen. Især forekomsten af el omkring det tidligere ferske vandhul er gået tilbage, mens forekomsten af øvrige skovtræer og -buske ikke har ændret sig markant. Egen går temmelig stærkt frem, og det sammen med den øvrige skovbevoksnings relative upåvirkethed tolkes som udtryk for, at skoven oppe på det højere land har holdt sig nogenlunde uforandret. Egens fremvækst kan måske skyldes, at den tåler nogen saltpåvirkning og derfor rykker frem på strandoverdrevet. Der sker også en kraftig stigning i mængden af tørbundsurter, som tolkes som udtryk for, at der på arealerne ud til den nyetablerede saltvandsfjord har etableret sig en egentlig strandengsvegetation med salttålende planter, først og fremmest arter af salturtfamilien, men også strandvejbred og engelskgræs. Også forekomsten af bynke - her sandsynligvis strandmalurt - og græsser er øget lige som rørblomstrede kurvblomster, som kan have været strandasters. Lagene, som indtil omkring 4360 f. Kr. har været ler og gytje, ændres til sand med grus og sten, måske som følge af landhævning kombineret med vandstandssænkning, som har bragt undersøgelsesområdet nærmere den urolige bredzone. I den forbindelse bliver der også borteroderet nogle lag. Efter yderligere vandstandssænkning/landhævning bliver området tørt, så de gode aflejrings- og bevaringsforhold for pollen forsvinder. De øverste lag i serien er forholdsvis unge tørbundsaflejringer med den nuværende strandengsvegetation øverst. Af pollendiagrammet fremgår det som nævnt, at der sker en stigning i græsserne efter saltvandets indtrængen, men det kan ikke KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 39\n3 Figur 3.1. Strandforskydningskurver for det sydlige Danmark. Kurverne viser kystliniens højde i forhold til DNN i tidsrummet 6000 til 1500 f. Kr. Kulstof 14-dateringer er indtegnet udfra alder og kote, med standard afvigelse og med angivelse af prøvematerialets art (se rammen i diagrammet). Kurve 1 er tegnet under anvendelsen af data fra lokaliteterne Skaverup Nor, Sparregård, Argus grunden og Fribrødre Å, kurve 2 er baseret udelukkende på data fra Spodsbjerg, mens kurve 3 er tegnet ud fra data fra Møllegabet, Bundsø og Slivsø. Usikkert kurveforløb er markeret med stiplet linie. Efter Sørensen afgøres, om det drejer sig om f. eks. tagrør, som kunne forventes at trives fint her i jægerstenalderen mange år før mennesket sender husdyr på græs på strandengene. strandforskydninger Allerede i forrige århundrede blev de store træk i isens afsmeltning og de følgende hævninger og sænkninger af havspejl og land klarlagt, men de seneste årtiers undersøgelser har, ligesom ved Stavns Fjord, givet et mere detaljeret billede af forholdene. Det ligger fast, at den seneste, store havstigning, Littorinatransgressionen (se s. 30), på ca. 30 m, som skabte forbindelse mellem den ferske Østersø og det salte hav og omdannede det nord- og nordøstlige Danmark til et ørige, indledtes omkring 7000 f. Kr. For størstedelen foregik den på kun 600 år, altså med en gennemsnitlig havstigning på 5 m per 100 år. Det har været ændringer, der har kunnet iagttages - formentlig med bekymring - af den stedlige jægerbefolkning, som har set velkendte pladser blive oversvømmet, men også nye fjorde og vige, hvor der kunne drives jagt og fiskeri. På figur 3.1 ses strandforskydningskurver for hhv. den østlige KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n4 Figur 3.2. Kort over Littorinahavets maksimale højde (K.L. Mertz 1924). Højdelinierne angiver m over DNN. 5 6 De i teksten omtalte lokaliteter er angivet; 3 4 1) Skaverup Nor, 2) Argusgrunden, 3) Sparregård, 4) Fribrødre Å, 5) Bøtø Nor, 2 6) Rødby Fjord, 7) Spodsbjerg, 1 8) Møllegabet, 9) Bundsø, 10) Slivsø, 0 11) Vedbæk, 12) Halsskov (Vedbæk), centrale (Halsskov) og sydlige del (kurverne 1-3) af landet fra ca til ca f. Kr. I tidens løb har der været flere mindre trans- og regressioner, der ses som udsving på kurverne. Kurverne er udarbejdet på grundlag af materiale fremkommet i forbindelse med arkæologiske undersøgelser i de senere år, og det ser ud til, at kurverne i den syd- og sydøstlige del af landet forløber mindre regelmæssigt end i de områder, der er kortlagt tidligere. De anvendte lokaliteter er vist på Mertz s klassiske kort over Littorinahavets maksimale højde, figur 3.2. Disse kurver og kort skal man så at sige have i baghovedet for at forstå forholdet mellem hav, land og sporene af fortidens aktiviteter på strandenge og strandoverdrev i forskellige perioder. De yngste af jægerstenalderens bopladser ligger f. eks. idag oppe på tørt land, bl. a. på strandenge og -overdrev, i de dele af landet, hvor der siden er foregået landhævning. tidlig husdyrgræsning Desværre giver pollendiagrammet fra Stavns Fjord ingen oplysninger om de ændringer, der kan være sket i forbindelse med overgangen fra ældre stenalders jægersamfund til yngre stenalders fastboende bønder med husdyrhold. Et lokalt pollendiagram fra en mose på Sprogø viser svag menneskepåvirkning af vegetationen i ældre stenalder og rydninger til svedjebrug og husdyrgræsning i yngre stenalder. Det harmonerer med de regionale diagrammers mere generelle udsagn om udviklingen i landet, som viser store skovrydninger mellem 4000 og 3000 f. Kr. dels til agre, dels til husdyrgræsning. Alligevel har rydningerne for- KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 41\n5 Figur 3.3. Fortidsminder i og omkring Frejlev Skov på Lolland. (efter Med arkæologen Danmark rundt. Politikens Forlag 1961.) mentlig kun været øer i et stort hav af skov i den ældre del af bondestenalderen, hvor landets mange stendysser, og senere jættestuer, blev bygget. Men da både disse og de efterfølgende perioders gravmonumenter formentlig har fungeret som både helligsteder og som markering af en slægts eller en landsbys territorium, har de skullet kunne ses i landskabet. Der må derfor have været åbent land omkring dem, græsset af husdyr. Det sydøstlige hjørne af Lolland er et eksempel på et område, hvor vandspejlet relativt kun har ændret sig lidt, formentlig under 1 m siden yngre stenalder. Her ligger en af landets største koncentrationer af forhistoriske gravmonumenter. I Frejlev Skov, se figur 3.3, ligger der over 100 dysser, jættestuer, små og store gravhøje samt stenkredse og bautasten, og over 30 andre vides at være forsvundet siden de første registreringer. Nogle af anlæggene er undersøgt, de fleste ikke, men det drejer sig om anlæg fra yngre stenalder, bronzealderen og måske frem til yngre jernalder. Disse anlæg har kun kunnet ses og dermed kunnet tjene som helligsteder og markering af territorium, hvis arealerne har haft en ganske lav vegetation. Vi må derfor antage, at de har været afgræsset af husdyr i den lange periode, hvor gravlandskabet åbnes synlige gravmonumenter Rydning, opdyrkning og nedgræsning af skov og overdrev fortsatte med varierende intensitet gennem sten-, bronze- og jernalder, hvor især bronzealderens husdyrbrug ser ud til at have medført en næsten total afskovning i store dele af landet, så der har været tale om et åbent, græsset overdrevslandskab. Oldtidens bopladser er kun kendt i meget begrænset omfang, men forekomsten af dysser, jættestuer, gravhøje, stenkredse og bautasten, som vi har et langt bedre kendskab til, viser at en egn har været bebygget og arealerne udnyttet i de perioder, hvor monumenterne har været i brug. I visse egne ligger de lige ovenfor eller helt ude på strandengene. Jo tættere, vi befinder os på vippelinien og 0-linien for relative vandspejlsforandringer de sidste århundreder, jo mere ligner nutidens kystforhold dem, der var gældende i yngre stenalder og frem til historisk tid, hvor andre kildetyper kan hjælpe os til at belyse forholdene KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n6 monumenterne er anlagt og brugt. Siden er området så sprunget i skov, som til gengæld har bevaret størstedelen af de mange fortidsminder for eftertiden. Også landskabet længere mod syd rummer mange fortidsminder på strandeng. Langt ude på det vidtstrakte Roden Fed ligger en langdysse, og der er måske rester af endnu en, mens flere vides fjernet. Et velvoksent stendige afgrænser Roden Skov mod feddet, se figur 3.4, så her kan ligge materialer fra nedbrudte dysser. Endnu længere mod syd, på strandengen øst for Tågense Gård, ligger endnu en større samling stenkredse, bautasten, småhøje o. lgn. Også her er solide stendiger, som kan indeholde materiale fra flere nedlagte anlæg. Disse sydøstdanske lokaliteter er eksempler på strandengsog strandoverdrevsarealer, som må have været græsset allerede i yngre stenalder, og som for de flestes vedkommende har været det mere eller mindre uafbrudt siden da. skibssætninger havet binder landet sammen Andre strandengsområder er dannet så sent, at de ikke rummer monumenter fra tiden før yngre jernalder. Især knyttet til disse yngre strandenge er skibssætningerne, bådformede gravanlæg af rejste sten, som generelt er anlagt i de seneste århundreder af forhistorisk tid, jernalder og vikingetid, se figur 3.5. Enkelte skibssætninger - især på Bornholm - ser dog ud til at tilhøre den sene bronzealder. Skibssætningerne er ligesom de øvrige gravanlæg vidnesbyrd om, at strandengene tidligere i langt højere grad lå ved alfar Figur 3.4. Stendige mellem strandeng og skov på Roden Fed, Lolland. Foto: Susanne Andersen 1997 Figur 3.5. Skibssætning på tidligere strandeng ved Tømmerby Fjord. Foto: Torben Dehn 1994 KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 43\n7 vej. Før landevejsnettet blev udbygget i 1700-årene var rejse og transport til lands besværlig og langsom, og færdselen foregik i langt højere grad til søs i det danske ørige. Derfor rummer strandengene også mange levn fra skibsfart og fiskeri. Enkelte enligt liggende hustomter med krumme langvægge af græstørv tolkes som bådenauster, huse til vinteropbevaring af vikingeskibe, og endnu i dag kan man mange steder se stejlepladser med stolper til tørring af fiskenet, se figur 3.6, og måske også tjærelad og ildsted med tjæregryde til imprægnering af fiskenet, da de blev fremstillet af bomuldsgarn, figur 3.7. nyt land Fravær af monumentale gravanlæg på strandenge i ellers tætbebyggede områder ud mod trafikerede vandveje kan indicere, at områderne er dannet efter at denne form for tros-, magt- og territoriemarkering er gået af mode. Det gælder f. eks. den lave halvø Feddet, der afgrænser Præstø Fjord mod øst. Her er foretaget geologiske og palæobotaniske undersøgelser, som viser, at Feddet først er dannet omkring og efter Kristi fødsel. Pollen fra to små mosehuller centralt på halvøen viser den lokale vegetationsudvikling, som stemmer nogenlunde overens med, hvad vi fra andre kilder ved om områdets historie. Her er mosedannelsen begyndte med store rydninger af Feddets skovdække (blandet egeskov med nogen bøg), og det antages, at denne fase ligger i middelalderens første århundreder, hvor store rydninger og opdyrkninger prægede det meste af landet. Feddet nævnes i 1231 i Kong Valdemars Jordebog som kongens fædrene gods sammen med andre ejendommme i herredet. Det har nok været græsningsland, selvom det var kongens. Efter rydningerne har Figur 3.6. Stejleplads ved Arnakke, Issefjorden. Foto: Susanne Andersen 1998 Figur 3.7. Stejleplads med tjæregryde og ildsted på Albuen, Lolland. Foto: Susanne Andersen KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n8 lyngen domineret en tid, men er blevet afbrændt, og skoven er genindvandret som en lysåben egeblandingsskov med ganske lidt bøg. Igen er skoven ryddet, denne gang også ved hjælp af afbrænding, og denne fase tilskrives forsøgsvis svenskernes ødelæggelser i midten af 1600-årene eller omlægning af driften i begyndelsen af 1700-årene til schäferi (fårehold i stor skala) med 1000 får på de 1000 tdr. ld. Indtil den delvise opdyrkning i 1700-årene og senere tilplantning i midten og slutningen af 1800-årene har Feddet været åbent græsningsland for bl. a. herregården Strandegård og landsbyerne Roholte og Elmue. marsken sommerdiger og værfter De særlige forhold omkring havaflejringer, tidevand og landsænkning har medført dannelse af nyt land langs den sydvestjyske vadehavskyst (se kapitel 2). Allerede Saxo beskriver omkring 1200 indgående landskabet og dets rigdomme især på græsning. Men selvom havet aflejrede - og stadig aflejrer - nyt land, medførte den samtidige landsænkning også en lang række stormfloder, hvor store landområder forsvandt, og mennesker og husdyr i tusindvis omkom. Der kendes f. eks. stormfloder i 1362 og 1436, hvor adskillige kirkesogne blev havets bytte. For at hindre højvandet i at oversvømme marskengene byggede man tidligt lave sommerdiger på højst et par meter, men de kunne ikke effektivt sikre de inddæmmede arealer, kogene, mod kraftigere højvande og vinteroversvømmelser. For at kunne bosætte sig ude i marskområderne måtte man derfor yderligere sikre sig ved at opføre værfter, lave forhøjninger opbygget af græstørvsblokke, som man rejste sine bygninger på, og hvor man Figur 3.8 Marskgården V. Anflod ved Rudbøl på sit middelalderlige værft. Ældre foto. KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 45\n9 Figur 3.9. Tøndermarskens gradvise inddigning. (Tegning: Inger Bjerg Poulsen) (efter Jessen 1995). kunne samle husdyrene ved oversvømmelser, se figur 3.8. havdiger druknet og overlejret hedeslette permanente græsningsarealer I og 1500-årene blev man - med hollandske eksperters hjælp - i stand til at opføre kraftigere diger med sluser, der sikrede mod havet under mere ekstreme forhold, men ikke mod at vandløbene, når sluserne var lukket, oversvømmede landet bag digerne. De ældste havdiger i den danske del af marsken er anlagt i årene , og der er regelmæssigt siden med ca. 140 års mellemrum opført nyt dige til sikring af det nydannede forland, se figur 3.9. Ejerforholdene til det inddæmmede land har varieret gennem tiden, men generelt har der været sammenhæng mellem at eje eller bruge marskland og at være forpligtet til at vedligeholde en digestrækning. Marsken består af slik, sand og klæg (se box 4.1), som er aflejret over tidligere hedeslette og tørv. Under marskaflejringerne i Gammelenge ved Højer blev i 1988 udgravet en storstensgrav fra yngre stenalder, en jættestue, som var anlagt nogle århundreder før 3000 f. Kr. på hedesletten, men som engang i bronzealderen var blevet overlejret af slik og klæg. Aflejringerne var 1,5 m tykke, og først pløjning i dette århundrede bragte graven frem igen. Det er først og fremmest udnyttelsen som permanente græsarealer, der karakteriserer strandengene i historisk tid. Herved adskiller anvendelsen i det sidste lille årtusind sig næppe fra de foregående, men kildematerialet giver mulighed for at få indblik i organisationen omkring areal- og ressourceanvendelsen og til KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n10 BOX 3.1 Frisisk salt Langs den nordfrisiske kyst mod Vesterhavet har der fra 1100-årene og indtil slutningen af 1700-årene været produceret salt af marsktørv. Handelen med dette salt har sat sig mangfoldige spor i det skriftlige kildemateriale, bl. a. ved man, at en del af saltet har været handlet over Ribe, hvor kongen og biskoppen indtil 1234 delte salttolden. Produktionsstederne kan være svære at spore i marsken, hvor højvande og stormfloder har om- og overlejret de gamle tørveforekomster og udvindingssteder. Tørven blev gravet op, tørret og brændt til aske, se figur Derefter er den, på højereliggende land, blevet udludet med havvand og inddampet. Den sidste del af arbejdsgangen har lignet Læsøsaltets (se box 3.5) og er foregået i lignende sydehytter. Figur Et middelalderligt saltsyderværft i den frisiske marsk. Nederst snit af stedet i dag, delvis haveroderet og overlejret af yngre værft.(efter Bantelman, gengivet i Vellev 1993) KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 47\n11 BOX 3.2 Skånemarkedet Strandengene langs Øresund var skueplads for intens aktivitet i århundrederne fra lidt før 1200 til omkring 1600, idet de vigtigste af de landbaserede aktiviteter i forbindelse med det store sildeeventyr udspillede sig her. På Skåneøret ved Skånes sydøsthjørne samledes hvert år fra midten af august til slutningen af oktober i titusindvis af fiskere og købmænd, gællekoner og saltere, grumkarle (som lavede tran af sildeaffaldet) og ølkoner, gøglere og godtfolk til det store sildemarked. Fiskerne, som overvejende var danskere, lå sammen på forstranden med deres telte og boder i fiskerlejer benævnt efter deres hjemsted; der var lejer for falstringer og mønboer, for Næstved, Skælskør, Jungshoved osv, mens købmændene og alle de andre holdt til på deres respektive fed lidt højere oppe på strandengene. Men der var kun liv i sæsonen, og selv da de to byer Skanør og Falsterbo - og Dragør på den anden side af sundet, som fungerede på samme måde - fik et mere permanent præg i senmiddelalderen, var de kun små bebyggelser på den flade strandeng. På den lave, sandede holm, Hovbacken, ud for Skanør, kan man stadig se sporene af de senmiddelalderlige fiskerboder, mens købmændenes fed for en stor dels vedkommende er dækket af moderne bebyggelse. I Dragør ligger sporene også under senere bebyggelse, men der er foretaget arkæologiske udgravninger i byen, som har givet mange oplysninger om livet i Dragør i sildetiden. Sporene af lignende aktiviteter udsprunget af sæsonfiskeri og handel i senmiddelalderen kan endnu ses ved andre lavtliggende danske kyster, f. eks. på Lollands Albue, hvor et halvt hundrede bodetomter og tomten af et kapel med kirkegård kan anes i vegetationen. På kysterne af Sejerø og Hesselø kan man se rækker af bodetomter, de benævnes Bådstederne, formentlig oprindelig bodstederne efter fiskerboderne. På Hesselø ligger de i flere rækker og antyder stor aktivitet og godt fiskeri i sæsonen, se figur Også i Limfjorden var der et hektisk sildefiskeri med tilhørende markedsaktivitet i og 1500-årene, men der kendes ikke egentlige bodepladser fra disse år som ved Øresund. Den lille lavt placerede by Nibe med den usædvanligt store 1400-tals kirke skylder silden og sildesalteriet sin eksistens, hvad også byens segl med fiskerbåd og sild tydeligt viser. Figur 3.11 Tomter af middelalderlige fiskerboder på Hesselø. (udsnit af MapInfo ortofoto) KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n12 BOX 3.3 Ø-almindinger Grunden til at så mange mindre øer i Valdemarstiden er kongeligt gods skal måske søges i, at de har været betragtet som alminding, altså ikke tilhørende nogen specifik landsby eller gård, men kunne bruges af alle. Dermed var almindingerne også til en vis grad ingens, hvorved de efterhånden - formentlig i løbet af 1100-årene - blev kongens. Den udvikling har også de store skove fulgt, og man har derfor ment, at en passus i den såkaldte kongelevsliste i Kong Valdemars Jordebog, som opregner de kongelige besiddelser i landet, indeholder en fejlskrivning. Der står nemlig i den skånske del af listen: Alle øer, som kaldes alminding, og byer opståede af dem, som hr. Kongen ikke har afhændet efter gode mænds vidnesbyrd. Næste punkt på listen hedder Alminning, og dette har været opfattet som en gentagelse, fordi man har ment, at der i stedet for øer skulle have stået skove, som er bedre kendt som almindinger. Formuleringen - og byer opstået af dem - ses nemlig også i forbindelse med store skove, f. eks. Ørvid og Stensved på Sjælland, og med overdrev som Sygthæsore i Skåne. Men det bliver forståeligt, hvis der i listen er tale om både ø-almindinger og almindinger på fastlandet, herunder de store øer, som udgør landsdele. I øhavet ud for den norske Trøndelagskyst er der f. eks. øer, der har været alminding. Tankegangen bag er beslægtet med den, der gør kongen til indehaver af forstranden og dermed også til nydannet land, udtrykt med Jyske Lovs ord (tredie bog, kapitel 61): Vrag, som driver i land, og som ingen mand kommer efter, det tilhører Kongen, fordi Kongen ejer alle forstrande, og det, som ingen ejer, det ejer Kongen. Derfor kunne kongen både anlægge byer som Køge på forstranden (se box 3.4) og lade afholde markeder som Skånemarkedet (se box 3.2). en vis grad i intensiteten i denne anvendelse. Men begrebet strandeng er ukendt i ældre tid, så man skal som regel vide ad anden vej, at de øer, enge, overdrev, fælleder eller skove, der omtales i kilderne, omfatter lavtliggende kystområder med strandenge og -overdrev, for det siges der sjældent noget om. Og oplysningerne er - selv med denne viden - sparsomme op gennem middelalder og renæssance, med enkelte, lykkelige undtagelser (f. eks. Ribe Holme, se Ferske Enge, s ). kongens jagt og græsning Kong Valdemars Jordebog fra 1231 indeholder oplysninger om øer og andre kystområder som f. eks. næs og halvøer, der tilhører kongen (se box 3.3). Ud fra de oplysninger, der er knyttet til de enkelte øer (f. eks. om Orø i Issefjorden: Wartherø. hus. hjort. dådyr. hare. kanin. ) må det formodes, at øerne fortrinsvis er blevet brugt til jagt, men om nogle oplyses det, at der er heste, formentlig kongens. I 1500-årene er ganske mange af øerne en del af krongodset og bliver da også brugt til græsning for de KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 49\n13 kongelige hestestod. På Sprogø er fundet rester af et hegn bestående af dige og grøft, der afgrænser den dyrkbare jord fra de græssede strandenge, som formentlig har været hestenes territorium i årene indtil 1569, hvor hestene blev flyttet til fastlandet. Om Saltholm oplyses det lakonisk i ølisten, at der er lijm, altså kalksten. strandengene i landbruget mere græsning end høslæt husdyrene Først med matrikelarbejderne i 1600-årene og med landsbyvedtægterne fra 15-,16- og 1700-årene kommer der lidt flere oplysninger om strandengene. Der kan på denne baggrund og med hjælp fra generelle tilbageslutninger fra tiden op til udskiftningen omkring 1800 skitseres et nogenlunde sammenhængende billede af strandengenes rolle som landskabsressource i datidens landbrug. De saltpåvirkede eng- og overdrevsarealer blev brugt parallelt med de tilsvarende ferske arealer med vedvarende græs, dog i langt højere grad til græsning end til høslæt. De fungerede sammen med indlandsoverdrev og skove - hvortil der ikke var skarpe grænser - og den del af agerarealet, der lå fælled, altså ikke var tilsået, men lå brak i et eller flere år som led i sædskiftet, som grundlag for husdyrholdet. Dertil kom eftergræsning på høenge og græsningen på markerne efter høst, ævredgræsningen. Den mængde hø, der kunne slås især på de ferske, men også på en del af de salte enge var afgørende for antallet af husdyr, der kunne holdes på stald om vinteren og for den mængde gødning, der var til rådighed til at gødske agrene med. Staldgødningen kunne dog suppleres med f. eks. tang, som spillede en stor rolle i kystegnene. Som vinterfoder kunne også bruges halm og korn og i hedeområderne lyng. Strandengenes græsressourcer var fælles for bønderne i en eller ofte flere landsbyer, ja halve og hele herreder kunne have fælles græsning på sådanne arealer, og også hovedgårde havde græsningsrettigheder til dem. Og der var mange husdyr, der var afhængige af strandengenes og -overdrevenes vedvarende græs. En middelstor gård på Fyn havde i slutningen af 1600-årene en besætning på ca. 7 heste, 4 køer og 4 kalve og kvier, 5-10 får., 3-4 svin og nogle gæs, mens man på Sjælland havde flere køer og svin. På Falster havde man på samme tid i gennemsnit 3,1 heste, 2,7 køer, 4,6 får og svin og på Lolland omkring 1800 uforholdsvis mange heste, 10-12, dels fordi den stive, fede lerjord krævede megen trækkraft ved jordbehandlingen, dels fordi man - ifølge landøkonomen Gregers Begtrup - holdt fast ved det gamle, umoderne 4-vangs brug. I løbet af den senere del af middelalderen begyndte de KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n14 BOX års strid om strandenge Da de store, fælles græsningsarealer langs Køge bugt blev udskiftet mellem parthaverne i de sidste årtier af årene betød det også afslutningen på en langvarig strid om retten til at udnytte dem. Allerede da Køge blev etableret som købstad på kongeligt bud sidst i 1200-årene har der formentlig været uro omkring byens adgang til oplandets ressourcer, for det fastslås gang på gang i de følgende århundreder i breve og privilegier, at køgeborgerne har ret til at lade deres kreaturer græsse på engstrækningerne på begge sider af Køge Ås udløb. Denne ret var en nødvendighed, for byen havde ikke, som det ellers var almindeligt for vore ældre købstæder, en bymark omkring byen til borgernes landbrug. Byen var anlagt på det lave land ud mod bugten, formentlig på den kongelige forstrand, fordi kongen havde behov for en by på dette sted. Men handel gør det ikke alene, der skal også jord til. Fra 1400-årenes anden halvdel og fremad er bevaret en lang række retsdokumenter i sager om Køges græsningsrettigheder, som anfægtes af de nærliggende hovedgårde Vallø og Gl. Køgegård. I 1500-årene indskrænkes så Køges græsningsret til arealerne nord for åen, men i en indberetning fra Gl. Køgegård i 1758 om mulighederne for at udskifte Køge Lyng, siges det, at bønderne (i Ølby og Ølsemagle) meget gerne vil have deres part indhegnet, efterdi der altiid er disput med kiøbstaden angaaende denne græsgang og har nu vedvaret i 2 á 300 aar og bliver ikke anderleedes indtil eenhver byes part kand blive fragravet, da disputen derved kunde ophæves. Bønderne får deres del for sig selv engang mellem 1758 og 1770 og kan endelig slippe for disput med Køge. Men græsning på strandenge blev altså i middelalderen sammen med handelen i byen anset som tilstrækkeligt grundlag for en købstad. adelige hovedgårde gradvis at inddrage tidligere fælles skove, overdrev og enge, herunder strandenge, under hovedgårdsjorden, bl. a. fordi de var velegnede til den særlige form for godsøkonomi, der var baseret på opdræt, opfedning og eksport af stude. Det gav problemer for de almindelige landbrugere, og det kan derfor ikke undre, at dette stigende pres på hø- og græsningsressourcerne i senmiddelalderen og de følgende århundreder kunne give anledning til langvarige stridigheder om rettighederne, bl.a. til strandengene. (Se box 3.4). værdisætning Skatte- og afgiftsmæssigt takseredes strandengsarealer i matriklen på linie - og ofte sammen - med gårdens eller ejerlavets øvrige græsningsarealer til så og så mange bæster og høveders græsning, og eventuelle høenge eller enghaver i strandengene sammen med de tilsvarende ferske enge til et vist antal læs hø. Nogle steder er opgivelserne mere detaljerede, enemærket Lindeskoven ved Nykøbing Falster (med beliggenhed KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 51\n15 ned til det nu tørlagte Hasselø Nor) takseredes således i 1682 til 18 læs godt hø, 6 læs mosehø og 26 læs salthø. Her må have været en pæn bræmme strandeng mellem den egentlige skov og noret. På halvøen Ulvshale på Møn takseredes Stege bys andel til 30 læs godt sylthø, hvor sylt betyder strandeng. regulering af græsningen fordeling af græsning I landsbyvedtægter fra 15-,16- og 1700-årene kan strandengene også komme til syne - hvis man ved, at landsbyens græsningseller engarealer omfattede strandengs- eller strandoverdrevsarealer. Vedtægterne angav regler for en lang række praktiske forhold i landsbyfællesskabet, og de var ofte udformet efter samme grundskabelon - og indeholdt ofte gældende lovbestemmelser - men de skulle jo også regulere forhold, der grundlæggende var de samme i de fleste landsbyer. De sigtede samtidig mod de helt lokale forhold, og der er kunne være forskelle på, hvordan man løste problemerne praktisk i forskellige landsbyer. Et hovedformål i vedtægterne var regulering af adgangen til at have dyr på byens græsning, herunder strandenge og -overdrev. I Sydvestjylland (landsbyerne Rejsby og Kærbølling, Hvidding herred) kunne det i 1725 foregå således: Der er fastsat et bestemt antal fæes høfder (kreaturer) pr. otting jord (en andel af landsbyens samlede jordtilliggende) til gårdene i landsbyen. Er der for mange, skal de overskydende bortskaffes indtil en bestemt dag. Er der for få, overlades den overskydende græsning til husmændene: Til hver otting schal vere til sammen 11 nøds greize (græsning), årlig ohn gefehr 8te dage før Voldborigdag (1. maj) skal giøres en richtig beregning over hvis krætter (kreaturer) der er i byen, at der kan vides en vis summa, om tallet kan opnåes, at en hver kand få sin tillagte greize, og hvis krætter, der findes i byen ved dend tiid mere end den satte taxt, schal strax schaffes af byen og blive borte indtil Riber merkind (Vor Frue Marked i september), undtagen det som indersterne i byen overlades. Der er tidligere i grandebrevet eller vedtægten angivet omregningstakst for andre husdyrtyper: 2 får=1 nøds græsning, 1 gås=2 nød (fejlskrivning? - gæs beregnes meget forskelligt, der kan gå indtil 24 gæs på 1 kreatur) og 2 svin=1 nød. Her er det altså gårdens brøkdel af landsbyens tilliggende, der er afgørende for dens antal af dyr på græs. Omregningen fra nød til andre dyrearter varierer fra egn til egn. Andre vedtægter baserer fordelingen på, dels hvor mange dyr hver mand på vinterfoder fast haver, dels hvor mange kreaturer byens græsning kan tåle, så der vel kan græsses. Græsningen kan også fordeles til præst og gårdmænd efter vurdering i guld eller hartkorn. Hvis nogen har for mange dyr i forhold til KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n16 græsjævningen, kan man nogle steder betale sig ind hos dem, der har for få. Hvis man ikke kan få sin kvote fyldt op i landsbyen, kan det være tilladt at tage udenbys kreaturer ind. lovgivningen fordeling på de store fælles overdrev taksering af overdrev Bag disse lokale bestemmelser ligger Danske Lov : Ingen maa have mere Qvæg, eller Bæster, paa Overdrev, Auret, eller Fællet, end som hand haver Jords Vurdering til, og om, at bymænd med for mange dyr kan betale sig ind hos dem med for få. For de store strandengsområder, der kunne være fælles overdrev og græsning for flere landsbyer, var beregningen kompliceret. I 1761 udarbejdede beboerne på Amager fælles regler for, hvor mange høfder både hester og kvæg enhver jordeiere her på landet...må holde og græsse på fælleden, som overvejende var strandengene rundt langs kysten. Der fordeles efter ottinger som i Rejsby, 12 nød per otting, men der fradrages i antallet, hvis en ejer samtidig har kvæg på Saltholm. Der er opregnet en række forbud, dispensationsmuligheder og bødesatser, og der foretages kontrol 2-3 gange i løbet af sommeren. Der afregnes græspenge til de enkelte landsbyers kasser. Få år senere, i 1765, laver man en lignende fælles vedtægt for græsningen på Saltholm. Her er på forhånd sat et maximumstal på 800 kvæghøveder for den samlede græsning, som så fordeles med 400 til Store Magleby sogn og 400 til Tårnby sogn. Fordelingen internt mellem de enkelte landsbyer og gårde er foregået efter regler som dem for Fælleden. Man er opmærksomme på den fare, der er forbundet med fællesgræsningen, og der er forbud mod at sende syge dyr på fællesgræsning. De katastrofale virkninger af de tilbagevendende udbrud af kvægpest i disse år har sat deres spor i reglerne. En taksering af de fælles overdrev, herunder strandenge og strandoverdrev, i høveders græsning var i 1683 blevet påbudt med Danske Lov : Have fleere Byer Overdrev, Auret, eller Fællet sammen, da bør det at taxeris, hvor meget det kand taale, og hver Bye settis efter sin Jords Vurdering, hvor meget den derpaa maa have, saa at Klov imod Klov, Horn imod Horn regnis. Takseringen blev allerede i 1686 foretaget for de store fælles strandenge og -overdrev langs Køge Bugt. Det sydligste af disse, Køge Lyng, strækker sig fra Køges Nørre Port til Driftebro (over Skensved Å, skellet mellem Ølsemagle og Jersie sogne) og fra stranden til Ølby og Ølsemagle byer, støder tæt op til Kiøge Kiøbstad og Gl. Kiøgegaard, men fra begge bønderbyer 1/2 fjerding miil. Her har Køge by ifølge takseringen ret til KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 53\n17 græsning for 50 høveder, Gl. Køgegård 45 høveder indtil 14 dage efter Sct. Hans dag, Ølby 80 og Ølsemagle 60 høveder. Der må ikke indsættes smaa creature. Nord for ligger strandoverdrevet kaldet Jernet (Jerren, Jærnen), som strækker sig fra Driftebro til Skålbæk og fra stranden til Jersie, Solrød og Karlstrup marker. Heri har de tilgrænsende landsbyer ifølge takseringen græsning til: Karlstrup 25, Jersie 40, Solrød 30, Karlslunde 14 og Mosede 6 høveder. På hele denne lavtliggende strækning kunne altså lovligt græsse op til 350 kreaturer, men i 1758 meddeler forvalteren på Gl. Køgegård, at der nu indsættes meget mere, thi efter en vedtægt imellem samtlige fangsmænd indsætter eenhver pr. td. skyld 3/4 høvede.... Til sammenligning blev Ellinge Lyng i Vestsjælland i 1726 takseret til 800 høveder (men indtil da kun 550 høveder), Ulvshale på Møn til 69 høveder i 1682 og græsningen i Gedesskov og Hejdeskov, som til trods for skovnavnene helt overvejende var åben strandeng og -overdrev, på Falsters sydspids på samme tid til 410 høveder. På mange fælles overdrev indsattes som nævnt flere dyr end det takserede antal, og mange flere overdrev var slet ikke takseret, bl. a. fordi det var kostbart at få taksationskommissionen ud for at træffe afgørelse. græsningstrykket saltninger Taksationer og andre talangivelser vil i de tilfælde, hvor arealernes grænser kan fastlægges nogenlunde nøjagtigt, kunne give en omtrentlig ide om græsningstrykket i 16- og 1700-årene. Efter de her opgivne tal græssede på Saltholm ca. 0,5 kreatur pr. ha., ikke noget voldsomt græsningstryk, og det ovenfor nævnte fårehold på Feddet bestod af ca får til 1000 tdr. ld.. Til sammenligning regnedes på Københavns fælleder omkring 1800 med 1 kreatur per 1,5 tdr. ld. Mere detaljerede undersøgelser ville kunne give et bedre billede af intensiteten i den tidligere udnyttelse af strandengene og andre vedvarende græsningsarealer og vil hermed kunne give et fingerpeg om et hensigtsmæssigt græsningstryk i forbindelse med pleje af strandengene (s. 202). Med de egentlige beskrivelser af egne og områder i og 1800-årene skilles strandengene klart ud under betegnelsen saltninger, især i det sydøstlige Danmark. Pontoppidan bruger i 1767 denne betegnelse i Danske Atlas i sin beskrivelse af det lavtliggende Lolland, hvor en Deel af de yderligste Enge ofte overskylles af det indtrædende salte Vand, kaldes derfor Saltninger og fordærves saaledes, at ikkun lidet, skiønt Creaturet behageligt, og ikke utriveligt Græs, vil voxe paa saadanne Steder. Den saltagtige græsning angives ligefrem at være til gavn for fårene, som dér får færre sygdomme KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n18 En betingelse for at kunne have græssende husdyr på strandenge og -overdrev i hele sommerhalvåret og ofte længere endnu var tilstedeværelsen af ferskvand til vanding af dyrene. I marskde nye landbrug høslæt vandinger Med de landøkonomiske egnsbeskrivelser fra begyndelsen af 1800-årene kommer der flere nuancer og detaljer i omtalen af strandengenes drift rundt om i landet. Mange træk er fælles, men der er også egnsmæssige forskelle. Det er ofte det nye, effektive landbrug på de store gårde, der bl. a. er resultat af landboreformerne nogle årtier før, der fokuseres på, men for strandengenes vedkommende har der sjældent været voldsomme ændringer i forhold til de foregående århundreder. Der gives dog eksempler på forbedringer og mere intensiv udnyttelse med høslæt, f. eks. af strandengene langs de beskyttede fjorde i Østjylland. I Begtrups beskrivelse af Ålborg Amt fra 1810 får vi et indblik i karakteren og den traditionelle brug af nogle af de nordjyske strandenge, som betegnes fækjær : Af Fækjær gives der særdeles mange i dette Amt, og udgjør tilsammenlagt mange tusende Tønder land. De ere som oftest meget gode, og fortjente at opdyrkes, hvorpaa flere Exempler gives. Et Fækjær er sædvanlig en Strækning Land, som tilforn har været Hav- eller Fjordbund. Under det øverste Lag, som er fuld af Tuer, er Sand eller Tørv, hvorpaa Blaaleer eller Klægjord, fuld af forraadnet Tang, Søskaller og Østersskaller. Gennemtrænges dette Lag kommer man til Kridebunden. Saaledes er Jordlagene og deres Beskaffenhed i de vidtløftige Kjære ved Limfjorden og Mariagerfjord. Hvor et sligt Kjær falder siid og er optraad af Kreaturene, er Græsningen højst maadelig; en Koe giver om Sommeren kun to Potter Melk daglig, og Fløden er meget tynd; er Kjæret tørt og ei optraad, da giver det et fyndigt Mærskgræs. Disse Kjære fortjente en bedre Behandling, de kunne blive til stor Velsignelse for Amtets Beboere. På en del af strandengene blev der som nævnt også slået hø, Ulvshale og Lindeskoven er omtalt ovenfor, men på de egentlige strandenge var græsningen det vigtigste - med Begtrups ord om Falster 1806: Deslige Saltninger kan i deres nærværende Tilstand kun benyttes til Græsning. Når der slås hø, er det oftest på de højereliggende dele, som ikke jævnligt overskylles af saltvand. Her var det nødvendigt at fjerne de fleste af strandengens sten, for at leen kunne få frit sving, og disse sten blev så anbragt i stendiger, som samtidig kunne værne høengen mod kreaturerne på den ydre, græssede del af strandengen. Nogenlunde stenfri strandengsarealer med stendiger er en god indikator for tidligere høsletenge, se figur KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 55\n19 BOX 3.5 Læsøsalt På strandengene på de lave Rønner syd for Læsø og på selve Læsøs syd- og østkyst kan endnu ses de sammensunkne rester af saltkedler, små hytter eller boder med en central forhøjning til et ildsted, ofte omgivet lave af græstørvsvolde, som har dannet væggene i hytterne, hvorover der var rejst en tagkonstruktion af træ og et let tag. Her er det ikke sildefiskeriet, men en industrimæssig produktion af salt til konservering af fiskene - og andre fødevarer - det har drejet sig om. Spredt ud over de lave strandengsarealer ligger de i tætte grupper, ialt måske flere end 1000 anlæg. Læsø er ungt land, og en egentlig fast bebyggelse er formentlig først kommet i stand omkring De centrale dele af øen har været oven vande i en periode i yngre stenalder, men dykkede igen for atter at komme frem i slutningen af bronzealderen. Siden da er der sket en betydelig landhævning, på sydøen kan således konstateres et fald i strandniveauet på 1 meter eller mere siden Disse stadige forskydninger af strandniveauet har spillet en væsentlig rolle for placeringen af saltudvindingsanlæggene og har betydning for deres tolkning og datering. Læsø kom allerede før 1219 i Viborg Domkapitels eje, og domkapitlet (og i en kortere periode også Vitskøl Kloster) ejede og administrerede øen også efter reformationen til op i 1800-årene. Hovedårsagen til kapitlets interesse for øen var formentlig allerede fra første færd muligheden for udvinding af betydelige mængder salt fra områder i undergrunden med stærkt saltholdigt - op til % - grundvand. Denne stærke saltlage inddampedes i jernpander over ildsteder i sydehytter eller boder af mere eller nok navnlig mindre permanent karakter. Flere sådanne sydehytter er udgravet og undersøgt i de sidste halvthundrede år, så man kender nu 2 hovedtyper, hvoraf den ene har en tørvemurskonstruktion, som omslutter ildsted og arbejdsområde, se figur 3.12, den anden type har haft vægge af grenfletning. Ved hver saltsydehytte har der været en eller flere små brønde af op til 1 m s dybde, hvorfra man hentede saltlagen. De kendte koncentrationer af saltanlæg grupperer sig på de nu hævede og tilgroede strandenge på Læsøs sydøstlige del og på Langerøn og Kringelrøn, men de skriftlige kilder omtaler også anlæg ved kysten sydvest for Byrum. Man ved en del om ejer- og afgiftsforhold, fordi landgilde og udvindingsrettigheder skulle betales i salt til domkapitlet i Viborg, hvor et stort dokumentmateriale fra 1400-, og 1600-årene er bevaret, men ellers ved man meget lidt om saltudvindingen. For at få svar på en række tekniske spørgsmål om selve inddampningen af saltlagen opførte man i 1991 en modificeret kopi af en sydehytte, hvor der siden er drevet saltsydning i relativt stor målestok, i begyndelsen med hjælp fra eksperter fra østtyske salthytter. Forekomsten af det stærkt salte grundvand har formentlig flyttet sig mod syd i takt med landhævningen, idet det synes at dannes eller samle sig mellem den blottede sandbund syd for øen og det underliggende lerlag. Der er endnu kun få oplysninger om de kendte saltudvindingsanlægs alder, og kun ét - sydøstligt på øen - er præcist dateret, idet træet til de tag- og/eller pandebæ KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE\n20 rende stolper er fældet i vinterhalvåret , formentlig i Skåne. De undersøgte anlæg på Langerøn og Kringelrøn kan kun bredt dateres til senmiddelalder eller renæssance, ca til Der er intet i disse dateringer der modsiger en antagelse om, at de ældste anlæg ligger på selve Læsø og de yngre på Rønnerne syd for. Det svarer også godt til en beskrivelse fra 1808, udarbejdet af landøkonomen Gregers Begtrup, som sammen med bjergkandidat Münster var på Læsø for at se på mulighederne for at genoptage en saltproduktion på øen. Det fremgår, at man da fandt den højeste saltkoncentration i et område, kaldet Saltboden, nord for Hornfiskrøn og altså syd for Kringelrøn ude på den åbne sandflade, som generelt lå tør om sommeren. Begtrup - formentlig godt hjulpet af Münster - gav selv en forklaring på dannelsen, der nogenlunde svarer til den, geologer idag hælder til. Det kan indskydes, at man ved udskiftningen af de tidligere fælles strandenge på Rønnerne i 1853 bibeholdt et område, en holm kaldet Sybo, som fællesjord. Det har formentlig været her, man på udskiftningstidspunktet endnu hentede saltlage til den produktion af salt til husholdningerne, som stadig fandt sted på Læsø længe efter at saltudvindingen blev forbudt i Vi må altså forestille os, at i læsøsaltets mest produktive periode har en lang række saltsydehytter ligget langs eller helt ude på den åbne sandflade omgivet af små brønde til at tage saltlage fra og slaggebunker fra rensning af saltkedler og ildsteder. I rækker eller grupper oppe på den bagvedliggende, vegetationsdækkede strandeng har ruinerne af forrige generationers sydehytter ligget. I våde og stormfulde somre har vandet formentlig stået op over gulvet i hytterne og det har været svært at holde både brændslet og det færdige salt tørt. En sammenhængende strandengsvegetation har haft svært ved at etablere sig på de nyhævede arealer i dette mylder af folk og vogne med salt og brændsel, og hvis den fik sig etableret, er den blevet skåret op og brugt til at bygge nye sydehytter af. Figur Udgravet saltsyderi ved Bangsbo på Læsø. Yderst en rektangulær tørveopbygget vold med to døråbninger, i midten det aflange ildsted omgivet af gulv belagt med tørv. Nederst tværsnit med 5 x overhøjning. (Stiesdal, efter Vellev 1993) KAPITEL 3: STRANDENGENES KULTURHISTORIE OG UDNYTTELSE 57


Orbiloc - Brug en hundelygte der virker, for dig og din hunds sikkerhed– Vetboxen.dk\nOrbiloc - Brug en lygte der virker, for dig og din hunds sikkerhed\nHvorfor købe Orbiloc - Køb Orbiloc her - Historien bag - Beskrivelse af Orbiloc\nHvorfor er hundelygten fra Orbiloc så god?\nOrbiloc er er først og fremmest lavet af meget høj kvalitet og så er den bygget til, at kunne holde til at blive brugt af det Danske forsvar og politi. Som betyder du får en lygte der kan holde til leg, vand og meget meget mere.\nOrbiloc en lygte som gør I bliver set, man kan faktisk se lyset fra den hele 5 kilometer væk, som betyder, at du altid kan se din hund ude på marken eller hvor I nu går jeres turer.\nHistorien bag Orbiloc\nHistorien bag Orbiloc er en dansk iværksætter succes historie, det er historien om vejen til en lygte, der er bygget på et helt fast sæt værdier nemlig: Sikkerhed, Kvalitet, Ansvar, Respekt og Ærlighed.\nAnette Kristensen og Jan Jægergaard er iværksætterne bag Orbiloc og har i en årrække arbejdet for en fælles livsdrøm, at lave et selskab, som er baseret på deres fælles passion, nemlig at være aktiv og udfordrende i det Danske udendørs og friluftsliv.\nAmbitionen var at lave sikkerhedslys, som kunne holde til selv det mest aktive udendørsliv og derfor er kvalitet også en af deres helt store fokus områder.\nMed udgangspunktet for "hvad der bringer sikkerhed" har Orbiloc vendt udviklingsprocessen på hovedet og fra starten, har den baseret på brugerens behov. De teknologiske valg, den avancerede produktionsteknik og de håndplukkede materialer, er alle et resultat af den konstante søgen efter en løsning, der passer til brugerne.\nResultatet er Orbiloc Safety Light ™. Og du kan selvfølgelig købe her på Vetboxen.dk. så du og din hund kan blive set i mørket.\nORBILOC LYGTEN TIL HUNDE, FÅES I FLERE FARVER\nLygten der sikrer dig og din hund i mørket\nOp til 5 km synlighed\nOrbiloc Dual Safety Light til hunde og til folk der opholder sig udendørs, er en danskproduceret LED sikkerhedslygte i meget høj kvalitet, og er designet til at holde dig og din hund sikker i mørket.\nSikkerhedslygten fra Orbiloc sikre du er synlig for andre i mørket på en afstand helt op til 5 kilometer som betyder, at når du opholder dig udendørs i mørket alene eller med din hund, så kan andre bedre se jer. Dette reducerer drastisk risikoen uheld eller andre farlige situation og på samme tid gør det muligt for dig at se din hund på lang afstand, skulle den løbe frit rundt i mørket.\nLyset fra Orbiloc lygten bliver reflekteret i dens omgivelser, begrund af den unikke linse som sidder i lygten fra Orbiloc, bliver lyset sendt ud i en 270° bue, der gør at Orbiloc lygten er synlig fra alle retninger.\nVandtæt & Pålidelig\nOrbiloc Dual Safety Light er vandtæt ned på en dybde af 100 meter, og er testet til IPX8 standard så dun hund kan gå i vandet uden der sker den noget.\nOrbiloc er testet og er derfor godkendt til IPX8's standarder, som indikerer hvor modstandsdygtig et produkt som lygten fra Orbiloc er imod regn og når det bliver holdt under vand. Orbiloc Dual har fået det højeste niveau af denne certificering, som betyder at lygten kan holde til at være under vand i længere perioder og ikke bare blive dyppet i vand. Orbiloc Dual er nemlig bliver testet i et trykkammer fyldt med vand, hvor den blev udsat for et tryk på 11 bar, som svarer til en vanddybde på 100 meter i en hel time, så du lygten er altså ikke din undskyldning for ikke at gå tur når det regner ;-)\nSe alle tests og certifikationer af Orbiloc Dual Safety Light her.\nUdover denne test er Orbiloc Dual Safety Light også testet i ekstreme temperaturer, og kan derfor holde til temperaturer fra 50°C til -40°C.\nSå den vil kunne holde til det Danske vejr, lige meget hvor god en sommer vi oplever.\nModstandsdygtig selv til den arktive hund\nOrbiloc Dual er en meget modstandsdygtig lygte, og kan modstå en vægt op til 100 kg. Som betyder at selv en meget aktiv hund, vil få meget svært ved at ødelægge denne.\nUdover har lygten fra Orbiloc klaret sig rigtig, rigtig godt i diverse slidtests og fremskyndede livstests - altså hvor længe den holder. Dette skyldes det helt unikke design som er udført i høj kvalitet. Orbiloc lygten er derfor ekstremt modstandsdygtig overfor slag og tryk, og bliver ikke påvirket under chok, vibrationer eller trykændringer. Du kan derfor tabe den, kaste den eller endda køre den over, og lygten vil stadig virke - ikke at vi anbefaler det, men den hund skal ikke holde sig tilbage.\nFremstillet i Danmark & med 3 års Garanti\nOrbiloc Dual Safety Light er designet og bliver produceret i Danmark hos Orbilocs produktionsfaciliteter i Aarhus. Dette betyder også Orbiloc har fuld kontrol over fremstilling af deres lygter og kan derfor sikre de er produceret efter de højeste standarder indenfor kvalitet og teknologi.\nDet er også derfor professionelle atleter, weekendkrigere (Hardball, airsoft m.m.), militærer, politet og mange andre benytter sig af Orbiloc sikkerhedslygten til at højne deres sikkerhed og synlighed i deres omgivelser. En af de primære grunde til dette er fordi den lever op til de højeste standarder indenfor holdbarhed, synlighed og kvalitet. Som betyder den kan holde til selv disse ekstreme forhold.\nOrbiloc stoler så meget på deres eget produkt at de giver en udvidet 3-års garanti på deres lygter.\nOrbiloc Safety Light har to funktioner – blinkende og fast lys – som man kan vekslet imellem med blot én hånd, også selvom man har handsker på.\nOg du skifter nemt mellem de to funktioner, det eneste du skal, er ganske enkelt at dreje "Funktionsvælgeren" som er en rund ring, med en rillede trekant , som du skal deje, så den står foran den ønskede funktion.\nDu kan deje funktionsvælgereren uendeligt til højre og venstre, hvor den går forbi de fire positioner som der er – to SLUK positioner, en blinkende position og en fast/konstandt lys.\nBatterilevetiden er 100 timer på fast lys, og 250 timer på blink. Batterierne kan naturligvis skiftes.\nKan fastgøres på alt\nOrbiloc Dual kommer med forskellige mulighed for fastgørelser, og kan monteres på enten ejer, hund, liner og meget mere.\nLygten fra Orbiloc,bliver brugt af mange forskelle typer, som ikke er et problem,takket være de alsidig fastgørelses muligheder som den tilbyder, kan du fastgøre din Orbiloc Dual på enhver strop, pæl eller bælte, dette giver dig nærmest et uendelig antal muligheder for at være synlig og sikker uanset hvilke aktiviteter du og din hund begiver jer ud i.\nHåber i kunne bruge denne information omkring Orbiloc - har i spørgsmål kontakt os, så skal vi nok finde et svar til jer.\nJacob N. Masters I Vetboxen.dk


Kode 8 Filmanmeldelse - Film Rewievs\nalder 15+ (jeg) Pil headliner Stephen Amell og hans fætter, Robbie Amell.\n'/> Super-power actionfortælling kommer til kort; vold, sprog.\nEkspertanmeldelse X af YCommon Sense review | 1:05Kode 8 X af YOfficiel trailerKode 8 X af Y X af Y X af YForrige Næste\nForeslå en opdateringKode 8\nBruger 'magt aktiveret' til at symbolisere undertrykte grupper / mindretal, der behandles med grusom fordomme og som et resultat sidder fast i en cyklus af fattigdom og kriminalitet som et middel til at overleve.\nMens hovedpersonen har et godt hjerte, når han forsøger at få pengene til at dække de medicinske regninger for at redde sin mors liv, går han ind i et kriminelt liv og træffer svage beslutninger indtil slutningen. De primære kvindelige karakterer er portrætteret som svage. Mangfoldighed i støttebesætningen, men repræsentationer er tvivlsom.\nTung pistol vold. Flere dødsfald, for det meste ved at blive skudt ned (undertiden hensynsløs af politiet), men også kvæle, stikke og støde.\nScener finder sted i en stripklub; kvinder i baggrunden er ringe klædt, og en kvindes bryst er udsat. En ung kvinde er tvunget til at være en kriminalsherres kæreste.\nHyppig brug af 'f - k.' Andre stærke sprog inkluderer 'a-hole', 'bastards,' 'bitch,' 'd-k,' og 's-t.'\nbedste krystaller til vandmand\nScener finder sted i bagværelset i en bar, og flasker med alkohol ses i baggrunden. Brugere af et fiktivt stof vises nydt det høje uden negative konsekvenser.\nForældre skal vide detKode 8er et sci-fi-actiondrama om almindelige mennesker, der har superkræfter. De betragtes som farlige og skal kæmpe for at få solidt arbejde, hvilket har skabt generationsfattigdom. Nogle har vendt sig til kriminalitet som et middel til at overleve, primært narkotikahandel. Lægemidlet i filmen er fiktivt, men der er ikke en negativ konsekvens af at blive høj. Brugere vises oplever glæde, men synes aldrig uarbejdsdygtige eller ude af stand til at fungere normalt, mens de er under påvirkning. Våbenvåben er hyppig, og nogle af dødsfaldene forårsaget af de 'drevne' er grafiske og blodige. Politiet bliver portrætteret som fjenden: De bruger militær magt (og robotter), skyder først og stiller spørgsmål senere og - i det mindste en sag - retfærdiggør forsøg på at indramme en mistænkt. En kriminel chef driver en stripklub, hvor medarbejderne er (ikke) klædt til jobbet, inklusive en kvinde, hvis bryst er udsat for. Stærkt sprog inkluderer hyppig brug af 'f - k' og mere. Filmen - som sigter mod at skabe empati for og forståelse for mindretal i virkeligheden, der står over for undertrykkelse - blev udøvende produceret af Pil headliner Stephen Amell og hans fætter, Robbie Amell.\nVoksen Skrevet af din far i 25. oktober 2020 alder 11+\nikke så mange forbandelser, ikke for meget vold, Rapporter denne anmeldelse Voksen Skrevet af krishpatels 3. oktober 2020 alder 10+\ndet er en ok film, god mængde vold og ikke meget forbandelser Rapporter denne anmeldelse\nTeenager, 16 år gammel Skrevet af CriticalSneakers 7. oktober 2020 alder 15+\nIndeholder en suggestiv sexscene, vold og bande.\nIndeholder en suggestiv sexscene i en stripklub / bandehemmelighed.\nDer er en scene, hvor en stripper i en bikini seksuelt overfaldes.\nIngen nøgenhed vises.\nMasser af... Fortsæt med at læse Rapporter denne anmeldelse Teenager, 14 år gammel Skrevet af peopleparlor 26. april 2020 alder 12+\nVoldeligt, men fremragende.\nSelvom kode 8 har masser af vold, undertiden blodig og en unødvendig mængde sprog, er det stadig en god film med stærke beskeder. Rapporter denne anmeldelse\nden magiske skolebus kører igen\nKODE 8 finder sted i et samfund, der ikke stoler på 'magt aktiveret'. Så Connor (Robbie Amell), en bygningsarbejder, er blevet lært at skjule sine egne specielle evner. Men når hans mors kroniske sygdom bliver livstruende, accepterer Connor arbejde med en berygtet narkobarne for at dække de voksende medicinske regninger.\nHvis du vil tackle et superheltescenarie, der allerede er blevet spillet af Marvel, DC og Pixar, må det hellere være godt - og det er det ikke. The Avengers ( Captain America: Civil War ), X-Men ( Wolverine og X-Men: Apocalypse ) og Justice League ( Batman v. Superman: Dawn of Justice ) har alle allerede brugt plotlines, hvor verden vender sig mod superhelte og ser dem som en fare. Forskellen i denne skuffende film fra Stephen Amell (CW's egen grønne pil) er, at de her med supermagter ikke ser sig selv som helte. Når deres beføjelser bliver ulovlige, henvender de sig således til ulovlige aktiviteter - som at fremstille og sælge stoffer.\nMålet er ædelt: Det er klart, at filmen forsøger at skabe en grundsten for seerne til at forstå situationen for marginaliserede grupper, der forsøger at klare sig på trods af systemiske fordomme. MenKode 8ender med at føles som en fornærmelse mod disse samfund. For det første er den eneste sympatiske 'drevne' karakter en hvid mand (Robbie Amell), og han er kun opdrevet til sin skæbne ved hjælp af telekinetisk Garrett (Stephen Amell, også hvid), og får mulighed af den tankelæse narkoboss, der kører underverdenen (Greg Byrk, hvem erogsåhvid). De drevne kvinder og mændene i farve vises som svage eller i sidste ende ineffektive. Der er en asiatisk politimand med en grund til at have empati for de strømforsynede - men selv han skal operere på den hvide fyrs vilkår. Det hele viser bare, at selv når du har superkræfter, er det stadig en hvid mands verden.\nFamilier kan tale om Connors beslutning om at bruge hans færdigheder til ulovlige formål til at gøre noget godt for sin mor. Er der nogensinde en grund, der berettiger til at begå en forbrydelse?\nhvad du skal gøre, når du ser engletal\nHvordan gør det?Kode 8sammenligne behandlingen af dem med beføjelser med racistisk opførsel i den virkelige verden? Føles det sammenhængende og / eller hjalp dig med at føle empati for dem, der står over for lignende omstændigheder i vores verden?\nGlamourerer filmen stofbrug? Gør det faktum, at det er et fiktivt stof, en forskel?\nHvordan fremstilles politistyrken? Hvordan sammenlignes denne skildring med dem i andre futuristiske / actionfilm, du har set? Tror du, at Hollywoods negative skildringer af politiet påvirker samfundet? Hvis ja, hvordan?\nDiskuter brugen af bandeord i filmen. Hvorfor tror du, at forfattere inkluderer stærkt sprog, når de opretter et manuskript?\nPå DVD eller streaming: 13. december 2019\ndirektør: Jeff Chan\nanmeldelser af stolthed og fordomme og zombier\nda vi første gang mødte forældre guide\nbrunbjørn hvad ser du


Vedt�gter for Foreningen af Minoritetsaktion�rer i bankTrelleborg| bankTrelleborg aktier\nVigtig information til alle minoritetsaktion�rer\nLog ind og ret dine data\nVedt�gter for foreningen\nAdvokat Eigil Lego Andersen\nHistoriske retssager/- forl�b\nfor Foreningen af Minoritetsaktion�rer i bankTrelleborg\n� 1. Navn og hjemsted Foreningens navn er Foreningen af Minoritetsaktion�rer i bankTrelleborg. Foreningens hjemsted er Slagelse.\n� 2. Form�l Foreningens form�l er at varetage medlemmernes �konomiske og ideelle interesser i deres egenskab af minoritetsaktion�rer i bankTrelleborg i forhold til personer, selskaber, fonde og myndigheder, som har p�f�rt medlemmerne tab, eller har medvirket til eller draget fordel af tvangsindl�sning af medlemmernes aktier i bankTrelleborg. Foreningen kan v�re grupperepr�sentant for tvangsindl�ste bankTrelleborg-aktion�rer, herunder i sp�rgsm�let om tvangsindl�sningens gyldighed og indl�sningskursen.\n� 3. Medlemskab Som medlem af Foreningen kan optages enhver person eller selskab m.v., som ved d�gnets begyndelse den 22. januar 2008 ejede aktier i bankTrelleborg, dog at Fonden for bankTrelleborg, Sydbank og medlemmer af ledelsen for Fonden for bankTrelleborg, bankTrelleborg og Sydbank ikke er berettiget til medlemskab. Bestyrelsen kan afvise en indmeldelse eller slette en indmeldt, hvis medlemmet ikke inden for en af bestyrelsen fastsat frist pr�sterer en efter bestyrelsens sk�n tilfredsstillende dokumentation for opfyldelse af medlemsbetingelserne. Ved indmeldelse betales et indmeldelsesgebyr, der indtil videre udg�r 300 kr. Medlemmer betaler et �rligt kontingent efter generalforsamlingens bestemmelse. Ved indmeldelse bemyndiger medlemmet den i � 4 n�vnte advokat til at repr�sentere sig som n�vnt i � 4. Repr�sentationsretten bortfalder ved og kun ved oph�r af medlemskab, ved udmeldelse, sletning eller eksklusion. Et medlem kan til enhver tid ved skriftlig meddelelse udmelde sig af Foreningen. Ved udmeldelse bortfalder eventuel kontingentrestance. Medlemmet f�r hverken indmeldelsesgebyr eller kontingent refunderet helt eller delvis. Bestyrelsen kan slette et medlem, der er i restance med indmeldelsesgebyr eller kontingent ud over 30 dage. Bestyrelsen kan ved enstemmig beslutning ekskludere et medlem, som modarbejder Foreningens form�l, eller hvis medlemskab er egnet til at forringe Foreningens anseelse. � 4. Advokatrepr�sentation Bestyrelsen antager en advokat, der for Foreningens regning er berettiget til at repr�sentere s�vel Foreningen som dens enkelte medlemmer. Hverken Foreningen eller advokaten kan indg� bindende aftale om et medlems krav mod tredjemand, men kan indlede forhandlinger med tredjemand med henblik p� fremkaldelse af tilbud fra tredjemand, som det enkelte medlem kan acceptere eller afsl�, ligesom Foreningen og advokaten efter aftale med Foreningen p� det enkelte medlems vegne kan indgive anmodninger, ans�gning og klager til offentlige myndigheder.\nForeningen eller advokaten er ikke i kraft af foranst�ende bemyndigelse berettigede til at anl�gge retssag p� det enkelte medlems vegne. Foreningen kan dog som potentiel grupperepr�sentant anl�gge gruppes�gsm�l, hvortil det enkelte medlem kan tilmelde sig eller undlade at tilmelde sig efter lovgivningens almindelige regler.\n� 5. Bestyrelse og tegning Foreningen ledes af en bestyrelse p� 3-5 medlemmer. Indtil f�rste generalforsamling udg�res bestyrelsen af Frederik Bruhn-Petersen, Jan Marcher og Martin V�lund. Valgbare til bestyrelsen er dels fysiske personer, der er medlem af Foreningen, dels fysiske personer, der er ledelsesmedlem af et selskab m.v., som er medlem af Foreningen. Bestyrelsen v�lger af sin midte en formand. Foreningen tegnes af formanden i forening med et yderligere medlem af bestyrelsen. Bestyrelsens beslutninger tr�ffes ved almindelig stemmeflerhed, med mindre andet fremg�r af vedt�gterne. Bestyrelseshvervet er ul�nnet, men Foreningen d�kker bestyrelsens direkte udgifter i forbindelse med hvervet.\n� 6. Generalforsamling Ordin�r generalforsamling afholdes senest i maj, f�rste gang senest i maj 2009. Generalforsamlingerne afholdes i Slagelse, i K�benhavn eller andet sted i Region Hovedstaden. Ethvert medlem er berettiget til at deltage i generalforsamlingen personligt eller ved fuldmagt til et andet medlem, bestyrelsen eller en advokat. Et medlem kan i en fuldmagt til bestyrelsen give n�rmere forskrifter om stemmerettens ud�velse, som det p�hviler dirigenten at p�se. Er en s�dan fuldmagt uklar i relation til et eller flere dagsordenspunkter, kan der p� det uklare punkt ikke stemmes i henhold til fuldmagten. Fuldmagter til andre end bestyrelsen m� ikke indeholde forskrifter om stemmerettens ud�velse. Generalforsamlinger ledes af en af bestyrelsen udpeget dirigent, der skal v�re advokat. Dirigenten afg�r alle sp�rgsm�l om sagernes behandling og afstemningsm�den, herunder om der skal ske skriftlig afstemning. P� generalforsamlingen har hvert medlem �n stemme. Dagsordenen for den ordin�re generalforsamling skal omfatte: 1. Bestyrelsens beretning.\n2. Forel�ggelse og godkendelse af �rsrapport.\n6. Eventuelt. Ekstraordin�r generalforsamling indkaldes efter bestyrelsens beslutning. Ekstraordin�r generalforsamling skal endvidere indkaldes, hvis revisor anmoder herom eller hvis der frems�ttes et skriftligt forslag af mindst 50 medlemmer med anmodning om behandling p� ekstraordin�r generalforsamling til afholdelse senest 30 dage efter bestyrelsens modtagelse af forslaget. Alle generalforsamlinger indkaldes s� vidt muligt pr. e-mail og ellers pr. almindeligt brev med mindst 8 dages varsel. Beslutninger p� generalforsamlingen tr�ffes med almindelig stemmeflerhed. Vedt�gts�ndringer eller beslutning om opl�sning kr�ver dog vedtagelse med 2/3 majoritet af de i afstemningen deltagende medlemmer. Med mindre forslaget til vedt�gts�ndring er fremsat af eller tiltr�dt af bestyrelsen kr�ves yderligere, at mindst 40% af Foreningens medlemmer deltager i afstemningen. Er dette krav ikke opfyldt, men forslaget vedtages med 2/3 majoritet, indkaldes til en ny generalforsamling til afholdelse inden 30 dage, og p� denne generalforsamling kan vedt�gts�ndringen vedtages med 2/3 majoritet af de i afstemningen deltagende uden hensyn til antal deltagere.\n� 7. Revision Foreningens �rsrapport revideres af generalforsamlingen valgt statsautoriseret eller registreret revisor. For tiden indtil f�rste generalforsamling er Dansk Revision Roskilde revisor.\n� 8. Regnskabs�r Foreningens regnskabs�r er kalender�ret. F�rste regnskabs�r l�ber fra stiftelsen 1. februar 2008 til 31. december 2008.\n� 9 Opl�sning Ved Foreningens opl�sning fordeles nettoformuen ligeligt blandt medlemmerne. K�benhavn, den 1. februar 2008\nFrederik Bruhn-Petersen\t\tMartin V�lund\nVedt�gter i underskrevet stand\nAdmin | Kontakt


Internet firmaer med design sofaborde\nDesignfund.dk er nu iblandt de bedste internet varehuse der sælger boligartikler. Netbutikkens sortiment favner på den anden side af 4000 produkter fra diverse brands. Forhandlerens Trustpilot-rating på 8,9 ud af 10 viser god kundeloyalitet. Tallet er baseret på 826 anmeldelser, hvoraf 583 af disse giver topkarakter. På Facebook er 12763 mennesker fans af Designfund.dk, og her har forhandleren modtaget 31 vurderinger med en middel rating på 4,2 af 5, som lige så vel er utrolig overlegent.\nDubuy.dk er nu imellem de mest populære internet selskaber der sælger boligartikler. Virksomhedens udvalg udgøres af over 18000 varer fra diverse brands. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,7 ud af 10 tilkendegiver utrolig kundeloyalitet. Tallet er baseret på 2677 bedømmelser, hvoraf 2129 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 15637 brugere tilhængere af Dubuy.dk, og her har firmaet modtaget 535 ratings med en gennemsnitlig score på 4,35 ud af 5, hvilket tillige er super flot.\nMoebelKompagniet.dk er i dag iblandt de førende online firmaer der sælger boligartikler. Webbutikkens sortiment udgøres af over 1500 produkter fra forskellige mærker. Virksomhedens Trustpilot-score på 9 ud af 10 markerer god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 239 anmeldelser, hvoraf 206 af disse giver topkarakter. På Facebook er 9539 mennesker fans af MoebelKompagniet.dk, og her har forretningen modtaget 109 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,9 af 5, som lige så vel er yderst flot.\nIllux.dk er pt. iblandt de mest populære webshops med boligartikler. Webshoppens sortiment omfatter mere end 1000 produkter fra diverse brands. Netshoppens Trustpilot-rating på 9,2 af 10 viser stor kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 235 evalueringer, hvoraf 194 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7513 brugere fans af Illux.dk, og her har forhandleren modtaget 44 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,7 ud af 5, som også er meget imponerende.\nWallstickerland.dk er nu iblandt de mest populære e-butikker der sælger boligartikler. Netshoppens udvalg favner opimod 500 varer fra forskellige brands. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 7,8 af 10 giver indtryk af en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 59 anmeldelser, hvoraf 41 af dem giver topkarakter. På Facebook er 39170 personer tilhængere af Wallstickerland.dk, og herpå har netshoppen modtaget 32 evalueringer med en middel score på 4,3 ud af 5, hvilket ligeledes er temmelig godt.\nDesign Sofaborde efterspørges på internettet\nEn masse internet butikker foreslår til alt held en lang række forskellige leveringsløsninger. En af de mest almindelige er p.t. at få leveret til et udleveringssted, hvor det er muligt at hente de nyindkøbte produkter når du har mulighed for det. Fragtløsningen er altså rigtig smertefri, og oftest ligeledes den mest betalelige fragttype.\nDu kunne ligeledes prøve at få produkterne leveret til dit hus eller til adressen på dit arbejde. Fragtløsningen er sædvanligvis en tand dyrere, men samtidig rigtig uproblematisk. Den mest betalelige fragtløsning af design sofaborde vil dog altid være at hente varerne selv, hvilket dog er betinget af at du opholder dig med kort afstand til design sofaborde online shoppens adresse.\nFragtperioden er naturligvis ultra relevant om vi behøver varerne inden for få dage, så herved er det skam på sin plads at man undersøger den anslåede leveringstid ved den relevante vare.\nAdskillige design sofaborde e-butikker i Danmark garanterer levering efter en enkelt hverdag på flere produkter, hvilket dog afhænger af at du når at bestille forud for et fastsat klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få design sofaborde afsendt forinden pakkemedarbejderne får fri.\nVisse shops på nettet yder gebyrfri levering, men i reglen kræver det at der shoppes for et præcist beløb. Som alternativ bør man udvælge den billigste form for fragt, som typisk – uden hensyn til om man er i Herning, Nyborg eller Hørning – vil være at få fragtfirmaet til at bringe ordren til et udleveringssted.\nDet er særdeles nemt for almindelige dødelige at sammenligne priser på design sofaborde fra flere internet varehuse, og til gengæld har flere online varehuse været nødt til at formindske priserne på mange af deres produkter – til juniorer, samt til herrer og damer – betydeligt, og endda nogle gange yde levering uden betaling.\nDet kan dog stadigvæk være udbytterigt at kontrollere enkelte e-shops efter design sofaborde rabat inden du handler, således at du er skråsikker på at modtage den mest attraktive pris.\nDu skal imidlertid være så påpasselig, at ifald en butik udbyder design sofaborde til salg for en pris som kan ses som helt fantastisk god, kunne det for det meste være et symbol på en fup e-handler. Shopping med kort er dog indbefattet af en foranstaltning, der bistår en imod fup butikker på nettet.\nVi slår generelt et slag for betalinger med kort eller mobilbetaling. Alternativt bør du anvende en afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, hvis du agter at finansiere pengene over tid.\nForinden nogen shopper design sofaborde i en webbutik behøver man for at være sikker få overblik over webbutikkens regler, dog er det bare et tidskrævende projekt.\nEn anden mulighed kunne måske være at se om netshoppen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det skulle være en tilkendegivelse af at e-forretningen overholder de officielle regler, og at e-forhandleren lejlighedsvis monitoreres af eksperter som er indført i vilkårene. Det er en rigtig god anledning til opbakning, såfremt du forvoldes dilemmaer som følge af dit køb.\nLigeledes går vi ind for at kunden er på vagt for de mest betydningsfulde vilkår der har indvirkning på transaktionen, for eksempel den returrettighed på design sofaborde online forretningen tilsikrer. På grund af dette er det desuden afgørende, at man til enhver tid beholder sin faktura, således man senere kan bevidne sin shopping, uden hensyn til om du skal købe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot giver dig rigtig fine muligheder for at læse ganske mange øvrige brugeres meninger og derfor stiller vi forslag om, at du beser internet webshoppens design sofaborde omtaler inden du færdiggør din shopping.\nFacebook medfører lige så vel uden sammenligning fine metoder til at få indsigt i online forretningens pålidelighed. Her ses nogle internet varehuse som tilbyder folk at udfærdige en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket også kan tages i brug til at bedømme kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har et fast samarbejde med en gruppe firmaer på nettet når vi publicerer firmaernes tilbud, og får honorar når den bruger vi sender videre fuldfører en bestilling.\nInformationer angående design sofaborde og forretninger på nettet værnes om ofte, men der gives ikke garantier imod rettelser der eventuelt er udarbejdet efter at vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.


B&B San Rocco i Gargnano til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 73 ejendomme i Gargnano.\nVia Don Primo Adami 30, Gargnano, Gargnano, Italien, 25084 - Se på kort\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Gargnano, så er B&B San Rocco et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Gargnano. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet lufthavnstransport, transportservice.\nAtmosfæren på B&B San Rocco afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, bruser, badekar, hårtørrer er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på B&B San Rocco.\nAlle slags rejsende (91) Par (46) Rejsende alene (9) Familie med små børn (13) Familie med store børn (8) Gruppe (15)


Faxenyt.dk » Henning Carlsen VVS A/S bliver en del af Finn L. & Davidsen A/S\nMandag 25. juni 2018 kl. 13:48\nThomas Thyge Henning Carlsen VVS A/S og Lasse Houengaard fra Finn L & Davidsen A/S stod i lære sammen i Køge i 1990’erne.\nMens alle andre er på vej på sommerferie, er Finn L. & Davidsen i gang med alt andet end at holde ferie. De har netop købt Henning Carlsen VVS A/S i Køge, og er allerede i fuld gang med at fusionere de to virksomheder. Et skridt i retning mod at levere flere og endnu bedre ydelser til kunderne i Køge og omegn.\nHenning Carlsen VVS A/S er en af Køges ældste VVS-virksomheder og har igennem mere end 50 år serviceret deres kunder med alle typer VVS-opgaver.\nKundenærvær og sans for kvalitet har været medvirkende til virksomhedens positive renomme, og indehaver Thomas Thyge har i flere år haft en ambition om at være en del af noget større. Og det sker nu, hvor Henning Carlsen VVS A/S fusionerer med El- og VVS-virksomheden Finn L. & Davidsen A/S (FLD).\nBåde Finn L. & Davidsen A/S og Henning Carlsen VVS A/S er virksomheder med mange år på bagen. Begge forretninger bygger på årelange kunderelationer, som hviler trygt på et fundament af håndværk og service af høj kvalitet. De gode gamle dyder, om man vil. Og det er netop en af de afgørende faktorer for aftalen, som pr. 1. juli betyder, at de to virksomheder bliver én samlet enhed under Finn L. &\n- Vi gør dette tilkøb, fordi vi ønsker en positionering i lokalområdet omkring Køge, som i øjeblikket er en metropol i vækst, forklarer Lasse Houengaard, indehaver af Finn L. & Davidsen A/S. - Vi har valgt Henning Carlsen VVS A/S, fordi virksomhedens drives under det samme værdisæt, som FLD drives under. Dermed er de bedst mulige forudsætninger for en fusionering af selskaberne tilstede, forklarer han.\nVærdisættet blev født i Køge\nDet lyder umiddelbart som en tilfældighed, at de to virksomheder har så mange ting til fælles. Men Lasse Houengaard og Thomas Thyge blev gode venner, da de i 1990’erne stod i VVS-lære hos Emil Holst i Køge. Her fødtes mange af de værdier, som deres virksomheder drives på i dag, og deres ledelses- og forretningsmæssige kundskaber tager afsæt i mange af de ting, de lærte hos VVS-engroslageret på Tangmosevej.\nDe to venner har holdt sammen lige siden og fusionerer nu deres virksomheder under Finn L. & Davidsen A/S, som dækker Sjælland og København fra de eksisterende 4 lokalafdelinger. Med den nye og femte afdeling i Køge, tæller virksomheden næsten 150 medarbejdere og dækker både El, VVS, forsikring, entreprise og energirenoveringer. Et ekspertisespænd, som nu også kommer Thomas Thyges eksisterende kunder til gavn.\n- Fordelen for vores kunder er, at vi nu har endnu flere kompetencer at byde ind med. Vi dækker flere fagområder, bl.a. med egen el- og energiafdeling, vi har flere kompetencer på udførelsen og dækker bredere, forklarer Thomas Thyge.\nHans 15 medarbejdere kommer til at indgå som en selvstændig afdeling i samme lokaler i Køge, blot med et andet virksomhedsnavn, og en større organisation i ryggen.\nGår forrest i branchen\nI strategierne for de to virksomheder, har uddannelse og lærlinge altid spillet en vigtig rolle, og det bliver det ved med.\nFinn L. & Davidsen A/S har et af de bedst tilrettelagte lærlingeprogrammer i branchen med bl.a. udvekslingsaftale med en australsk virksomhed, og en lærlingekultur, der fordrer ligeværd og selvstændighed fra første dag.\nVirksomheden er ofte først med nye tiltag i en ellers konservativ branche, og det var også dem, der sidste år lancerede FLD Direct, hvor privatkunder kan booke en håndværker på nettet, fuldstændig som når du bestiller en tid hos frisøren.\nThomas Thyge og hans kollegaer ser frem til fortsat at betjene kunder i Køge og omegn og glæder sig til alt det spændende arbejde, som fremtiden bringer sammen med alle de nye kollegaer i Finn L. & Davidsen A/S.


Mobil: +45 25 10 05 65\nTlf.: +45 72 30 72 48\nSekretær: Anita Svendsen\nDaniel Constantin Brun Pedersen arbejder i afdelingen for Finansiering og Insolvens og beskæftiger sig med erhvervsrelaterede problemstillinger inden for insolvensretten. Han har erfaring med behandling af større og mindre konkursboer, varetagelse af kreditorinteresser samt førelse af retssager inden for insolvensrettens område.\nMere om Daniel Constantin Brun Pedersen\nDaniel har betydelig erfaring med rådgivning af offentlige myndigheder om planlægning og gennemførelse af indkøb efter såvel de nationale udbudsregler som EU's udbudsdirektiver. Herunder særligt med indkøb af it-tjenesteydelser, hvor han blandt andet har bistået med koncipering af it-kontrakter og kontraktstyring.\nDerudover har Daniel erfaring med retssagsbehandling, herunder førelse af retssager ved byretten og landsretten inden for en bred vifte af emner inden for skatte- og afgiftsretten.


Radikale har listen klar til Aalborg byråd – Radikale Aalborg\nRadikale har listen klar til Aalborg byråd\nRadikale Venstre Aalborg har afholdt digitalt opstillingsmøde og har nu 12 kandidater klar til det kommende byrådsvalg i Aalborg Kommune.\nJørgen Hein var allerede valgt som partiets spidskandidat på et selvstændigt opstillingsmøde i efteråret, og formålet med dette møde var derfor at få fastlagt resten af listen. Det gav opstilling til yderligere 11 kandidater.\nPå pladserne fra to til fem på listen kom Daniel Nyboe Andersen, Heidi Holler, Jens Christian Møller og Mulle Jensen.\nNummer to på listen er Daniel Nyboe Andersen, 43 år, iværksætter hos Danske Fagkonferencer og Fageksperter.dk, tidligere 1. viceborgmester i Aalborg kommune.\nOm sin opstilling siger han: ”Den helt store opgave bliver, at sørge for at få alle med og samle alle op efter mere end et år med COVID-19. Vi har stort set alle sammen haft et usædvanligt hårdt år med ekstra slid og stress og brug af alle ressourcer for at holde ud og holde ved. Jeg vil have ekstra fokus på, at kommunen gør en ekstra indsats for at få hjulpet alle godt i gang på den anden side af pandemien. Det er der et kæmpe behov for!”\nListens nummer tre er Heidi Holler, 31 år, mor til to døtre og Udviklingskonsulent hos Region Nordjylland.\nHun fortæller: “Jeg vil kæmpe for det gode familieliv i Aalborg Kommune. Det indebærer kvalitet og frihed i dagtilbud og skole, et bredt udvalg af kultur- og fritidsinteresser og attraktive job- og karrieremuligheder.”\nNummer fire på listen er Jens Christian Møller, 37 år, Indkøbschef.\nHan forklarer: “Jeg vil sætte mine professionelle kompetencer i spil, for at få klimapolitik og plads til personlig frihed omsat fra tanke til handling. Jeg ønsker at gøre lokalpolitik håndgribeligt for den enkelte nordjyde, og inspirere til trivsel for alle sociale lag. Mine mærkesager er bæredygtighed og livskvalitet for den enkelte”\nListens nummer fem er Mulle Jensen, 53 år, overlæge på Aalborg Universitetshospital, også opstillet til regionsrådet.\nHun fortæller: “Som læge vil jeg gerne fokusere på forebyggelse og sundhed. Jeg mener, at vi skal satse langt mere på at forebygge de kroniske sygdomme, som i dag rammer alt for mange borgere. Derudover vil jeg fokusere på bæredygtighed, hvor Aalborg som stor kommune et stort ansvar.”\nPladserne fra seks til 12 på listen besættes af Niels Mølgård, Anders Hind, Frederik Asgeir Berg, Keld Kollerup Kvist, Jakob Hast Prins, Jan Skrubbeltrang og Theis Michelsen Nielsen. Partiets bestyrelse er bemyndiget til at kunne opstille flere kandidater nederst på listen, hvis flere skulle få interesse frem mod valget.\nTlf (formand): 29673019\nE-mail (formand): philiptarning@gmail.com


Ny MacBook Air får USB 3.1 - Tweak.dk\nNy MacBook Air får USB 3.1\nDet svirrer med rygter omkring Apples nye MacBook Air. Vi ved, at den bliver udstyret med en 12 tommer skærm, men nu er der altså nye og ret troværdige rygter omkring, at den nye MacBook Air bl.a. udstyres med den nye USB 3.1 standard.\nDerudover udstyres den nye MacBook Air med dual channel LPDDR3 RAM samt den nyeste Core M Broadwell-U CPU, som er en processor med integreret grafikchip, som får en TDP på blot 15 W. Dette muliggør blæserløs køling, hvilket Apple også arbejder på at integrere, hvilket vil gøre den nye MacBook Air til en ultrabook, der larmer minimalt, og som bruger meget lidt strøm, hvilket medfører længere batterilevetid.\nSidst, men ikke mindst, så udstyres den nye MacBook Air som nævnt med den nye USB 3.1 standard, hvilket betyder, at der i teorien kan overføres med op til 10 Gbit/s, hvilket svarer til 1250 MB/s. Derudover kan der overføres mere strøm via USB 3.1, hvilket gør, at trådløse enheder, der er tilsluttet computeren, oplades hurtigere.\nDu kan i øvrigt læse mere om USB 3.1 standarden ved at klikke HER.\nSkrevet af Mads den 29. Dec 2014. Nyheden er læst 1605 gang(e).


Revolution Music - Viser artikler med tag: Swans\nDet amerikanske band Swans, der i de tidlige år var kendt som et post-punk band, gæster på fredag (d. 23. november) det kongelige danske konservatoriums koncertsal. Efter at have gæstet det danske på Roskilde Festival 2011 vender bandet nu tilbage til Danmark. Med i tasken har bandet deres 2012 udgivelsen The Seer. Skulle man ikke have noget at tage sig til og lyder et band der spænder over genre som post-punk, experimental rock og art rock som noget for dig, vil vi fra Revolution Music klart anbefale koncerten.\nSwans – en svær anmeldelse at skulle skrive. Uhåndterbart og svært at sætte ord på. Grundlæggende facts: Swans spillede fredag d. 23. november på Frederiksberg, i musikkonservatoriets koncertsal med opvarmning fra Sir Richard Bishop. Nuvel, lets hit it\nSir Richard Bishop er intet mindre end en guitar virtuoso. Aktiv siden 1979, udgav amerikaneren for nyligt albummet Intermezzo, der endnu en gang fremviste en amerikaner med nogle særdeles livlige fingre. At opleve disse fingrer i en liveperformance, i musikkonservatoriets perfekte rammer, var en sand fornøjelse. Sir Richard Bishop indtog den intime scene i afslappet tilstand, og tilbagelagde de efterfølgende 45 minutter i ligeledes samme tilstand. I en fuldstændig tavs sal, kun afbrudt af klapsalver, imponerede Bishop med hans guitarteknik, der kun blev afbrudt af en stille susen fra barområdet, når dørene stille blev åbent og lukket. Intimiteten var enorm. Uden at veksle mere end to sætninger med publikum; ””Nice place you have here” og ”I’m so glad to see you all” (sidste frit fra hukommelsen), formåede Bishop, kun med sin guitar, at tryllebinde publikum, lidt ala en massehypnose, udført med to hænder og en guitar.\nDer skal ikke være nogen tvivl om at Bishop leverede en fantastisk oplevelse, i hvert fald for undertegnede. Salen var på daværende tidspunkt ikke engang halvt fyldt op og det må antages at det enten var grundet manglende interesse eller uvidenhed. Uanset hvilke, gik publikum, der havde fundet plads i baren, glip af en personlighed og oplevelse der sjældent er mulig at opleve i så valafbalancerede akustiske omgivelser.\nNok roser, der skal også ris til. Om end Bishop var fortryllende, var tre kvarter om muligt ti minutter for meget. Nogle af de mere drømmende passager, fungerede alt for godt efter formålet og undertegnedes tanker driftede i en grad, der flyttede fokus fra hvad der skete på scenen, til helt andre steder. Dertil, trods utrolig alsidighed, havde Bishop forventede problemer med at holde momentum. Det er svært ikke at gentage sig selv, lige meget hvor velsnittede fingre man har, når man kun har at gøre med en guitar. Endelig var Bishops opvarmning i sin rigdom, noget af en pendant til det enormt støjende og kaotiske hovednavn. Nuvel, Michael Gira havde selv peget på Bishop til opvarmning, men det ændre ikke ved faktum. 4,5 til Bishop for en speciel og medrivende oplevelse.\nEfter en mindre pause og tilkomsten af en god del publikum, var det lidt over 22 blevet NY bandets tur til at gå på scenen. I samme afslappede tempo og humør som Bishop gik bandet på scenen til et publikum, der muligvis havde ligeså svært ved at finde ud af hvad de kunne forvente som undertegnede. Om end musikkonservatoriets koncertsal, lydmæssigt burde være de perfekte rammer, var rammerne rent publikumsmæssigt knapt så gode, set i relation til koncerttypen. Med siddepladser hele vejen rundt om scenen, var der ikke meget rock´n´roll over opsætningen. Et faktum amerikanerne tydeligvis havde lagt mærke til, hvilket medførte at Gira, med det samme inviterede publikum op på scenen og derved fik nedlagt nogle af de barriere salen ellers direkte opstillede.\nHerefter blev det til lidt over to timers Swans på et lydniveau, som undertegnede aldrig har oplevet lignende af, trods et utal af livekoncerter. For dem der ikke var til stede, kan det bedst beskrives som at få en pude blidt klasket i maven, så tydelig var vibrationerne. Er det ikke nok, kan det tilføjes, at vibrationerne fik en af de opsatte forstærkertårne til at vælte ned. Desværre, lige ned i hovedet på en af dem der havde sat sig på scenen. Det var ekstremt højt. Til at starte med fungerede det, men som koncerten skred frem, krøb tanken om at det hele havde fungeret bedre i de exceptionelle omgivelser, hvis lydniveauet ikke havde været braget op, længer og længere frem. De små finurligheder var mindre tydelige end optimalt og det skar i oplevelsen.\nFor at afrunde kritikken, var de lidt over 2 timer, ligeledes en smule for lang tid. Trods forberedelser og forventninger om til tider monotome perioder, gik det afslutningsvis fra spændende, ukontrolleret og medrivende til generende, langtrukkent og ufokuseret – sidste værende fra undertegnedes side, for der var ingen tvivl om at der var fokus blandt medlemmerne i bandet. Ej heller tvivl om at de leverede hvad de skulle, især vildmanden Thor Harris imponerede, mens Norman Westbergs trancelignende tilstand imponerede på et helt andet niveau. Gira fremstod som forventet som den frontfigur han har ry for. Indlevende, styrende som en klassisk pianist og udsyret som man forestiller sig hans generation, havde han teten under hele koncerten.\nDet var medrivende, kaotisk, alternativt og om ikke andet enormt støjende. Swans var på, publikum det samme og med samme respekt og æredyd som under Bishop. Værende en noget blandet landhandel bestod publikum af rockkoryfæer, musiknørder, tidligere/nuværende punkerrocker og andet godtfolk – men ingen tosser der partout skulle stå og snakke realøkonomi og andet hverdags lirumlarum under koncerten. Folk var kommet for at lytte, opleve og nyde – befriende! Som angivet fik publikum også mere end rigelig at lytte til og jeg er sikker på at der er nogle stykker der kunne høre resterne af koncerten på indersiden af øret resten af aftenen, ja muligvis den efterfølgende dag.\nSwans lukkede og slukkede omkring 00:30. Lidt senere end ventet grundet uventet trommeskifte – der blev spillet igennem. Bandet takkede af, virkede tydeligt om som det havde været en succes og det havde det til dels også. Jeg kan ikke lade vær med at tænke på hvordan koncerten havde været, hvis støjniveauet ikke havde været så højt. Jeg er bevidst om at støjen er en del af bandet live, men alligevel. Forventningerne var høje, muligvis for høje, men hvad andet kan man have. De blev ikke helt udlevet og desværre forsvandt noget af den magi bandet leverede på forunderligvis efter den tvungne pause omkring trommeskifte. Det bliver derved ikke til mere end 4,5 til Swans.\nAfrundet blev det en speciel aften. Opvarmning såvel som hovednavn leverede, om end ikke til perfektion. Omgivelserne var perfekt og mulighederne for en lydmæssig perfekt oplevelse kunne ikke være bedre. Overordnet set er der ikke tvivl om at det var en god fredag aften. Alligevel er der et eller andet der mangler, den lille ekstra ting der gør det hele til noget specielt. Måske er jeg bare for kritisk? Jeg er sikker på at andre til stede havde en anden oplevelse end jeg, men anmeldelser er nu engang subjektive.\nFor en god ordens skyld, vil jeg tilføje, at det så ud som om gutten der fik en forstærker i hoved ikke led større skade end en ordentlig bule.\nKlik her for at se billeder fra koncerten med Swans


Ponto-system - Ofte stillede spørgsmål | Oticon Medical\nHvem er egnet til et benforankret høresystem?\nProblemer i øregangen og mellemøret kan hindre høreapparater i at levere et lydsignal af god kvalitet til det indre øre, fordi mange af de luftbårne lydbølger blokeres. Benledningshøresystemer undgår dette problem ved at sende lydvibrationer direkte til det indre øre igennem kraniet. En ekstra fordel er, at hvis du regelmæssigt har øreinfektioner eller øreirritation, så vil du sandsynligvis opleve en reducering af disse symptomer, fordi lydprocessoren ikke blokerer din øregang.\nHvordan fungerer et benledende høresystem?\nLydprocessoren klikkes let på abutment eller sættes på et Ponto Softband. Når det sidder fast, registrerer det lydbølger på stort set samme måde som et almindeligt høreapparat. I stedet for at sende disse lydbølger igennem ørekanalen, omdanner lydprocessoren dem til lydvibrationer, der sendes igennem knoglen, dette betyder at de omgår det ydre øre og mellemøret. Hvis lydprocessoren er sat på via abutment betyder den direkte forbindelse mellem lydprocessor og knoglen gennem implantatet og abutment, at din hud ikke dæmper lydvibrationerne, hvilket giver en klarere lyd.\nFindes der situationer, hvor jeg ikke kan have min lydprocessor på?\nLydprocessoren er stænktæt men ikke vandtæt, så du er nødt til at tage det af, før du tager brusebad eller svømmer. Du skal tage det af, når du udøver kontaktsport for at undgå at beskadige eller tabe det. I sådanne perioder kan du bruge et cover til at skjule abutment. Du bør også tage lydprocessoren af, før du går i seng.\nVil jeg kunne bruge min mobiltelefon og andre smart-enheder med lydprocessoren?\nUanset, om du skal deltage i et videoopkald, se tv eller tale i telefon, så kan din Ponto 5 Mini\noprette trådløs forbindelse til en lang række enheder, som bruges i hverdagslivet.\n• 2,4 GHz Bluetooth lavenergitilslutning til din smartphone\n• Oticon ON-appen justerer lydstyrken, ændrer programmer og meget andet ved hjælp af din telefon\n• EduMic streamer lærerens stemme eller slutter til FM eller telespole\n• ConnectClip streamer til og fra din smartphone og bruger den som fjernmikrofon\n• TV Adapter 3.0 streamer lyd fra dit tv\n• Oticon RemoteCare-appen bistår ved onlineaftaler med din audiolog\n• IFTTT – tingenes internet slutter til internetaktiverede enheder og tjenester\n• Ponto Care-appen understøtter, så du får den bedst mulige oplevelse med Ponto 5 Mini\nPonto 4 er lavet til iPhone®, hvilket gør det nemt at oprette direkte forbindelse til din iPhone® eller iPad®\nMed Oticon ON App kan du tilslutte mobiltelefoner og andre enheder med Bluetooth-tilslutning direkte til Ponto 4, så du kan skifte program og regulere lydstyrken. Til telefonsamtaler og streaming med en smartphone kan du bruge ConnectClip sammen med Ponto 4.\nPonto 4 er ligeledes kompatibel med Bluetooth -aktiverede smart-højtalere, der byder på andre funktioner gennem IFTTT-protokollen (hvor dette understøttes).\nPonto 3 og Ponto Plus understøtter trådløs kommunikation og kan tilsluttes mobiltelefoner eller enheder med en Bluetooth-tilslutning gennem Oticon Medical Streamer.\nKan jeg bruge briller, hjelm eller hat efter operationen?\nUnder vurderingen skal du huske at nævne eventuel hovedbeklædning, som du gerne vil gå med eller skal bruge. Kirurgen kan så tage højde for dette under planlægning af indgrebet.\nKan Ponto aktivere sikkerhedsalarmer i lufthavne, og er der nogen problemer i forbindelse med at flyve?\nDa implantatet og abutmentet er lavet af titanium, vil de ikke aktivere en alarm. I lufthavnen skal du informere sikkerhedspersonalet om, at du har et implanteret høresystem. Sikkerhedspersonalet vil informere dig om evt. anbefalinger med hensyn til, om det er nødvendigt at tage enheden af.\nNår du bruger Ponto, hvis Bluetooth ikke er tilladt af flypersonalet, skal du slukke for lydprocessoren under start og landing.\nEr der bestemte vejrforhold, jeg skal være opmærksom på?\nHvis du besøger eller bor i et område med høj luftfugtighed, skal du opbevare lydprocessoren i tørreboksen hver nat. Tørrekapslen i denne beholder absorberer eventuel resterende fugtighed. Hvis du ikke har en tørreboks, kan du spørge din klinik, hvordan du får fat i en.\nDin lydprocessor må aldrig udsættes for kraftig varme fx ved at lade det ligge i direkte sollys på bilens instrumentbræt, da kraftig varme kan beskadige det.\nHvis du er udendørs på en regnvejrsdag, skal du bruge en paraply til at beskytte din Ponto-lydprocessor.\nI ekstremt støvede miljøer skal du tage lydprocessoren af, da en ophobning af støvpartikler kan beskadige det. Når du kommer hjem, skal du huske at rense både implantatområdet og abutment.\nSvømning burde ikke være noget problem, når blot huden er helet op. Efter svømning skal du tage brusebad for at rense abutment.\nVigtigt: Du skal tage lydprocessoren af før svømning og brusebad, da den ikke er vandtæt.\nEr der særlige forholdsregler, jeg skal tage, når lydprocessoren er slukket?\nHvis du tager lydprocessoren af, ligegyldigt hvor længe, kan du beskytte abutmentet med det specielle cover, der medfølger. Det vil både skjule det og holde det rent. Det er også godt altid at opbevare lydprocessoren i æsken, når du ikke bruger det.\nEr det i orden at få en MR-scanning?\nJa, det er i orden, men husk at fortælle den MR-ansvarlige, at du har et benforankret system, når du aftaler tid, og når du går til MR-scanningen. Din læge vil muligvis have brug for adgang til denne information. (For børn og psykisk handicappede personer er omsorgspersonen ansvarlig for dette.)\nHvordan skal jeg pleje huden omkring abutment?\nDet er meget vigtigt at passe godt på abutment og den omkringliggende hud daglig for at undgå ophobning af snavs og hudrester omkring abutment. Det er forældrenes eller andre plejeres ansvar at opretholde god hygiejne omkring et barns abutment.\nVed afslutning af indgrebet vil kirurgen placere en healing cap over implantatstedet. Denne cap vil – sammen med bandagen og stingene – blive fjernet på klinikken 10-14 dage efter operationen, når bløddelsvævet er helet op. Hvis din healing cap skulle falde af ved et uheld, skal du bare klikke den forsigtigt på igen.\nNår din healing cap er fjernet, kan din hud stadig være meget følsom, og du skal så behandle den med omsorg. Når du rengør abutment, skal du altid først vaske hænder og så forsigtigt tørre hele vejen omkring abutment med en alkoholfri vådserviet. Du er nødt til at vente et stykke tid med at vaske hår, da huden ikke må udsættes for vand. Når lægen giver grønt lys, anbefales det, at du bruger en hudvenlig shampoo i de første par uger.\nNår din hud er helet fuldstændigt op, er det vigtigt, at du fortsætter din hudplejerutine for at undgå ophobning af snavs rundt om abutment. Både abutment og huden rundt om skal renses omhyggeligt som en del af din daglige hygiejne.\nProcessen er lige så nem som at børste tænder. Vask huden omkring abutment med varmt vand hver dag. Det kan du gøre, mens du tager kar- eller brusebad. Når du har renset området, skal du bruge en vatpind eller en blød rensebørste til forsigtigt at rense rundt om og på indersiden af abutment. Et spejl kan være en hjælp ved rensning af dette sted.\nHvis du ikke kan fjerne resterne, skal du anbringe et stykke gaze vædet med varmt vand rundt om abutment i 5-10 minutter. Rens så abutment med en vatpind eller den bløde rensebørste, og brug derefter en alkoholfri vådserviet. Du må aldrig skrabe på huden rundt om abutment med noget skarpt.\nRengøring med nogle dages mellemrum\nMindst to gange om ugen skal du rense huden grundigere for at fjerne evt. snavs, der måtte være. Et godt tidspunkt at gøre dette på, er når du vasker hår, da evt. rester på abutment kan blive blødere og således nemmere at fjerne. Hvis du bruger en varm hårtørrer efter et brusebad, skal du passe på ikke at rette den mod abutment for længe. Det er for at undgå at opvarme abutment og implantat. Du kan bruge indstillingen med kold luft på hårtørreren.\nHvordan passer jeg på min lydprocessor?\nBrug en tør klud eller en vådserviet til babyer til at rengøre lydprocessoren udvendigt. Sørg for at fjerne evt. snavs eller fanget hår fra sammenkoblingen.\nLydprocessoren er ikke vandtæt, så du må aldrig bruge vand eller væsker til at rense det. Hvis lydprocessoren bliver våd ved et uheld, skal batteriskuffen åbnes, så det kan tørre.\nKontakt os hvis du ikke fik svar på dit spørgsmål.