Indsigt: Emne: Sundhedsvæsenet\nDe fundne tekster vises i faldende dato-orden med de nyeste øverst\nFørste spadestik til håndtering af ny Coronavirus\nTillie Martinussen, medlem af Landstinget for Samarbejdspartiet\nOnsdag d. 20. maj 2020\nMen vi ser helst ikke, at vi sparer på sundhedsvæsen, byggerier og uddannelse. Til gengæld ønsker vi, at man også benytter lejligheden til, at se på, om vi kan skabe en mere effektiv socialsektor, mere målrettede programmer til børn og unge, og ser, om vi kan omdanne administrativt tunge områder til lettere administrérbare muligheder i denne tid. Befolkningen i vort smukke land, og det meste af menneskene i resten af verden har vænnet sig til, at vi lever og arbejder anderledes. Det skal vi også her i Salen\nTil trods for, at der er åbnet op for virksomhedskritisk personale er der store interesser fra erhvervslivet for fri bevægelighed mellem Grønland og Danmark samt mellem Grønland og udlandet. Mange af virksomhederne er afhængig af transport af personale mellem landene. Hertil er der omkring 6.000 borgere, der er bosiddende, men ikke er født i Grønland, hvor 1300 ikke er danske statsborgere. Ud over de 6000 der mange personer, der har familier i Danmark alle på anden vis har en stor tilknytning til Danmark, hvorfor det må forventes at flere ønsker at rejse til Danmark i den kommende tid\nCoronakrisens betydning for Grønlands økonomi\nLørdag d. 18. april 2020\nDet er helt afgørende at sikre, at landskassen har tilstrækkelig likviditet til at videreføre aktiviteter og understøtte økonomien. Den aktuelle situation er klart i budgetlovens forstand en usædvanlig situation, hvilket begrunder en gældsfinansiering. Det er imidlertid samtidigt klart, at det forstærker behovet for at få løst de langsigtede finansieringsproblemer på den anden side af coronakrisen\nHer er lovgivningen om epidemikommissionen – hvad kan epidemikommissionen beslutte\nSøndag d. 15. marts 2020\nI det hele taget er vi i Samarbejdspartiet overbevist om, at myndigheder udenom politikerne, samt Epidemikommission og andre fagpersoner er i fuldt sving, med, at forberede vort samfund på den her globale pandemi. Ikke desto mindre mener vi, at det går for langsomt politisk med, at beslutte at forebygge spredning af smitte. Lad os antage at den allerede er i landet, og begynde at handle derefter. Indkald Inatsisartut til en ekstra samling, sørg for at skabe enighed om vidtgående tiltag og økonomiske pakker i det tempo vi overhovedet kan, og sørg for tiltag\nVi har ikke tidligere set et så upålideligt landsstyre\nMimi Karlsen, medlem af Landstinget for Inuit Ataqatigiit\nLørdag d. 14. november 2015\nEn behandling af beslutningsforslaget blev i dag berostillet umiddelbart før en afstemning herom, eftersom det ansvarlige medlem af landsstyret ikke havde passet sit arbejde.\nBesparelse af læger i mindre byer\nAgathe Fontain, medlem af Landstinget for Inuit Ataqatigiit\nFredag d. 17. april 2015\nIttoqqortoormiut og Qaanaaq ligger meget langt fra de nærmeste byer, og kvalificeret lægehjælp er yderst nødvendigt. Får man ikke den rette behandling i så afsides områder, kan det handle om liv eller død\nVi kræver et nyt landsstyremedlem for sundhed\nJuliane Henningsen, medlem af Landstinget for Inuit Ataqatigiit\nAaja Chemnitz Larsen, medlem af Folketinget for Inuit Ataqatigiit\nTirsdag d. 17. marts 2015\nVi har i familie og sundhedsudvalget forsøgt at holde møde med det nu ansvarlige landsstyremedlem for Sundhed, men det er indtil videre ikke lykkedes os. Grunden er at der helt klart er massive problemer indenfor det sociale område som bliver prioriteret af medlemmet for området\nNaja Lund, kandidat til Landstinget for Inuit Ataqatigiit\nTorsdag d. 13. november 2014\nDer er rigtig mange misbrugere af en eller anden form her i landet, dette må vi gøre noget ved. Misbrug er sjældent kun misbrugerens problem, hos de fleste misbrugere er misbrug noget der går igen, fra generation til generation.\nSamfundets psykiske syge\nTorsdag d. 26. juni 2014\nÉn ud af 3 personer kan i løbet af sit livsforløb blive ramt af psykiske lidelser, mere eller mindre alvorligt. Det berører ikke blot den enkelte syge men har også store konsekvenser for familier og pårørende.\nSundhedsvæsenets samarbejde med det psykiatriske hospital i Risskov\nAnne Marie Ulrik, cheflæge i sundhedsledelsen\nLørdag d. 1. juni 2013\nDet daglige samarbejde med hospitalet i Risskov foregår via tæt kontakt mellem afdeling R3 og områdeledelsen for det psykiatriske område på Dronning Ingrids Hospital i Nuuk.\nSikkerheden for mor og barn er det vigtigste ved fødsler\nDepartementet for Sundhed\nOnsdag d. 11. april 2012\nDet er desværre nødvendigt at se på den fremtidige fødselsbetjening for at sikre mor og barn. Det er helt nødvendigt, at der er de rette ressourcer tilstede, hvis der skulle opstå komplikationer under fødslen. De gravide skal sikres et så godt graviditetsforløb som muligt og en sikker fødsel.\nFolkesundhed blandt skolebørn – resultater fra HBSC Greenland undersøgelsen 2010\nBirgit Niclasen, læge\nTirsdag d. 31. januar 2012\nTemaet for rapporten for 2010 var folkesundhed hos skolebørn ud fra fokusområderne i ”Inuuneritta – lad os få et godt liv”, det grønlandske folkesundhedsprogram.\nFolkesundhed blandt skolebørn HBSC resultater\nMR-scanner doneret til Grønlands Sundhedsvæsen\nMandag d. 23. januar 2012\nFra efteråret 2012 vil patienter kunne blive scannet på DIH og skal således ikke længere sendes til Danmark. Dette giver både mulighed for at undersøge flere, og samtidig er det et stort fremskridt for behandlingstilbuddene i Grønland.\nAstrid Fleischer Rex, Medlem af Grønlands Landsting for Demokraterne\nTorsdag d. 15. december 2011\nHjertestartere bør opsættes i tyndt befolkede områder med relativt lange ambulanceresponstider, og bør placeres velkendte steder såsom bytorve, hæveautomater, ved postkasser og lignende.\nUndersøgelse af radioaktiv forurening i Avanersuaq\nTirsdag d. 6. december 2011\nUd fra en strålebeskyttelsesmæssig vurdering er der, med den nuværende brug af området, ikke behov for restriktioner for ophold i det forurenede område eller behov for oprensende foranstaltninger. Det vurderes også, at der ikke er behov for at gennemføre yderligere målinger af plutoniumindholdet i personer, som bor i Avanersuaqområdet.\nUndersøgelse af radioaktiv forurening på landjorden ved Thule og vurdering af stråledoser\nSvar § 37.1 196/2011 Opfølgende spørgsmål om tuberkulose\nTirsdag d. 1. november 2011\nTB er en sygdom, der rammer skævt i befolkningen, så nogle borgere, oftest de dårligst stillede, har større risiko for at få TB. Det gælder således bygdeboere, personer med dårlige sanitære forhold i boligen, arbejdsløse, hjemløse og personer som ryger eller som drikker meget alkohol.\nIkke tale om overbetaling til Rigshospitalet\nKurt Nielsen, Styrelseschef\nOnsdag d. 26. oktober 2011\nDer er ikke tale om, at der er sket overbetaling for de ydelser det grønlandske sundhedsvæsen har købt af Rigshospitalet i perioden 1995 - 2011. Grønland har fulgt betalingsreglerne i det danske nationale takstcirkulære. Det vi kan konkludere er, at det nu er muligt, at indgå en mere fordelagtig aftale med Rigshospitale.\n4 opfølgende spørgsmål om tuberkulosebekæmpelsen\nNiels Thomsen, Formand for Demokraterne\nFredag d. 14. oktober 2011\nWHO anbefaler endvidere, at informationskampagnernes effektivitet jævnligt skal undersøges. Jeg er glad for denne anbefaling. Det er mit indtryk, at vi i Grønland gennem mange år, i forskellige sammenhænge, har brugt betydelige ressourcer på informationskampagner, men yderst beskedne ressourcer på at undersøge kampagnernes effekt med henblik på at optimere fremtidige kampagner.\nSundhedsundersøgelsen i Avanersuaq er afsluttet\nFredag d. 26. august 2011\nUndersøgelsen fandt således ikke sygdomme, der kan sættes i forbindelse med udsættelse for radioaktivitet. Til gengæld viser undersøgelsen, at livsstilssygdomme er meget udbredte i Avanersuaq, og at der derfor er behov for at styrke den sundhedsfremmende indsats.\nDen individuelle helbredsundersøgelse af beboerne i Avanersuaq april-maj 2011\nSundhedsundersøgelsen i Avanersuaq 2010\nKaren Elise Jensens Fond støtter udbygning af telemedicin\nTirsdag d. 19. juli 2011\nMed Agnes kan telemedicinudstyret fremover bruges til intensiv overvågning i akutte situationer. Agnes indeholder også et videomodul, der kan bruges til videokonference. Videokonferencen vil blandt andet blive benyttet til at udføre telepsykiatri og til kommunikation mellem personalet i by og bygd.\nBesvarelse af § 37 spørgsmål om tuberkulose\nOnsdag d. 4. maj 2011\nLandsstyret og sundhedsvæsenet i Grønland har stor fokus på TB og på, at den grønlandske tuberkulosestrategi omkring opsporing og behandling er den bedst mulige.\nTuberkulosesituationen og den videre bekæmpelse af tuberkulose\nOnsdag d. 27. april 2011\nDe hidtidige tuberkulosestrategier har ikke haft den ønskede effekt på tuberkuloseforekomsten. I 2010 steg antallet af tuberkulosetilfælde til 114, hvilket er en meget høj forekomst. Stigningen skyldes primært et øget antal tilfælde i Nanortalik, Nuuk og Tasiilaq. I 2010 blev der også diagnosticeret det første tilfælde af tuberkulose med bakterier, der var modstandsdygtige for 2 af de 4 stoffer, der normalt behandles med\nNi spørgsmål om tuberkulosebekæmpelse\nMandag d. 18. april 2011\nI 2010 blev der konstateret 114 nye tilfælde af tuberkulose her i landet. Det er det højeste antal i 30 år. Hvert 10. barn i Grønland er i dag smittet. Grønland har i dag en tuberkuloseforekomst på omkring 200 nye tilfælde om året pr. 100.000 indbyggere. Niveauer på mere end 100 TB tilfælde pr. 100.000 indbyggere ses normalt kun i U-lande, typisk lande i Afrika.\nKan kampen mod TB vindes?\nFredag d. 25. marts 2011\nGrønland har i dag en TB forekomst på omkring 200 nye tilfælde om året pr. 100.000 indbyggere. Det er omkring 7 gange så højt som i andre vestlige lande. Niveauer på mere end 100 TB tilfælde pr. 100.000 indbyggere ses normalt kun i U-lande, typisk lande i Afrika.\nFørste skridt mod et tættere arktisk samarbejde om sundhed\nTorsdag d. 17. februar 2011\nDe arktiske lande står over for en række fælles udfordringer på sundhedsområdet. Det gælder bl.a. en stigende forekomst af livsstilsrelaterede sygdomme og udbredelsen af smitsomme sygdomme, psykiske sygdomme, misbrug og selvmord.\nThe arctic health Declaration\nÅbningstale ved Arktisk Sundhedsminister\nOnsdag d. 16. februar 2011\nUntil this year, the structure of the health care system has been unchanged from the 1920s, despite the advantages provided by modern transportation and a well-developed telecommunication system. (Talen findes kun på engelsk).\nHøjeste antal TB tilfælde i 30 år\nOnsdag d. 26. januar 2011\n2010 blev også året, hvor der her i landet blev konstateret det første tilfælde af multiresistent TB, hvilket vil sige, at bakterien har udviklet modstandsdygtighed overfor den almindelige TB medicin. Modstandsdygtige bakterier gør behandlingen meget vanskelig, og kan blive en alvorlig trussel både menneskeligt og økonomisk.\nSundhedsvæsenet takker for donationen\nStyrelsen for Sundhed og Forebyggelse\nTorsdag d. 30. december 2010\nA.P. Møllers donation har gjort det muligt at modernisere Dronning Ingrids Hospital på et langt tidligere tidspunkt, end det ville have været muligt, hvis Landkassen selv skulle finansiere byggeriet.\nBehandlingen af hoved- halskræft i Grønland\nOnsdag d. 22. december 2010\nKræftbehandlingen for næsesvælgkræft er i dag den samme som i Danmark og følger den såkaldte DAHANCA protokol. Patienterne diagnosticeres i Grønland, men behandlingen udføres og styres på kræftafdelingen på Rigshospitalet. Efterbehandlingen sker i Grønland.\nVold og alkohol fylder i sundhedsvæsenet\nTirsdag d. 21. december 2010\nNår det gjaldt personer, som blev behandlet for skader efter vold, var hele 62 % påvirket af alkohol. Der blev registreret 290 ulykkestilfælde og 71 tilfælde af vold ud af i alt 2.403 akutte henvendelser i perioden.\nVolds- og alkoholrelaterede skader behandlet i det grønlandske sundhedsvæsen\nEn hyldest til journalistik samarbejde – og den nye ombygning af DIH\nJens B. Frederiksen, landstingsmedlem og formand for Demokraterne\nTorsdag d. 16. december 2010\nDet er fuldstændig korrekt, at der har været en budgetoverskridelse i forbindelse med DIH-udvidelsen. Det er ligeledes fuldstændig korrekt, at det er noget skidt.\nNyt patienthjem i København\nOnsdag d. 15. december 2010\nFrem for selv at opføre patienthjemmet har sundhedsvæsenet valgt at indgå en kontrakt om langtidsleje af bygningen. Patienthjemmet i Brønshøj vil blive solgt, når det nye patienthjem er klar til indflytning.\nLandsstyret har fokus på det psykiatriske område\nTirsdag d. 30. november 2010\nMedlem af landsstyret for Sundhed Agathe Fontain svarer på Astrid Fleischer Rex´s kritik om at sundhedssystemet ikke er godt nok, hvad angår det psykiatriske område.\nMandag d. 29. november 2010\nMen hvad gør vi, hvis vi ikke er gode nok til at spotte folk med psykiske lidelser? Hvad gør vi, hvis de psykisk syge ikke vil have hjælp?\nDansk kræftpakke kommer Grønland til gode\nTirsdag d. 23. november 2010\nNetop fordi vi selv er i gang med udarbejdelsen af en kræftredegørelse, som skal munde ud i en egentlig kræftplan for Grønland, er de erfaringer vi kan hente fra Danmark af meget stor værdi. De danske kræftplaner udgør et væsentligt input i forhold til vores eget arbejde på området\nUndersøgelse for tuberkulose i Qaqortoq\nFredag d. 1. oktober 2010\nMed gennemsnitligt 71 TB tilfælde årligt i de sidste 5 år placerer Grønland sig på niveau med flere udviklingslande med en TB fore- komst på ca. 125 tilfælde pr. 100.000 indbyggere.\nNunaMed konferencen 2010\nOnsdag d. 8. september 2010\nI 1990’erne fandt børnelæge Inge Merete Nielsen under besøg på Østkysten flere børn med dårlig trivsel, gulsot, hudkløe og som havde besvær med at omsætte visse fødemidler. Børnene blev allerede syge i 1. levemåned og alle var døde, inden de nåede voksenalderen.\nSundhedstilstanden i korte træk\nFredag d. 3. september 2010\nSå er der godt nyt for alle, som gerne vil vide mere om sundhedstilstanden i Grønland, men som ikke orker at give sig i kast med tykke videnskabelige rapporter. Konklusionerne fra Befolkningsundersøgelsen i Grønland 2005-2009 foreligger nu i en populærrapport på dansk og grønlandsk.\nRøntgenskib til Sydgrønland\nFlemming Kleist Stenz, landslæge\nTorsdag d. 2. september 2010\nBaggrunden er, at den hidtidige strategi for bekæmpelse af TB ikke har været tilstrækkelig. Med gennemsnitligt 71 TB tilfælde årligt i de sidste 5 år placerer Grønland sig på niveau med flere udviklingslande med en TB forekomst på ca. 125 tilfælde pr. 100.000 indbyggere.\nNyt børnevaccinationsprogram træder i kraft\nMandag d. 23. august 2010\nNyt børnevaccinationsprogram træder i kraft 1. september 2010, hvor vaccination mod hepatitis B (leverbetændelse) og alvorlige infektioner med pneumokokker bliver indarbejdet i børnevaccinationsprogrammet.\nAftale med Island om sundhedsfagligt samarbejde\nOnsdag d. 9. juni 2010\nSamarbejdsorganet har til opgave at forberede og udvikle aftaler vedrørende akutte patienter, kroniske patienter, ambulante patienter, køb/salg af kirurgi og andre ydelser, rekruttering af sundhedsfagligt personale til Grønland, uddannelse og efteruddannelse af sundhedsfagligt personale, udvikling af sundhedsfremme, sundhedsforskning m.v.\nTuberkulosescreening i Kuummiut\nOnsdag d. 2. juni 2010\nDe sidste 5 år er der anmeldt gennemsnitlig 73 tilfælde om året svarende til en hyppighed på ca. 130 tilfælde pr. 100.000 indbyggere. Dette placerer Grønland på niveau med flere afrikanske og asiatiske lande.\nMere sundhed for pengene\nTorsdag d. 29. april 2010\nI dag er sundhedsvæsenets budgetter ikke realistiske inden for flere områder, idet der ikke er sammenhæng mellem bevillingerne og det planlagte aktivitetsniveau. Samtidig kan man forvente, at sundhedsvæsenets økonomi i stigende grad vil komme under pres, ikke mindst på grund af den øgede forekomst af livsstilsrelaterede sygdomme.\nGrønlands sundhedsvæsen - udfordringer for fremtiden\nTillægsbevillingslov 2009 - Demokraternes ordføreindlæg ved 1. behandling\nTorsdag d. 22. april 2010\nFra Demokraterne finder vi det uholdbart, at en stor del af det omtalte beløb angår tilskud til aktieselskaber. Således bevilgede Finansudvalget 8 mio. kr. til Great Greenland A/S. Great Grenlands meget anstrengte økonomiske situation skyldes, at salget af sælskind er meget stærkt begrænset, hvorfor der sker en lageropbygning i virksomheden. Dette er uholdbart. Derfor vil vi fra Demokraterne opfordre landsstyret til at finde en løsning på problemet. Demokraterne er af den opfattelse, at såfremt det viser sig, at der i fremtiden ikke vil være et marked for sælskind, at selskabet bør afvikles.\nTale til psykiatridagen\nMandag d. 12. april 2010\nDet skønnes, at der i Grønland er ca. 900 svært psykisk syge patienter, som er i kontakt med det psykiatriske system, og et ukendt antal patienter med mindre invaliderende psykisk sygdom som angst og lettere depression, der følges af distriktslæger udenfor det psykiatriske system.\nMini-seminar om sundhedsreformen\nOnsdag d. 10. februar 2010\nSundhedsreformen er et igangværende projekt, der kræver et stort engagement af alle involverede, ikke mindst de ansatte i sundhedsvæsenet. Fremlæggelserne fra de to pilotregioner: Sundhedsregion Qeqqa og Sundhedsregion Disko viser, at personalet arbejder loyalt og målrettet for at leve op til intentionerne med reformen, nemlig at levere den bedst mulige sundhedsbetjening til befolkningen uanset bosted.\nVenteliste nedbringes med 311 operationer\nMandag d. 8. februar 2010\nJeg er meget tilfreds med, at vi nu får nedbragt ventelisten for operationer betydeligt. Afvikling af ventelisterne har høj prioritet i landsstyret. Hverken samfundet eller befolkningen kan være tjent med, at folk går rundt i årevis og venter på en operation med tabt arbejdsindsats og livskvalitet til følge.\nSvar til jordmødre\nJeg vil gerne understrege, at der bruges mange ressourcer på at rekruttere jordemødre. Den ledende jordemoder bruger således tre måneder om året af sin arbejdstid på rekrutteringsrejser, netop for at hun kan fokusere på rekruttering af jordemødre.\nLæger skal bruge tiden på syge mennesker\nMandag d. 1. februar 2010\nChefdistriktslæge i Nuuk Jesper S. Olesen siger i den seneste udgave af AG, at lægerne på lægeklinikken i Nuuk er trætte af at bruge tiden på at udstede uarbejdsdygtighedserklæringer. De vil hellere bruge tiden på at helbrede syge mennesker.\n§-36 Spørgsmål: Sundhedsvæsenets boliger\nAndreas Uldum, landsstyremedlem for Finanser og Råstoffer, formand for Demokraterne\nSom et parallelt eksempel kan nævnes, at landsstyret har omdannet en del af boligerne i Tuapannguit til personaleboliger, fordi det på lang sigt vil spare mange penge.\nSundhedsregioner behandles på Efterårssamlingen\nTirsdag d. 19. januar 2010\nStrukturreformen af sundhedsvæsenet indebærer en regionalisering, hvor inddelingen af de nuværende 16 sundhedsdistrikter foreslås ændret til 5 regioner. Et væsentligt mål med reformen er at skabe større enheder, som skal gøre det muligt at samle ledelses- og administrationsopgaven af landets sundhedsdistrikter på færre enheder for dermed at få frigjort ressourcer og anvende disse mere optimalt på behandling, forebyggelse og pleje.\nFørste skridt mod en reform af sundhedsvæsenets struktur\nFredag d. 18. december 2009\nÆndringen af sundhedsvæsenets struktur udgør en nødvendig reform af den nuværende 83 år gamle struktur. Ud over oprettelsen af regioner, bygger reformen også på øget brug af telemedicin og uddannelse af det fastansatte personale, som herefter vil kunne varetage nye opgaver.\n§36-spørgsmål: Sundhedsvæsenets mulighed for at hjemtage og ansætte arbejdskraft fra udlandet\nIsak Hammond, Medlem af Landstinget for Inuit Ataqatigiit\nOnsdag d. 16. december 2009\nSundhedsvæsenet har igennem de seneste år igangsat en række initiativer udenfor Danmarks grænser, for at få flere fastansatte indenfor de områder, hvor rekrutteringsproblemerne har været størst. Her kan nævnes læger fra Polen, sygeplejersker fra Norge, Sverige, Island, Færøerne, Filippinerne og senest er der igangsat et arbejde med ar rekruttere personale fra Holland.\nUberettiget kritik af fødselsbetjeningen\nJens Otto Veje, Cheflæge\nTirsdag d. 20. oktober 2009\nI artiklen siger den ledende jordemoder, at det er muligt at skaffe jordemødre med sygeplejerske autorisation, hvis der afsættes penge til det. Sundhedsledelsen har i flere samtaler med den ledende jordemoder tilkendegivet at jordemødre med sygeplejerske autorisation kan ansættes i ledige sygeplejerskestillinger. Alligevel er det ikke lykkedes hverken den ledende jordemoder eller sundhedsledelsen at rekruttere jordemødre med sygeplejerske autorisation.\nVellykket sundhedspolitisk seminar\nTirsdag d. 13. oktober 2009\nVed seminaret stod en række fagfolk frem og fortalte om de udfordringer sundhedsvæsenet står over for blandt andet i forhold til økonomi, rekruttering, ventelister og livsstilssygdomme.\nMærkesager og målsætninger på sundhedsområdet\nOnsdag d. 7. oktober 2009\nReformen bygger på oprettelsen af sundhedsregioner, da større enheder vil gøre det muligt at rekruttere det nødvendige sundhedspersonale. Reformen bygger også på øget brug af telemedicin og uddannelse af det fastansatte personale, som herefter vil kunne varetage nye opgaver.\nLandsstyreformandens åbningstale ved Efterårssamlingen 2009\nKuupik Kleist, medlem af Landstinget for Inuit Ataqatigiit\nFredag d. 25. september 2009\nVi vil gennem den kommende klimaaftale sikre vore muligheder for fortsat økonomisk udvikling. Vi vil gerne have samme mulighed som andre lande, der har kunnet udnyttet deres oliepotentialer uden at betale afgifter. Det kan nemlig ikke være rigtigt, at når det bliver vores tur at vi så først skal betale i dyre domme for at kunne udlede CO2. Hvis det skulle ske vil der klart være tale om ulighed.\nBedre styring og skarpere prioritering\nKarin Holler, Formand for Peqqinnissaq Pillugu\nTorsdag d. 28. maj 2009\nDen offentlige debat om sundhedsvæsenet, hvor politikere, patientforeninger, læger og sygeplejersker har gjort opmærksom på en række store problemer, er specielt interessant nu, hvor vælgerne skal sætte deres kryds. Sundhedsvæsenet har været under et voldsomt pres på grund af mangel på ressourcer – både når det gælder personale og økonomi. Knappe ressourcer kræver en skarp politisk prioritering og dygtige ledere. Og det er her, vælgerne har mulighed for at udøve deres indflydelse.\nTirsdag d. 5. maj 2009\nVi finder det også på sin plads at rette en stor og varm tak til afdøde Svend Junge for at have doneret en CT-skanner til Dronning Ingrids Hospital.\nHvad fejler “patienten”?\nPalle Christiansen, Landstingsmedlem for Demokraterne\nMandag d. 23. februar 2009\nDet er vist blevet klart for de fleste, at det grønlandske sundhedsvæsen er presset til bristepunktet og at der skal ske ændringer i og omkring fremtidens sundhedsvæsen, så det ikke bliver til et sygdomsvæsen.\nAbsolut sidste udkald!\nOnsdag d. 18. februar 2009\nSærligt sygeplejersker kan vælge at lade sig ansætte via et vikarbureau. Her får den ansatte mere end det dobbelte i løn, og mere end en tredjedel af prisen er provenu til vikarbureauet - altså penge der ryger direkte ud af Grønland, og som ikke engang beskattes her i landet. Vore egne uddannede grønlandske sygeplejersker er i stigende omfang begyndt at lade sig ansætte via vikarbureau!\nDet sunde liv\nTirsdag d. 17. februar 2009\nI lighed med de fleste andre folk i verden, så har vi grønlændere tillagt os nogle vaner, der er usunde for os. Nogle ryger, nogle drikker alkohol, nogle spiser chips, slik og kager. Demokraterne vil gerne gøre en indsats for, at de dårlige vaner bliver udskiftet med gode vaner. Vi håber med dette indlæg at sparke gang i en debat om vores livsstil og vores (dårlige) vaner.\nUtilgiveligt at børn sulter\nMandag d. 9. februar 2009\nVi hører i dag om sult blandt børn og unge, det er jo beskæmmende og ganske utilgiveligt at noget sådant kan forekomme i 2009. Vi hører i dag om vort sundhedsvæsen som er i forfald, i en sådan grad at man må råbe til himlen om hjælp – vi skriver 2009. Vi hørte forleden i Qanorooq, at en kvinde i Ilimanaq, som var opereret for cancer, kunne få 800 kroner hver 14 dag. Hvad fanden bilder politikerne sig ind?\nSundhedsvæsen anno 2009\nKnud Erik Kleist, Kirurgisk overlæge på Dronning Ingrids Hospital\nAnno 2009 er status på Sana, at man ikke har plads til at modtage de uafviselige patienter til undersøgelse og behandling, men må lade patienterne ligge på gangene, forblive indlagt på sundhedscentrene på kysten eller simpelhen vente. De uafviselige patienter har diagnoser og symptomer på kræft, blødninger, betændelsessygdomme, knoglebrud samt invaliderende tilstande og risikograviditeter.\nSundhedsvæsenet i Grønland\nTorsdag d. 28. november 2002\nDet er uanstændigt ikke at forholde sig til problematikken og blot skubbe de ikke-behandlede patienter foran sig, hvert år, indtil man kun kan tage de helt uafviselige (akutte) patienter og ingen til planlagt undersøgelse og behandling.\nSundhedsvæsenet i vadestedet\nTorsdag d. 21. november 2002\nJeg har valgt at stemme på et nyt parti denne gang. Et parti, der ikke er tynget af fortiden\nBrug af vikarbureauer uden effekt\nTorsdag d. 14. november 2002\nVi alle har ellers mange gode ideer, som ellers kan udnyttes bedre end hidtil ... Så godt valg den 3. december\nBedre vilkår på socialområdet\nAne Marie B. Pedersen\nVi ønsker fødsler flyttet så tæt på barnets hjem som muligt. Normale fødsler bør kunne ske ved alle sundhedscentre, mens vanskelige tilfælde henvises til regionssygehusene. Ved regionssygehusene bør opbygges patienthoteller, således at familien kan indkvarteres\nGrønland har ansvaret\nFredag d. 4. oktober 2002\nSom en del af Grønlands aftale om indførelse af hjemmestyre overtog Grønland ansvaret for sundhedsområdet per 1. januar 1992. Dette gælder såvel det sundhedsfaglige ansvar som det økonomiske ansvar\nTirsdag d. 1. oktober 2002\nDet er befriende at høre i Radioavisen, at der i hjemmestyret er lydhørhed for gode arbejdsforhold\nFredag d. 27. september 2002\nVi står foran en efterårssamling og dermed også drøftelse og vedtagelse af en finanslov for 2003. Jeg glæder mig meget hertil og venter spændt på, om der kan opnås støtte til ændrede prioriteringer der gør, at ventelistesituationen kan ændres\nPolitikerne er utroværdige om Sundhedsvæsenet\nSundhedsvæsenet har stadigt vanskeligere ved at rekruttere faguddannet personale. Udover at betale en højere løn til vikarer fra vikarbureau, skal man også betale næsten det samme beløb til bureauet, og sundhedsvæsenet skal også betale dyrt til INI for vikarboliger, fordi sundhedsvæsenet ikke længere disponerer over sine egne boliger - som andre Hjemmestyrede selskaber\nFarvel til Grønlands sundhed\nFredag d. 20. september 2002\nDet er efterhånden symptomatisk for tiltag i dette land - vi starter noget op, men så bliver det for besværligt, for krævende og koster penge - så må vi hellere lægge det i spækposen igen\nBjarne Hansen og psykiatrien\nJens Møller Hansen\nI dag er der flere og bedre tilbud til de psykiatriske patienter end tidligere. Samtidigt sendes færre patienter til udlandet. Alt sammen uden øgede ressourcer. Der er tale om en god udvikling, som en kompetent leder har stået i spidsen for og - sammen med engagerede og dygtige medarbejdere - gjort til virkelighed.\nUnder al kritik\nMandag d. 16. september 2002\nIsær når situationen ender så sørgeligt, ville man ønske sig en bedre hjælp og information, så det kun er selve sygdommen og dødsfaldet man skal forholde sig til, og ikke alle mulige spørgsmål om hvorvidt der er råd til at bo på patienthotellet, om man har midler til at få mad, transport etc.\nPsykiatrien i Grønland lider under personalemangel\nFredag d. 13. september 2002\nMan kan gøre sig mange tanker om hvorfor dette er tilfældet, og en af tankerne kunne være at psykiatrien er plaget af den samme nepotisme, som hærger for eksempel Nordjylland, som har samme problemer.\nAlle mand til årerne - eller til pumperne?\nFredag d. 6. september 2002\nDet var vores håb, at den nye kystledelse havde set det som sit hovedmål at sikre og forbedre denne grundydelse. Det var derfor vi efterlyste en kystledelse fra mellemlederside. Men det begynder mere og mere at se ud, som om det meste af kystledelsens tid går med at få stumperne til at hænge sammen på driftssiden\nUddannelse og boligpolitik\nMandag d. 2. september 2002\nOve Rosing påpegede ganske rigtigt at Grønland har brug for flere børn, og at han med denne bagtanke prøvede at få flere til at lade være med at få en abort og få barnet i stedet. Hvad der bekymrer mig er det etiske perspektiv, som ligger i at en læge rådgiver en patient udfra egne politiske ideer og derved har større chance for at bevæge fokus fra patientens behov og situation.\nDet dyre sundhedsvæsen\nFredag d. 30. august 2002\nDirektoratet har ret i, at vi mangler en aktiv sundhedspolitik med prioriteringer og målsætninger. Det er ikke nok, at der i koalitionsaftalen mellem Siumut og Atassut står, at ventelisterne skal nedbringes, hvis man ikke ved hvordan eller tager den tunge beslutning og prioriterer.\nPolitikerne må forholde sig til ventelisterne\nI dag venter 1.500 mennesker på at komme i behandling i det grønlandske sundhedsvæsen, mens 4.500 venter på at blive tilset af en speciallæge.\nOrganisering i sundhedsvæsenet\nNikolai S Christensen\nDet er vigtigt at budgetterne bliver overholdt, men lige så vigtigt er det at udnytte budgetterne optimalt. Selvtillid er godt, men det er selvkritik også.\nKommentar til Sermitsiaqs indlæg om »de små uddannelser«\nDet er med andre ord de uddannelsessøgende, der viser vejen og fortæller, at »en stor kulturel, uddannelsesmæssig og identitetskabende samfundsrelevans kan forsvare en lille uddannelse i Grønland«.\nAlmindelige bemærkninger til Forslag til Landstingsfinanslov 2003\nTirsdag d. 20. august 2002\n(Døgn)Institutionernes personale skal tiltrækkes og fastholdes gennem en rimelig aflønning, og ikke mindst gennem samfundets højere agtelse af de mennesker der arbejder til gavn for børn og unge som af forskellige grunde har vanskelige opvækstvilkår\nStrukturproblemer i Grønlands Sundhedsvæsen\nHans Martin Johnsen\nFredag d. 2. august 2002\nFor mig at se er ubalancen mellem den service befolkningen i Nuuk får sammenlignet med i særdeleshed yderdistrikterne for stor\nLovforslag om psykologer endt i landsstyrets syltekrukke?\nAsii Chemnitz Narup\nFredag d. 26. juli 2002\nMeget tyder på, at det til dato har været nemmere at rekruttere og fastholde psykologer ansat i Sundhedsvæsnet. Det er i sig selv et positivt element. Men det giver stof til eftertanke, at det ikke er lykkedes for andre vigtige områder som skolepsykologisk rådgivning, de centrale sociale myndigheder og kommunerne?\nPsykologer er psykologer\nFredag d. 19. juli 2002\nNorge har gjort det - også i de tyndt befolkede egne af landet er psykologdækningen rimelig god, så det kan godt lade sig gøre. Sundhedsvæsenet i Grønland har også gjort det. Der er yderst sjældent vakante psykologstillinger på SANA, så måske kunne andre lære noget derfra?\n»Prøveballoner i blæsevejr«\nFredag d. 7. juni 2002\nJeg finder, at dette system er en medvirkende hindring i visse situationer. En overordentlig væsentlig del af mit arbejde og de forventninger, der er til mig som politiker, er, at jeg forholder mig til problemerne og bringer forslag frem til debat, der kan medvirke til en løsning\nOm at have noget i sin magt\nMandag d. 27. maj 2002\nGrønland - Discount eller De Luxe? - Ligesom andre forbrugsgoder fås Grønland åbenbart i flere kvaliteter. Discount-udgaven er hvad man må nøjes med helt ude fra det yderste Qaanaaq og tæt ind til højborgen i Nuuk. De Luxe udgaven præsenteres i disse dage i Bruxelles\nDer skal to til en tango\nFredag d. 24. maj 2002\nMan skulle tage det alvorligt, at vore organisationer kan blive nødsaget til at indgå overenskomster med vikarbureauerne. Så taler vi ikke om dyre løsninger på kort sigt\nDagsorden for Sundhedsvæsenet i Grønland\nFinn G. Becker-Christensen\nFredag d. 10. maj 2002\nHjemtagelsen af SHV i 1992 var en forbrydelse mod det grønlandske folk. Nogle af de politikere, der var mest ivrige for hjemtagelsen, er stadig på fri fod og aktive i grønlandsk politik\nFor mange aborter? - Nej, for lidt prævention\nUlrik Pram Gad, post.doc. Institut for Statskundskab, Københavns Universitet\nLandsstyremedlemmet for Sundhed foreslog for nyligt brugerbetaling på aborter. Havde han haft de tre artikler over sit skrivebord forinden, burde han have vidst, at problemet kræver helt andre løsninger. Så selvom artiklerne har et par år på bagen, er de fortsat højaktuelle\nSelvhjælpsgrupper og fjernhealing\nFredag d. 3. maj 2002\nHun fortalte mig, at hun blev fjernhealet over telefonen af en healer, hun havde set i fjernsynet. Seancen havde kostet hende 300 kroner, og nu var hun i gang med at spare sammen til en seance til ...Er det det, man ønsker fra politisk side, når man siger, at borgerne selv må løse deres problemer?\nLægeklinikken er en grønlandsk institution\nFredag d. 19. april 2002\nVores første reaktion var forundring. ...For det første over tidspunktet. Bjarne arbejdede hos os fra marts til september 1996, så hvorfor skriver han først nu i 2002? ...For det andet så mindes vi faktisk ikke, at Bjarne ytrede sig på den måde, da han var hos os\nDet moderne Grønlands kolonitid\nFredag d. 12. april 2002\nOveralt støder man på danskere, der med stor forkærlighed for sig selv taler om, hvor meget de gør og især vil gøre for grønlænderne. Hvor betydningsfulde de er for det grønlandske samfund, og hvor meget de gerne vil lave om på, så alt kan blive meget bedre til grønlændernes store fordel\nEt grønlandsk sundhedsvæsen\nOnsdag d. 27. marts 2002\nSom distriktslæge på Kysten vil jeg hellere undvære lægekolleger end dygtige sundhedsmedhjælpere. For min skyld må man gerne give dem titel af sygeplejersker. Bare de vil se bort fra danske faggrænser. Det vil de eller tør de ikke, når de har været vejen rundt om Peqqissaanermut Ilininniarfik (PI)\nUdbud og efterspørgsel i tandplejen\nFredag d. 22. marts 2002\nJeg så gerne at tandplejens bevillinger blev øget mærkbart - indenfor en årrække fordoblet, og at der blev afsat et antal millioner til klinikbyggeri. Hvorvidt det er realistisk vil jeg lade andre afgøre, men vil som tandlæge anbefale, at der i hvert tilfælde tages stilling til, hvad man har tænkt sig med tandplejen.\nHvor køber du din sygeplejerske?\nDet hedder videre, at driftsudgifterne typisk er steget mere end planlagt, og at der ikke i tilstrækkelig grad tages langsigtede hensyn. Den bevidstløse brug af vikarbureaupersonale er et skoleeksempel herpå.\nSamlet tiltag mod tuberkulose\nTuberkulosen er »blot« en markør for hvordan mennesker lever og har det. Det, der skal samarbejdes om er bedre vandforsyning, bedre ernæring, forbedring af hygiejniske forhold, renovering af eksisterende boliger, mulighed for nybyggere af selvbyggerhuse, forbedring af de sociale forhold generelt ...\nPeqqissaanermik Ilinniarfik fortjener al mulig opbakning\nNu er der lys forude, takket være en ihærdig, vedholdende og fremsynet indsats på flere planer i det grønlandske sundhedsvæsen. Med Peqqissaanermik Ilinniarfik, Center for Sundhedsuddannelser, som base, er der til dato uddannet 41 sygeplejersker, omkring 200 sundhedshjælpere, samt snart 38 sundhedsassistenter\nDet var dog ligegodt .....\nOle Lennert Poulsen\nSøndag d. 17. marts 2002\nDet skræmmer mig, at du ikke vil erkende hash problemet her i dagens Grønland. Du som burde vide meget mere end gennemsnittet, du som burde vide, hvor meget sundhedsvæsenet belastes af de sjæle, der efter længere tids brug af rusmidlet har udviklet psykose.\nVækst i Maniitsoq\nFredag d. 15. marts 2002\nI visse perioder vokser børn hurtigere end i andre perioder. Allerhurtigst vokser børn i spædbarnsalderen. Det første leveår vokser børn cirka 25 centimeter. I begyndelsen af skolealderen vokser børn cirka seks centimeter per år. Ved puberteten vokser børn igen hurtigere.\nTuberkulosen i Nanortalik\nTirsdag d. 12. marts 2002\nForekomsten af tuberkulose i Grønland kræver fortsat stor opmærksomhed fra sundhedsvæsnet og de bevilgende myndigheder. Der er specielt grundlag for stor opmærksomhed omkring Nanortalik, Qaqortoq, Narsaq og Upernavik distrikt\nStrukturproblemer i sundhedsvæsenet\nFredag d. 25. januar 2002\nJeg har i mange år kæmpet for et grønlandsk sundhedsvæsen i Grønland. Men det er bare blevet mere og mere dansk efter hjemtagelsen. Alligevel har man nedsat en selvstyrekommission og taler om grønlandsk selvstyre - det er meningsløst.\nLandsstyreformandens nytårstale 1. januar 2002\nOnsdag d. 2. januar 2002\nDet er mit håb, at de unge, der deltager i den politiske debat, som vi har set det i det sidste års tid, aktivt vil indgå i det politiske arbejde og bidrage til demokratiet med deres synspunkter og visioner for fremtiden. Vi har brug for de unge mennesker som aktive deltagere i demokratiet\nJordemødre på kysten de dårligtst betalte\nFredag d. 2. november 2001\nNår man så ser på, at de faktiske udgifter ved vikarbureau-jordemødre er fire gange højere, og da en vikarbureau-jordemoder oftest er ansat i en kortere periode, betyder det, at skatten ikke forbliver i Grønland. Alt i alt er det altså meget dyrt for Grønland at ansætte via vikarbureau.\nJordemodermangel i Grønland - hvorfor?\nFredag d. 14. september 2001\nLønnen er ganske enkelt uanstændigt lav, - derfor mangler der jordemødre i Grønland.\nNu skal der gøres noget mod tobaksrygning\nPå hospitalet, hvor jeg er ansat, diagnosticerer vi nye tilfælde af lungekræft flere gange om ugen, og patienterne bliver yngre og yngre. I denne uge var lungekræften kommet til en 39 årig ung mand\nEt sundhedsvæsen med stigende udgifter\nTorsdag d. 13. september 2001\nVi er ganske enige i, at det ikke er hensigtsmæssigt at opretholde 16 sygehuse, dvs sundhedsinstitutioner med egentlige sygehusfunktioner. Men vi mener samtidigt, at der er megen fornuft i at have sundhedsvæsnet repræsenteret der, hvor folk bor\nFødselsområdet bør have højeste prioritet\nFredag d. 31. august 2001\nGrønland har haft et veludbygget net af jordemødre og fødselshjælpere, som har sikret både undersøgelser af gravide, som givet råd og vejledning om sund levevis. En genopbygning af fødselsområdet bør have højeste prioritet\nDen sidste olie\nTorsdag d. 23. august 2001\nJeg håber, at din interesse for Grønland ikke alene gælder personen Moses Olsen, men at interessen gælder de grundlæggende samfundsproblemer gerne krydret med eventuelle løsningsforslag\nAlmindelige bemærkninger til Forslag til finanslov 2002\nOnsdag d. 15. august 2001\nKonjunkturerne for den grønlandske økonomi synes at være ved at vende - hvilket vil sige at Grønland er på vej væk fra en højkonjunktur mod en lavkonjunktur.\nFremskridt og fattigdom\nTirsdag d. 14. august 2001\nNår det gælder jord og naturlige ressourcer ejer Grønland mere end de fleste andre lande. Det var emnet for en artikelserie, som jeg sidste år skrev til månedsbladet »Ret og frihed«. De tre oversigtsartikler findes på internet www.Retsforbundet.dk\nNaivitet og mangel på overblik\nTirsdag d. 7. august 2001\nRent geografisk ville Danmark jo miste den største del af det danske rige. Derudover vil Danmark miste sin strategiske betydning i international politik. Den danske regering vil miste sine eneste trumfkort i udenrigspolitikken og bliver reduceret til en af de nordligste bygder i EU\nÉn gang til for Moses Olsen\nTirsdag d. 31. juli 2001\nJeg synes, Moses Olsen skal rejse sig fra lænestolen og tage en tur til Afrika. Jeg foreslår ikke, at han skal marchere mod kanoner. Jeg foreslår kun, at han skal tale med almindelige mennesker på hans egen alder, der stadig kan huske kolonitiden. Han kan jo tage en af de billige charterrejser derned\nVoldsmænd bør konfronteres med ofre\nBodil Karlshøj Poulsen\nTorsdag d. 5. juli 2001\nMit forslag er, at voldsmanden skal konfronteres med offeret og få en forklaring på, hvilke skader han har forvoldt. Voldsmanden, hvis samlever gemmer sig i krisecentret, ser ikke de synlige tegn på volden. Voldsmanden, der besøger sin kone/samlever på Sygehuset, ser hende pænt lappet sammen\nSundhedsdirektoratet og strejken\nTirsdag d. 3. juli 2001\nPressemeddelelsen fra Jørgen Dreyer ignorerer, at der er tale om en fuldt lovlig strejke, der for sundhedsvæsenet blot er præget af, at ledelsen ikke har passet sit arbejde og sikret en aftale om nødberedskab\nVold som kommunikation?\nTirsdag d. 26. juni 2001\nHvorfor bliver alle disse voldsepisoder, ja selv grove voldsskader, ikke anmeldt til politiet og straffet? På sygehuset spørger vi altid de voldsramte, om de har anmeldt det eller ønsker at anmelde det. Ofte får vi det svar, at de lige vil tænke over det (det samme som at det ikke bliver anmeldt), eller at de ikke tør anmelde det af frygt for at få flere tæsk eller endda blive slået ihjel, hvad der tit har været trusler om\nUddan dig til lægesekretær\nFredag d. 22. juni 2001\nDer er nu oprettet et godt uddannelsesforløb for lægesekretærer. Vi går i medierne for at opfordre vores landsfæller, og ikke mindst de unge til at tage en lægesekretæruddannelse og herved lader dem forstå, at også lægesekretærerne har et attraktivt uddannelsestilbud\nSundhedsvæsenet i Grønland - prioritering endnu engang\nFredag d. 1. juni 2001\nEnhver chefdistriktslæge, der har overblik over sit distrikt, ville hurtigt kunne meddele om ørepatienterne er begyndt at høre bedre, og om de har mindre øreflod efter operation. Det burde også være en overkommelig opgave for de lokale læger at se på om væksthormonpatienter vokser bedre efter indsat behandling\nEr tænder noget man bare skal trække ud?\nTorsdag d. 31. maj 2001\nDet vil i så fald være langt billigere og - ud fra et folkesundhedsprincip - langt bedre at reducere tandplejen til en symptombehandlende enhed der trækker ømme tænder ud. Hvis ikke tandplejen får fred bliver det konsekvensen\nHvor er styringen\nFredag d. 18. maj 2001\nDet væsentlige er, at vi får en styring på de store grundliggende opgaver og kender økonomien. Landsstyret bør indføre stop for alle nye tiltag, indtil man har styr på udgifterne på de områder, man allerede har igang\nSet med vore sygeplejeøjne og set i et samfundsøkonomisk perspektiv bør den livsnødvendige undersøgelse/behandling prioriteres således, at patienten ikke bliver yderligere syg/handicappet eller i værste fald dør\nTorsdag d. 17. maj 2001\nLandsstyret optræder igen formynderisk overfor befolkningen, hvis basale behov er et velfungerende sundhedsvæsen, et velfungerende skolevæsen og et socialt system, som kan samle os op, når vi ikke længere selv kan magte vores liv\nDet grønlandske sundhedsvæsen\nFredag d. 11. maj 2001\nRet beset udføres derfor langt de fleste sundhedsydelser bedst og billigst i distrikterne, forudsat at personalet er der, og at det er sammensat passende bredt med en passende bred vifte af sundhedsfaglig kompetence\nPrioritering i Grønlands Sundhedsvæsen\nFredag d. 4. maj 2001\nDet har i mange år været holdningen, at det var uetisk at tale om patienter og penge på samme tid. Man har postuleret, at i et rigt samfund er der råd til at give en ordentlig behandling til dem, der har behov for det\nHjemtransport af døde\nTirsdag d. 1. maj 2001\nDet forekommer noget kynisk, at ansvaret for et påbegyndt behandlingsforløb slutter, så snart behandlingen er mislykket, og patienten dør\nSundhedsbetjening i bygderne\nTorsdag d. 19. april 2001\nSiden sundhedsmedhjælperuddannelsen blev »nedlagt« i 1994, er mangelen på sundhedsmedhjælpere blevet større og større ...\nTorsdag d. 5. april 2001\nEn løsning på langt sigt vil være, at personer fra bygderne tager de nødvendige uddannelser og bagefter føler sig forpligtet til eller ligefrem har lyst til at vende tilbage til en bygdetilværelse\nBeklagelig sundhedstjeneste i bygden\nKaj Oskar Larsen\nTirsdag d. 3. april 2001\nMedicindepotforvalterens negligering af lægen og vurdering ud fra egne erfaringer var lige ved at koste én livet\nOnsdag d. 14. marts 2001\nHvis man på sundhedscentret i Sisimiut har været i stand til næsten at udrydde en alvorlig sygdom som blindtarmsbetændelse og en almindelig sygdom som mellemørebetændelse, så vil jeg gerne se dokumentation. Ellers tror jeg ikke på det\nSundhedsvæsenet og landstingsmedlemmer\nTorsdag d. 22. februar 2001\nDet er nødvendigt at genopfriske hvad landstinget besluttede i forbindelse med »prioriteringsdebat og strukturproblemer indenfor det grønlandske sundhedsvæsen« i landstinget den 31 maj 1999\nTelemedicin og penge\nTirsdag d. 20. februar 2001\nPatienterne i yderdistrikterne kan med hjælp fra sundhedspersonalet det pågældende sted komme i kontakt med læger og specialister i Nuuk. Telekonsultationer gør det muligt at stille diagnoser, ordinere behandling eller træffe afgørelse om overflytning til et (andet) sygehus\nHvor er børnenes rettigheder?\nTirsdag d. 6. februar 2001\nSom jeg forstår det, drejer det sig om børn, der er blevet forsømt på grund af alkoholmisbrug, hvilket landsstyremedlemmet allerede har gjort rede for i sin udtalelse. Jeg er sikker på, at det ikke kun finder sted i Ittoqqortoormiit, men i hele landet, ja, der findes endog mange børn, der forsømmes af den ene eller anden grund i hele verden. Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet: Hvor er børnenes rettigheder?\nMR-scanner på Landshospitalet?\nMandag d. 5. februar 2001\nAllerede i 80'erne under det danske Sundhedsministerium indarbejdede man rum til CT- og MR-scannere i den fremtidige dispositions/perspektivplan for Dronning Ingrids Hospital. I 90'erne havde man allerede i Grønland et Sundhedsdirektorat, som direkte modarbejdede, at Landshospitalet fik sin nødvendige og i det daglige arbejde uundværlige CT-scanner\nTorsdag d. 1. februar 2001\nJeg var på gennemrejse i Nuuk i slutningen af året. En af mine gode venner var lige kommet hjem fra hospitalet. Hans tænder var bundet sammen med ståltråd, og hans føde består af flydende kost. Hans kæber er brækket to steder, og han havde blå mærker over hele kroppen\nFor og imod alkoholforbrug i Scoresbysund\nDenne fundamentale menneskerettighed har børn ikke altid, - med mindre samfundet griber ind i de menneskerettigheder, som forældre har til at få - og have børn. Det kan være sådan, at samfundet må gribe ind, - f.eks. i retten til umådeholdent forbrug af alkohol, eller rusmidler\nTirsdag d. 23. januar 2001\nMan siger, at et folk har de politikere, som det fortjener. Ingen kan dog være tjent med de uduelige politikere, som er valgt til landstinget i Grønland. Et flertal i Landstinget anede ikke, hvad de havde med at gøre, da de forhandlede hjemtagelsen af SHV til Grønland. Få af dem har læst »Strukturrapport for sundhedsvæsenet i Grønland«, bestilt og betalt af Hjemmestyret, udarbejdet af PA Consulting Group 1999\nDistriktspsykiatrien kræver flere ressourcer\nFredag d. 12. januar 2001\nPå kysten er der indenfor de sidste 1½ år opbygget en distriktpsykiatrisk model, der, så længe vi ikke har en fast distriktspsykiater, kan køres videre ved hjælp af faste og Grønlandskendte vikarer. Alle byer er, på nuværende tidspunkt, garanteret et årligt besøg og de mest belastede byer (Aasiaat, Ilulissat og Maniitsoq) får to besøg i løbet af året\nFredag d. 15. december 2000\nDerfor er det både hyklerisk og uværdigt at pege fingre af de abortsøgende kvinder i Grønland - hvad enten man vil profilere Kvindepartiet, eller man er landsstyremedlem med ondt økonomien\nVi skal diskutere de mange aborter\nTorsdag d. 7. december 2000\nDer er mennesker, der hævder, at nogle kvinder bruger retten til fri abort som prævention. Det er bare svært at tro, når vi ved, hvor ubehageligt det er - både fysisk og følelsesmæssigt. Men man kan godt forstå påstanden, når nogle kvinder møder op både fjerde og femte gang\nHandicap demonstrationen den 23.oktober 2000\nForældregruppen til handicappede børn og unge\nTorsdag d. 23. november 2000\nVi savnede virkelig Landstyremedlemmet for Sundhed, Alfred Jakobsen, han stod "bare" oppe i vinduet og så ned på os. Det er ellers hans direktorat som er "første" instans i forbindelse med at man får et handicappede barn eller bliver handicappet\nFredag d. 10. november 2000\nDe besparelser, som nu rammer sundhedsvæsenet, kommer fuldstændig umotiverede. Hele året har medarbejderne knoklet derudaf for nedbringe ventelisterne. Det har været det politiske mål. Men det har selvfølgelig også været dyrt. Nu siger man stop, og patienterne får at vide, at der ikke er råd til behandling\nOm igen, Per Rosing-Petersen\nTorsdag d. 19. oktober 2000\nRent personlig undrer jeg mig selvfølgelig over normeringen på Dronning Ingrids Hospital, selvfølgelig bør der ansættes en overlæge med speciale i pædiatri\nToppen af isfjeldet - Børnedødsfald i Grønland\nPer Rosing Petersen\nVort land har en større spædbørnsdødelighed i forhold til Kina og Sri Lanka, og endda har dobbelt så stor dødelighed i forhold til Nord Korea\nTirsdag d. 10. oktober 2000\nNu i år 2000, i skrivende stund er der én jordemoder fastansat i en uopsagt stilling i hele landet. Dette er undertegnede\nGrønlandsk jordemoder fyret\nTorsdag d. 5. oktober 2000\nDET ER PÅ sin plads at rette en skarp kritik imod et sundhedssystem, der efterlader sine afdelingsledere med et administrativt arbejde, som den almindelige personalesituation ikke levner dem en chance for at udføre.\nFrustration og alkohol er en farlig cocktail\nFredag d. 23. juni 2000\nHvis voldscirklen skal brydes, er det en samfundsopgave at give de voldsramte familier en hånd, samtidig med at vi behandler dem som voksne ved at kræve/forvente noget af dem\nIndførelsen af telemedicin i Grønland\nLørdag d. 20. maj 2000\nEvalueringen sker i samarbejde med National Center for Telemedicin i Tromsø, Norge, et af verdens førende telemedicincentre\nPersonalemangel i sundhedsvæsenet\nTorsdag d. 18. maj 2000\nTil dato, hvor der er gået syv år, er der kun uddannet 28 sygeplejersker, hvoraf 15-20 i forvejen er sundhedsmedhjælpere\nSympati og velvilje er ikke altid nok\nAnders Nilsson, Redaktør for Kamikposten.dk\nSøndag d. 14. maj 2000\nDet er Landstinget, der er landets øverste lovgivende myndighed - ikke Finansudvalget. Finansudvalget har kun mandat til at klare veldefinerede, uforudsete og uopsættelige bevillingsmæssige opgaver mellem vedtagelsen af de enkelte finanslove.\nPatienterne tabte første halvleg\nTirsdag d. 9. maj 2000\nDet er derfor bedrøveligt at Finansudvalget satte DIH i tomgang med sin forhaling af en velmotiveret ansøgning, der ikke kan løse alle, men dog en væsentlig del af problemerne i sundhedsvæsenet. At der snart er givet flere forklaringer på afslaget, end der er medlemmer gør ikke sagen bedre.\nDenne politiske politiseren...\nFredag d. 28. april 2000\nFor mig lyder det som om finansudvalget har modtaget et udmærket forslag til behandling, men at de partout skal finde på en god undskyldning for et afslag i stedet for at tage en egentlig beslutning, og i hvert fald for at slippe for at komme med en ordentlig begrundelse.\nDe hurtige løsninger baseret på at hente hjælp fra Danmark er virkeligheden, men stik imod det overordnede politiske mål om at vi selv skal klare os. Hvor er politikerne?\nVoksende ventelister - et elendighedssymptom\nTorsdag d. 20. april 2000\nPolitikerne ryster kritikken af sig og vralter videre i karrieren, ihærdigt stimulerende deres magt og position. Og vi kommer ikke nogen løsninger nærmere\nByggeriet stopper udviklingen\nOnsdag d. 19. april 2000\nLandstingsmedlemmerne kan finde ud af at bevilge sig selv mere i løn, men kan de også finde ud af, at udføre det arbejde de er valgt til, nemlig at holde øje med, at landsstyret og den store administration udfører det arbejde, de er ansat til\nMandag d. 7. februar 2000\nMan kan ikke i Grønland få et SHV af samme kvalitet som det skandinaviske. Jeg behøver ikke at komme ind på årsagerne. De er indlysende. Alligevel kan SHV godt blive bedre end det er nu.\nMer-løn til præster giver ingen vækkelse\nTorsdag d. 27. januar 2000\nUndertiden ringer børn til politiet for at få hjælp til at neutralisere deres rasende og slåssende forældre. Der er selvmord, bevidstløse mennesker i vejkanten, vold, drabsforsøg, undertiden drab - og i alle tilfælde menneskelig fornedrelse af aller værste slags. Og altid er der tale om en nærmest sindssyg beruselse, der skaber total ansvarsforflygtigelse og ligegyldighed.\nForslag til tværpolitisk sundhedsforlig\nOnsdag d. 26. januar 2000\nSundhedsvæsenet bør skilles ud med sin egen administrerende direktør. Denne direktør skal have en solid faglig baggrund for sit arbejde, og skal lønnes derefter. Det er en overvejelse værd, om der skal indsættes en bestyrelse som buffer mellem det politiske system og sundhedsvæsenets øverste ledelse.\nDet laver Landstingets Sundhedsudvalg!\nTirsdag d. 18. januar 2000\nEt andet væsentligt værktøj, som udvalget har mulighed for at benytte sig af, er at rejse rundt og besøge hospitaler m.m. for på den måde at danne sig et førstehåndsindtryk af udviklingstendenserne.\nDe syge er ikke vigtigere end andre\nTorsdag d. 13. januar 2000\nEn væsentlig del af det ( Atassut ) kan tilføre landsstyret i sundhedspolitikken, er allerede besluttet i Landstinget. Men på grund af smøleri er det aldrig ført ud i livet. Skiftende landsstyremedlemmer for sundhed har ikke igangsat arbejdet eller ikke gjort det i det nødvendige tempo.\nFor Grønlands fremtid\nFredag d. 7. januar 2000\nAtassuts krav om løsning af de store sundhedsproblemer kan alle tilslutte sig, men det er ikke nok at stille krav om løsninger. Som ansvarligt oppositionsparti må Atassut være med til at pege på hvordan.\nVold skal erkendes som et politisk problem\nTorsdag d. 6. januar 2000\nI alt 60 mennesker blev behandlet på lægeklinikken. Mange af dem var alvorligt skadede. Nogle var fuldstændigt maltrakteret og ukendelige.\nEn række initiativer vil udbedre lægemanglen\nTorsdag d. 23. december 1999\nDirektoratet har arbejdet målrettet med fremstilling af en ny rekrutteringspjece. Ligeledes er der etableret en hjemmeside på internettet samt udarbejdet en video om »Grønlands Sundhedsvæsen i en brydningstid«.\nLandsstyret har ansvaret for lægekonflikten\nTirsdag d. 7. december 1999\nDet nytter ikke, at landsstyremedlemmet siger, at han ikke vil blande sig i forhandlinger. Det er han simpelthen nødt til, men han kan kun gøre det ved at forlange handling i landsstyret.\nDer er penge til sundhedsvæsenets ansættelser\nTorsdag d. 2. december 1999\nAG har tidligere på denne plads kritiseret landsstyremedlemmet for ikke at markere sig tilstrækkeligt for at løse rekrutteringsproblemerne. Dengang var det Marianne Jensen. Nu er det Alfred Jakobsen, men intet er ændret. Bortset fra måske, at landsstyreområdet nærmest er helt forsvundet.\nDen katastrofale lægemangel\nFredag d. 19. november 1999\nLandstinget må derfor kræve af landsstyret, at der nu udarbejdes langsigtede løsninger ... Alfred Jakobsen arbejder på løsningerne, men hvor lang tid skal vi vente, og hvor mange mennesker skal dø, før der sker noget. Et af hans problemer er imidlertid, at landstinget ikke vil tage stilling.\nPaamiut er bedre end sit rygte\nFredag d. 12. november 1999\nPaamiut sygehus er i perioder hårdt ramt af lægemangel, og bliver betjent af lægerne fra Nuuks Lægeklinik. Der er nu på sygehuset installeret supermoderne telemedicinsk udstyr, og udsigterne er spændende.\nBefinder du dig i en anden verden, Otto?\nFredag d. 22. oktober 1999\nDet er pinligt, fordi et menneske - som er blevet vist den tillid, at blive valgt til Landstinget - burde betale tilbage ved at gennemtænke sine forslag.\nVind en bolig i hjemmestyrets lotteri\nTorsdag d. 30. september 1999\nStønnende af ubehandlet kræft (pådraget af rygning?) kan vi således flyve fra den ene yderlighed til den anden i vores søgen efter et sted at bo, en god skole, et godt sundhedsvæsen - et sted, hvor det ikke er nødvendigt at drikke sig fra sans og samling for at være til.\nBefolkningens smertegrænse er nået\nTirsdag d. 28. september 1999\nVi overtog med stolthed sundhedsvæsenet fra den danske stat i 1992. Det var helt nødvendigt at overtage det, var budskabet dengang. Den danske stat gjorde det ikke godt nok! I dag er der mange, der drømmer sig tilbage til de gode gamle dage med det danske sundhedsvæsen.\nSundhedsmedhjælperuddannelsen i Grønland bør genindføres\nTirsdag d. 27. juli 1999\nVi kan ikke lave om på befolkningens bosættelsesmønster og de store afstande, og derfor mener jeg, at vi aldrig kan køre et sundhedsvæsen med samme standard som Danmark, Island og så andre lande.\nLæger uden overenskomst\nTorsdag d. 8. juli 1999\nMen desværre har de seneste års udvikling inden for sundhedsvæsenet ikke ændret ved det efterhånden gamle udtryk om, at man skal have et godt helbred, for at blive syg i Grønland.\nSundhedsdebatten der er glemt / forbigået / overset\nTirsdag d. 29. juni 1999\nDet tjener det nyvalgte Landsting til ære, at medlemmerne ikke på så løst et grundlag og - for de nyvalgte - efter så kort tid i stolen, ønskede at kaste sig ud i en debat om så alvorligt et emne som problemerne i sundhedsvæsenet\nGrønland uden sundhedspolitik\nDerfor kære politikere. Vis mod. Vi kan ikke det hele. Vi har ganske enkelt ikke råd til det. I er nødt til at sætte jer ned og finde ud af, hvad det er I vil med sundhedsvæsenet. Det er ubehageligt, men nødvendigt.\nCheflæge: Grønlandske sundhedsmedhjælpere bedre end danske Jordemødre\nOnsdag d. 16. juni 1999\nGrønlandske sundhedsmedhjælpere er langt at foretrække mange steder i Grønland frem for f.eks. danske jordemødre, derfor er det tvingende nødvendigt at sundhedsmedhjælperuddannelsen genetableres i Grønland.\nNy sundhedspolitik klar om 10 måneder\nTirsdag d. 15. juni 1999\nLandsstyremedlem for sundhed, Alfred Jacobsen er om 10 måneder klar med et nyt oplæg til Landstinget, der efter al sandsynlighed bl.a. vil indeholde klart bud på, hvordan der bør prioriteres indenfor sundhedsvæsenet.\nDet syge væsen dræber\nTirsdag d. 8. juni 1999\nGiv befolkningen et bedre oplæg, end det du gav Landstinget. Vi skal ikke diskutere om visse aldersgrupper ikke skal kunne få behandling for visse sygdomme. Vi skal ikke diskutere om det ene menneske er mere værd frem for det andet. Vi skal have et debatoplæg, som tager udgangspunkt i de reelle forhold, der er i dag.\nSundhedsdedatten der blev væk\nFredag d. 4. juni 1999\nMen nu hvor politikerne ikke vil tage stilling til sund hedspolitikken, vil vi opfordre læserne til at komme med deres syn på sagen. Landsstyremedlem Alfred Jakobsen siger klart, at han nu vil spørge befolkningen, patienterne, brugerne af sundhedsvæsenet.\nOm prioritering i sundhedsvæsenet\nTirsdag d. 1. juni 1999\nEn seriøs debat om prioritering i sundhedsvæsenet må hilses velkommen, som noget nødvendigt. Men man må forberede sig og sætte sig ind i forhold omkring etik, moral, demokratiske borgerrettigheder m.m.\nPrioriteringsdebat og strukturproblemer indenfor det grønlandske sundhedsvæsen - forelæggelsesnotat\nMandag d. 31. maj 1999\nSelv om vi er et lille samfund, må vi fortsætte og øge befolkningstilvæksten og selvforsyningen i solidaritet og med respekt for miljøet og vore levende ressourcer\nPrioriteringsmodeller i sundhedsvæsenet\nFremlagt på Landstingets forårssamling 1999 under debatten om prioritering i sundhedsvæsenet.\nOplæg til prioriteringsdebat indenfor sundhedsvæsenet\nSpædbørnsdødeligheden har for årene 1991-1995 været på 28,5 pr. 1.000 levendefødte. Dette er højt sammenlignet med andre lande. Således ligger Danmark på 5,0 for samme periode.\nPrioriteringsdebat og strukturproblemer indenfor sundhedsvæsenet\nLedelsen af sundhedsvæsenet lider helt åbenbart af et lemming-syndrom. De kaster sig i samlet flok og i en uafladelig strøm ud over kanten af gamle, ubrugelige svar på stadig flere uløste problemer.\nLørdag d. 29. maj 1999\nSom i resten af den vestlige verden præges vort samfund af kravsinflation. Kravsinflationen består i, at landsstyret løbende præsenteres for nye krav om forbedring af servicen og de velfærdsmæssige foranstaltninger, øgede erhvervstilskud og yderligere garantistillelser, efterhånden som behovene indfinder sig\nLandsstyrets politisk - økonomiske redegørelse 1999\nLandsstyret lægger således ikke op til, at der med eet slag gennemføres et samlet opgør med ensprissystemet, men at der i stedet igangsættes en gradvis proces med lempelser af enspris-princippet. Det bør ske ud fra en politisk afvejning af fordelene ved mere omkostningsægte priser og de sociale og regionale ulemper i det enkelte tilfælde\nVi skal gøre os klar til den store omvæltning\nTorsdag d. 13. maj 1999\nAlle monopoler skal væk - på land, til vands og i luften. De er med til at fastholde høje omkostningsniveauer på alle områder, og de bærer - sammen med ensprissystemet - en væsentlig del af skylden for, at intet af det, vi foretager os her i landet, kan konkurrere på prisen. Det gælder kød, fisk, husbyggeri - hvad som helst.\nTransmedica er ikke løsningen\nOnsdag d. 31. marts 1999\nGrønland har en større spædbørnsdødelighed end de lande som Grønland med rette eller urette ønsker at sammenligne sig med, fx. Skandinavien og Nordamerika. Årsagen er ikke sikkert kendt, men det er nærliggende at tro, at det skyldes geografiske forhold, levevilkår og sundhedsvæsenets struktur.\nFredag d. 26. marts 1999\nFaktisk er rapporten en alvorlig anklage mod det eksisterende sundhedssystem. Den er bemærkelsesværdig, fordi den i skarpe vendinger kritiserer og afslører det system, som betaler rapporten\nHospital i Kangerlussuaq\nSøndag d. 21. marts 1999\nDe fastansatte medarbejdere, der med betydelig personlig omkostning holder hjulene i gang, må få en dårlig smag i munden over, at man i stedet for at forbedre forholdene hjemme, hellere vil betale firmaer udefra i pose og sæk - udenom de almindelige faglige overenskomster indgået for Grønland.\nAnmeldelse af "Strukturproblemer i Grønlands sundhedsvæsen"\nTirsdag d. 16. marts 1999\nRapporten bør være pligtlæsning, ikke kun for det nye landsstyremedlem for sundhed (tillykke med det), men for alle med interesse for og indflydelse på vores allesammens sundhedsvæsen. Den kan danne et udmærket udgangspunkt for den nødvendige renovering og udvikling af sundhedsvæsenet.\nKommentar til "Strukturproblemer i Grønlands sundhedsvæsen"\nSøndag d. 14. marts 1999\nSandheden er en hel anden. Direktoratet råder over et enormt datamateriale. Vi selv, vore lægekolleger og først og fremmest lægesekretærer har brugt oceaner af tid på at udfylde de såkaldte registreringsskemaer for indlagte patienter.(De ambulante er ikke med). Skemaerne er gode nok, men direktoratet har ikke orket at bearbejde dem.\nRapporten "Strukturproblemer i Grønlands Sundhedsvæsen"\nOnsdag d. 10. marts 1999\nAt de sundhedsfaglige ressourcer i situationer ikke udnyttes optimalt skyldes afgørende, at normeringerne i de forskellige faglige arbejdshold (eks. operations- og narkosesygeplejersker) er så snævre, at blot et forfald på grund af sygdom, kursus eller patientledsagelse under overflytninger kan få følger for resten af hospitalets funktion.\nLøsningsforslag og deres opbygning\nOnsdag d. 3. marts 1999\nDer bør hurtigst muligt igangsættes et analysearbejde, som skal kortlægge præcise reallønsforskelle mellem Danmark og Grønland. Endvidere bør analysen omfatte forskelle mellem Grønland og Færøerne, Norge, Sverige, Finland, Island samt evt. den arktiske del af Canada\nDer er mangel på personale i stort set alle faggrupper\nSygeplejerskerne er en af de grupper, hvor det faktiske lønniveau adskiller sig markant i negativ retning fra det danske. For sygeplejersker er der tale om bruttolønforskelle på op til 6.000-7.000 kr. pr. måned\nSundhedsvæsenets styring af økonomi og ressourcer må betegnes som mangelfuld\nPå baggrund af indtryk og analyser er det vores opfattelse, at en egentlig styring af økonomi og ressourceforbrug i det grønlandske sundhedsvæsen ikke finder sted\nUrealistiske og/eller manglende konkrete målsætninger\nDerfor er det i denne sektor måske mere vigtigt end i nogen anden sektor, at der er formuleret klare mål, præstationskrav og retningslinier, som embedsmænd, politikere, personale og befolkning kan forholde sig til. Sådanne rammer findes stort set ikke i det grønlandske sundhedsvæsen\nDen grønlandske sundhedssektor befinder sig i en alvorlig krise\nNu kunne man måske tro, at de høje omkostninger skyldes et generelt overforbrug i sundhedsvæsenet, men som det fremgår af nedenstående illustration, er Grønland i hvert fald ikke personalemæssigt overnormeret set i forhold til befolkningens størrelse og set i forhold til de øvrige nordiske lande og danske amter. Faktisk ligger Grønland væsentligt lavere for alle faggrupper\nSammenfatning af rapportens konklusioner og anbefalinger\nDen overordnede sundhedspolitiske vision er, at Grønland skal have et velfungerende sundhedsvæsen i fortsat udvikling, og at kvalitetsniveauet skal ligge på dansk/nordisk standard. Skønsmæssigt vil det koste ca. 3 gange så meget pr. indbygger som i Danmark at realisere visionerne - dvs. drifts- og anlægsbudgettet skal op på ca. 1,5 mia. kr. pr. år\nSåvel internt i sundhedsvæsenet som i Grønland i al almindelighed har man i en lang periode været klar over, at sundhedsvæsenet befinder sig i en situation, som er særdeles problematisk. Sektorens problemer har løbende og jævnligt været kraftigt eksponeret i medierne, og politikere, embedsmænd, arbejdsgrupper, personale og befolkningen har debatteret årsager og løsningsmuligheder uden dog for alvor at få afdækket disse i en struktureret og dokumenteret form\nVæk med faggrænser!\nFredag d. 26. februar 1999\nLægeforeningen bør sende en stor tak til sygeplejerskerne i Qaqortoq, som i Sermitsiaq nr. 6, 1999, blev interviewet om lægemangel. Den artikel vil sikkert blive brugt i de kommende overenskomstforhandlinger, hvor man vil forsøge at pumpe de lægelønninger op, som i forvejen er nogle af de højeste i verden.\nI det grønlandske sundhedsvæsen kan een læge til 3600 borgere på kysten umuligt selv undersøge og behandle sine patienter. Det overlades i vid udstrækning til sygeplejersker og sundhedsmedhjælpere.\nInge K Chemnitz\nOnsdag d. 17. februar 1999\nHanna Vestenaa, Minna Olsen\nEn ny grønlandsk sundhedspolitik\nSøndag d. 7. februar 1999\nSundhedspolitiske diskussioner i Grønland drejer sig næsten altid om personalemangel. Det er trættende. Lægemangel vil jeg slet ikke komme ind på her, fordi den kender vi ikke noget til i Maniitsoq, hvor jeg har været så heldig at få et tre måneders vikariat. Noget af tiden skal jeg måske lånes ud til et andet distrikt, fordi der er for mange læger i Maniitsoq.\nOpgaven skal løses bedre\nFredag d. 8. januar 1999\nGenerelt har de folkevalgte svigtet befolkningen ved ikke at være ærlige og fortælle hvad vi kan, og hvad vi ikke kan. Man vil det hele halvdårligt i stedet for at prioritere opgaverne og gøre det godt. Det bliver de nyvalgte landstings fornemste opgave at foretage denne prioritering.\nEnkeltpersoner har ikke ansvaret alene\nTirsdag d. 5. januar 1999\nNår der i dag er problemer med at skaffe udsendt personale, er det altså fordi løn og arbejdsforhold i Grønland for udsendte efterhånden er ringere, end lønforholdene og arbejdsforholdene er, hvor de udsendte kommer fra. Det gælder boliger, det gælder ansættelsesvilkår, det gælder skoler, det gælder børnehaver og så videre.\nAtter nej til forskelsbehandling\nTorsdag d. 17. december 1998\nKommunalbestyrelsen peger på, at sundhedsvæsenet selv kan være med til at løse problemerne, blandt andet ved at opføre personaleboliger og oprette selvejende daginstitutioner. Det er løsninger, som andre store arbejdspladser har valgt.\nStadig ingen forskelsbehandling, tak...\nMarianne må pakke sin klasseideologi sammen og finde sig i, at der ikke findes genveje til en løsning på et problem, der skyldes en veg og henholdende boligpolitik gennem mange år, en fuldstændig apatisk og gennemsigtig skolepolitik (folkeskolen) og en enøjet erhvervspolitik, der har fokuseret på havets ressourcer uden særlig opmuntring til det landbaserede erhvervsliv.\nLad os løse en opgave ad gangen\nFredag d. 27. november 1998\nNår psykiatrien i Grønland fungerer, d.v.s. når vi ikke længere kun tænker på indlæggelse, når der behov for behandling, og når vi ikke længere overflytter patienter til Danmark, fordi vi mangler ressourcer på Al, så er tiden inde til at planlægge en lukket psykiatrisk afdeling i Grønland.\nInuusuttut Inaat i Aasiaat som hjem for psykisk syge\nTirsdag d. 24. november 1998\nVi kan ikke lade denne chance gå fra os. Vi har her en indflytningsklar institution til de psykisk syge, som vi har en forpligtelse til at tage hjem. Vi kan ikke blive ved med at eksportere de stakkels mennesker ud af landet. Det er ganske umenneskeligt, når vi lægger dem i spændetrøje, fylder dem med medicin og sender dem til Danmark, hvor de ikke kan tale med personalet, siger Anders Nilsson\nDet kræver et godt helbred...\nTorsdag d. 5. november 1998\nPÅ BAGGRUND AF flere og flere midler til en egentlig rekrutteringsindsats, mærker direktoratet for sundhed en "stigende interesse for Grønland fra de øvrige nordiske lande". Flotte ord, der endnu ikke har vist sig i form af ansættelser. Og mere ordflom kan man læse i "Sundhedsredegørelse 1997/98", hvor der står, at det er "landsstyrets målsætning at bevare et velfungerende sundhedsvæsen i fortsat udvikling". En sætning, der er en hån mod de medarbejdere, der trods alle odds forsøger at give den bedste service til patienter i landet.\nUdskriv nu det valg\nFredag d. 30. oktober 1998\nPå sundhedsområdet vil ventelisterne bliver længere, udgifterne til vikarer og evakueringer stiger, og samtidig med at man lukker sengepladser på Dronning Ingrids Hospital og rundt om på kystsygehusene på grund af personalemangel stiger brugen af de dyre senge på Rigshospitalet.\nTre tvivlsomme sager\nTirsdag d. 29. september 1998\nDet handler om sundhedsvæsenets overskridelser på finansloven, om den manglende effekt af det kommende boligfinansieringstilbud for private og sidst nyheden om, at 87 procent af alle flypassagerer ikke betaler deres billet.\nUha, 42 millioner i merforbrug!\nTirsdag d. 22. september 1998\nVi har nemlig et sundhedsvæsen, der bemandingsmæssigt for en stor del bygger på vikarer. Der er langt fra fastansatte nok, og tre-ugers vikarer, som vi har mange af, er dyre. Vi må betale, hvad de vil have, og vi flyver dem frem og tilbage, indkvarterer dem dyrt og uhensigtsmæssigt og får i yderdistrikterne næppe det helt store udbytte af dem, fordi den gamle sundhedsstruktur kræver grønlandsk indsigt og faglige forudsætninger i usædvanlig bred forstand.\nDe psykisk syge svigtes\nFredag d. 18. september 1998\nVed Landstingets forårssamling blev det besluttet at bevilge et distriktspsykiatrisk team (også kaldet lokalpsykiatrisk) pr. januar 1999, bestående af en psykiater og en sygeplejerske. Denne beslutning fandt bifald hos mig, for jeg er stærkt tilhænger af at de psykisk syge får ordentlig hjælp, der hvor de hører til.\nSundhedsvæsenet bliver ikke regionaliseret\nTirsdag d. 8. september 1998\n- Jeg mener helt klart, at den nye ordning - den centrale model - vil betyde bedre service for patienterne over hele landet. Og for bygderne bliver det et tigerspring ind i bedre tider med bedre service og bedre behandling. Blandt andet derfor er det så nødvendigt med telemedicin.\nJordemoderens placering i sundhedsvæsenet skal styrkes\nFredag d. 4. september 1998\nFor at sikre den optimale tryghed for familier, er det nødvendigt, at der gøres noget ved den katastrofale mangel på jordemødre. Normeringen er på 22 jordemødre plus en afdelingsjordemoder, hvilket efter min opfattelse er for lavt. Af disse 22 er der seks fastansatte (plus afdelingsjordemoderen), fem vikarer mens resten er ubesatte.\nMaybritt Andersen, Marianne Arnfjord\nTorsdag d. 3. september 1998\nJette Mohr Lyberth\nPenge gør det ikke alene\nTirsdag d. 1. september 1998\nDet er rigtigt, at penge ikke løser rekrutteringsproblematikken alene. Der skal et nyt og moderne sundhedsvæsen til, hvor den væsentlige lægefaglige ekspertise, som det tidligere har været foreslået, i bedste fald placeres centralt. I næstbedste regionalt.\nSundhed koster penge\nTirsdag d. 25. august 1998\nET AF PROBLEMERNE i det grønlandske sundhedsvæsen er, at der ikke er sket en hammerslag. Der er blevet snakket i en uendelighed. Der har været debatter i aviserne, kun afbrudt af kortere perioder, hvor debattørerne har været nødt til at trække vejret. Men der er ikke sket noget som helst. Bortset fra Marianne Jensens charmerejser, hvor hun ikke har haft meget andet at tilbyde end sit eget smil. Og det er ikke nok til at bemande et betrængt sundhedsvæsen ved Verdens ende med.\nManglende ledelse i sundhedsvæsenet\nOve Rosing Olsen\nFredag d. 21. august 1998\nVi må nødvendigvis også gøre op med at så godt som alle sundhedsydelser er gratis. Det er de jo ikke i virkeligheden. Vi har i dag en meget forvænt befolkning, for hvem systemet mere eller mindre er et tag-selv-bord. Dette bevirker, at alle små dagligdags skavanker, som vil gå over af sig selv, skal ses af en sundhedsfaglig person og helst en læge.\nYderligere forstærkning af indsatsen er nødvendig\nOnsdag d. 19. august 1998\nLandsstyrets målsætning er en stabil og effektiv drift af sundhedsvæsenet med de til rådighed værende ressourcer, således at den enkelte patient kan garanteres en behandling inden for en given tidsperiode. Med de nuværende store rekrutterings- og flaskehalsproblemer er det imidlertid ikke muligt at opstille sådanne garantier.\nDen permanente personalemangel i sundhedsvæsenet\nMen sådan opfattes det ikke af den arbejdskraft vi har så stærkt brug for, og som skal sige farvel til lige netopen bolig, et arbejde til ægtefællen og institutionspladser til børnenepå det sted hvor de bor i Danmark eller andre steder uden for Grønland. Vi får dem ikke til Grønland, hvis vi byder dem ringere udenomsvilkår end dem de står for at skulle rejse fra.\nDerfor går det galt\nFredag d. 14. august 1998\nDer er to love som hjemmestyret under ingen omstændigheder kan lave om på. Den ene er tyngdeloven og den anden er loven om udbud og efterspørgsel, jævnfør en tidligere artikel af Anders Nilsson - har du penge kan du få, har du ingen må du gå...\nLandsstyremedlem for økonomi Daniel Skifte og SIK's formand Jess G. Berthelsen tager befolkningen og medlemmerne som gidsler, når de siger, at hvis sundhedspersonalet skal have bedre vilkår, skal alle andre også. De tager en hel befolknings sundhed som gidsel for at presse deres egen fordelingspolitik igennem. En politik der bygger på lighed.\nVi kan ikke ansætte folk på de vilkår\nDet er så nemt at "vaske hænder" og give Landsstyreområdet for Sundhed skylden for alle problemerne. Det er hverken rigtigt eller retfærdigt. Problemet kan kun løses, hvis der er vilje til stede hos samtlige de aktører, der har en rolle i løsningen af de enkeltvise problemstillinger.\nSundhed år 2000 - undergang for sundhedsvæsenet\nMaliinannguaq M. Mølgaard\nTirsdag d. 11. august 1998\nDe mange penge, vi bruger til lægevikarer og andre afløsere i dag, bør vi bruge til andre alternative løsninger. Det er jo de samme penge, vi har til rådighed, og hvis vi ikke finder andre måde at bruge dem på, vil vi langt fremover ikke slippe af med den store personaleudskiftning. Derfor bør vi gøre lønnen mere konkurrencedygtig, hvis det er der, hunden ligger begravet. Alt i alt vil det være bedst for samfundet, hvis vi kan få fastansatte læger og sygeplejersker.\nHvor godtfolk er, kommer godtfolk til\nPå grund af de problemer, som Sundhedsdirektoratet har været ude af stand til at løse, må man alt i alt nære begrundet tvivl om Direktoratets egnethed til at lede Grønlands Sundhedsvæsen. Jeg foreslår, at man tilbyder Direktoratet en prøveperiode af et års varighed til at få SHV til at fungere. Hvis det ikke lykkes, må andre tage over.\nI den allerseneste uge er der fra en række kompetente sider igen blevet slået alarm. Selv om vi mange gange tidligere har hørt "Ulven kommer", har de seneste dages debat gjort et dybt indtryk på den grønlandske befolkning.\nBefolkningen har opgivet at protestere\nFredag d. 7. august 1998\nHvis sygeplejersker skal vælge mellem ophold i Grønland, Norge, Sverige eller mere eksotiske himmelstrøg som eksempelvis Saudi Arabien og Kuwait, så falder valget i øjeblikket desværre - men af gode grunde - meget sjældent på Grønland.\nFrygter at sundhedsvæsenet smadres\nDer er penge nok i systemet. Jeg tror ikke på, at det ændrer så meget på tallet på bundlinien. For i dag bruges der kolossale summer på evakueringer, vikarer og så videre. Penge som hellere må bruges til at give personalet en ordentlig løn og et ordentligt familieliv.\nVi har ikke brug for et landsstyre, som ikke vil løse landets egne problemer. For en gangs skyld kan sorteper ikke sendes videre. Normalt plejer landsstyremedlemmerne at rose sig af, hvor godt de løser opgaverne, som de har overtaget fra staten. Men det gælder ikke sundhedsvæsenet.\nAnsættelseskompetence til kommunerne\nTirsdag d. 14. juli 1998\nCENTRALT MÆRKER de enkelte medarbejdere for eksempel ikke på egen krop, hvor fortvivlet det er ikke at have haft en læge i flere måneder. Centralt mærker personalet ikke, hvor frustrerende det er, at man som gravid er nødt til at være i Nuuk, alene vel at mærke, i flere uger, før man frisk kan rejse hjem dagen efter en vellykket fødsel. Blot fordi der ikke er hverken læge eller jordemoder i ens by.\nTorsdag d. 9. juli 1998\nGå dog væk fra det snæversynede lighedsprincip og se på de enkelte problemer hver for sig. Giv lægerne, sygeplejerskerne, jordemødrene, og alle de andre grupper, vi mangler, den løn, der skal til for, at de vil blive i deres stillinger i mere end 14 dage. Det kan befolkningen kun være tjent med.\nFormynderi over HIV-smittede\nOnsdag d. 10. juni 1998\nDET ER IKKE en behagelig tanke, at enkelte mennesker sidder og bestemmer over liv og død. Men sådan er det vel i spørgsmålet om medicinering af HIV-patienter i Grønland. I alt fald i Sisimiut, hvor distriktslæge Ove Rosing Olsen bestemmer, hvem der skal have den kostbare kombinationsmedicin, som gør livet og tilværelsen for HIV-patienter meget, meget bedre.\nDet syge væsen\nMandag d. 4. maj 1998\nDer foreslås desuden en opnormering i Ilulissat, så der bliver ansat en almen kirurg. Hvor man vil skaffe sådan en fra, ved jeg ikke, ligesom jeg ikke er sikker på, at den type kirurger overhovedet uddannes mere. Redegørelsen er præget af disse kommunale hensyn, der vel igen er dikteret af de øjeblikkelige politiske muligheder.\nOrdførertale ved Redegørelse for hjemtagning af den psykiatriske behandling\nLørdag d. 2. maj 1998\nHer er et eksempel på, hvor "unuanceret og firkantet" landstingets partier - efter A/G's opfattelse - tirsdag arbejdede sig gennem debatten om hjemtagning af de psykiatriske patienter fra Vordingborg\nRedegørelse om regionalisering - en mindretalsudtalelse\nTorsdag d. 30. april 1998\nAnbefalingerne vil allerede på ret kort sigt medføre en eksplosion i udgifterne til de sekundære sundhedsydelser, samtidig med at den primære sundhedstjenestes service direkte afsmalnes med betænkelige forringelser til følge.\nI dag giver man indtryk af, at patienterne skal kunne tilbydes samme behandlingsstandard som i Danmark, og behandlingen bedømmes således også efter kriterier i det danske patientklagenævn. Imidlertid er hverdagen i det grønlandske sundhedsvæsen en helt anden.\nHjemtagning af psykiatriske patienter\nUNUANCERET og firkantet arbejdede Landstingets partier sig tirsdag gennem debatten og hjemtagning af psykiatriske patienter fra Vordingborg. Debatten tog sit udspring i en redegørelse, der er blevet udarbejdet siden Landstingets hensigtserklæring om hjemtagelse af den psykiatriske behandling.\nRedegørelse om regionalisering af sundhedsvæsenet i Diskoregionen\nDet er arbejdsgruppens opfattelse, at en regionalisering kombineret med en styrkelse af grundspecialerne på Dronning Ingrids Hospital, tilstedeværelse af et basispersonale i regionen, det nødvendige apparatur og telemedicin kombineret med ekstern ekspertise, forventes at være vejen frem.\nSom jeg så det - en kirurgs tilbageblik\nOnsdag d. 15. april 1998\nFor år tilbage fungerede det danske hospitalsvæsen i alt væsentligt til patienters og personales tilfredshed. Sådan er det ikke mere. Dagligt udsættes hospitalsvæsnet for berettiget kritik, mens frustration og håbløshed breder sig blandt de ansatte\nLad os tale om problemerne i sundhedsvæsenet\nRuth Heilmann, Medlem af Landstinget for Siumut\nTorsdag d. 9. april 1998\nVi har flere gange prøvet at skabe mulighed for, at de gravide fra bygderne tager deres familie med til byen, når de skal føde, men der har aldrig været penge til at realisere drømmen.\nHvor mange sundhedsmedhjælpere kan assistere ved fødsler nu?\nOnsdag d. 1. april 1998\nEt af de største problemer her i Grønland, men som negligeres, er sundhedsmedhjælperfunktionen.\nTelemedicin i Grønland\nTirsdag d. 24. marts 1998\nI løbet af 1998 planlægges der på baggrund af indhøstede erfaringer og fremkomne ønsker og ideer for videreudviklingen af telemedicin i 1999 og evt. længere frem, herunder skal der ikke mindst planlægges for en evt. involvering af bygder i udvalgte distrikter.\nRedegørelse om hjemtagning af den psykiatriske behandling\nMandag d. 23. marts 1998\nAlternativ 1 beskriver en model, hvor der etableres 2 nye afsnit á 15 senge, mens den nuværende åbne psykiatriske afdeling i sin nuværende form bevares. I alternativ 1 er anlægsudgifterne beregnet til at andrage kr. 106 mio, inklusive 50 nye personale boliger.\nUddannelsen for sygeplejersker er ingen katastrofe\nSygeplejerskerne i Maniitsoq Sundhedsdistrikt\nTirsdag d. 10. marts 1998\nDet er utroligt, at Finn G. Becker-Christensen føler sig berettiget til at kritisere lærerne ved Peqqissaanermut Ilinniarfik, lærere, der netop sikrer Grønland uddannelse af sundhedspersonale. Flere af lærerne er grønlandske sygeplejersker eller sygeplejersker, der har arbejdet i byer og bygder langs Grønlands vestkyst.\nDen grønlandske sygeplejerskeuddannelse er en katastrofe\nTorsdag d. 5. marts 1998\nSelv har jeg haft en stor del af mit virke for Grønlands sundhedsvæsen i bygderne, hvor jeg gennem årene har løst mange opgaver i samarbejde med fremragende lokalt personale, sygeplejersker, sundhedsmedhjælpere, fødselshjælpere og medicinaldepotbestyrere.\nIdéoplæg til nystrukturering af sundhedsvæsenet\nSøndag d. 4. januar 1998\nDet der ikke kunne klares ved tillægsbevillinger blev finansieret ved den form for lånoptagning, der går under betegnelsen patientventeliste. Hvis vi antager at hver patient på ventelisten repræsenterer en udgift på 50.000 kroner, så har vi i dag en lånoptagning på 130 millioner kroner i patienter, der venter på en behandling.\nLæger koster penge\nFredag d. 12. december 1997\nI går, onsdag, rejste to læger fra Narsaq, hvorefter byen er uden læge indtil videre. En hel by med masser af mennesker, unge og gamle, som kan blive ramt af en hvilken som helst sygdom, der kræver hurtigt og dygtig lægebehandling.\nFør og efter - rapport efter besøg på Vordingborg Amtshospital\nMandag d. 30. juni 1997\nDer var en helt anden stemning i det grønlandske patientafsnit end den vi mødte sidste år. Det er svært under et besøg på nogle få timer, at registrere skiftet hos patienterne, men det var tydeligt at det daglige personale var glade over de forbedrede fysiske rammer.\nOm aflønning og uddannelse af sygeplejersker\nSygeplejestuderende v/Peqqissaanermut Ilinniarfik\nMandag d. 24. marts 1997\nHvis man fremdeles fra Landsstyrets side ønsker, at det grønlandske sundhedsvæsen i højere grad skal kunne bemandes med grønlandsk uddannnede og grønlandsksprogede dygtige sygeplejersker, som kan arbejde til gavn og glæde for hele den grønlandske befolkning, må man i sagens interesse tilbyde de sygeplejersker, som skal være med til at oplære os som studerende, anstændige ansættelsesvilkår.\nEkkocardiografi via telemedicin\nTirsdag d. 18. februar 1997\nDer har på nuværende tidspunkt været 18 patienter, hvor der er overført ekkocardiografi. Kvaliteten af billederne har været utrolig god, så det er virkelig noget, der har en fremtid. Diagnostisk har det været yderst tilfredsstillende. De patienter, der ved ekkocardiografi er vurderet til operation, er blevet det på den transatlantisk stillede diagnose.\nPilotprojekt baseret på videokonference-udstyr\nFiskenæsset har nu en ugentlig konsultationsdag, hvor patienterne kan komme "til lægen" via videokonferenceudstyret, med den lokale sygeplejerske som bisidder.\nTelemedicin er nu en realitet i Grønland\nKarl O. Karlsen\nSom det måske vil være nogle bekendt, blev der tidligere i år på centralt niveau besluttet at starte et forsøgsprojekt i telemedicin i Grønland. Den direkte årsag var John Lassens præsentation af området ved den sundhedspolitiske konference i Ilulissat i marts, og i særdeleshed Tromsøkollega Steinar Pedersens veloplagte indlæg om erfaringerne i Nordnorge\nMage til forvrøvlet argumentation og bagvendt beslutning er det sjældent at møde\nTorsdag d. 13. februar 1997\nNuuk Kommunalbestyrelse vil hellere opereres og kureres af arbejdsfolk i blå kedeldragter end af faglært sundhedspersonale i hvide kitler\nNuuk: - Nej til forskelsbehandling på hvide kitler og blå kedeldragter\nKommunalbestyrelsen i Nuuk afviser kategorisk et afpresningsforsøg fra landsstyremedlem for sundheden Marianne Jensen.\nTing af betydning for en bedre sundhed i bygderne\nTorsdag d. 29. august 1996\nDet er svært at skaffe uddannet arbejdskraft til bygderne. Også jordemødre har fået smag for det lette liv i byerne, og sundhedsmedhjælpere er vi simpelt hen holdt op med at uddanne. Nu uddanner vi i stedet vores egnerigtige sygeplejersker, og det er en almindelig forventning at disserigtige sygeplejerskerikke har et liv i bygderne placeret højest i deres karriereplan.\nAlene-sygeplejerske på et sygehus normeret til 3 sygeplejersker\nOnsdag d. 17. juli 1996\nEt andet stort forsømt område var det forebyggende arbejde. Jeg tænker her især på de mange provokerede aborter, volden, spiritusmisbruget, seksualovergrebene, selvmordene\nNye arbejdsmetoder på en sygeplejestation\nI loven som er trådt i kraft pr. 1/1 1996 står der bl.a., at sygeplejerske ikke må diagnosticere og behandle patienter, dette må kun læger. Da der jo ikke er læge her i bygden, har vi valgt, at løse problemet på denne måde:\nOm at sætte navn på kritikken - og lidt om telepsykiatri\nTirsdag d. 18. juni 1996\nOg jeg tør godt vædde en halv meter hæfteplaster på, at heller ikke Landsstyret har nedprioriteret behandlingen af de psykiatriske patienter.\nIngen besparelser med telemedicin\nTværtimod vil jeg mene, at telemedicin vil give en central vurdering men en decentral behandling, således at det fortsat er lægen på stedet, der har kompetancen, men ovenikøbet får lægen på stedet en form for efteruddannelse i kraft af den viden han får af speciallægen, mener John Lassen.\nDe psykisk syge skal hjem\nOg politikere ønsker jo at opnå resultater, som kan måles af vælgerne inden næste valg. Derfor får områder som psykiatriske patienter ikke den prioritering, som de vitterlig fortjener, mener Marianne Jensen.\nTelemedicin har vi haft i mange år\nTirsdag d. 4. juni 1996\nNår udvikling af telemedicin startede netop i Nordnorge så skyldes det et ønske om at skaffe en mere lige adgang for befolkningen til sundhedsvæsenet. Vi har præcis det samme problem hos os: Omkring halvdelen af tiden på Dronning Ingrids Hospital går med at reparere på befolkningen i Nuuk - selv om Nuuks indbyggere kun udgør 20% af den samlede befolkningen.\nBetænkning afgivet af Landstingets Sundhedsudvalg på Landstingets forårssamling 1996\nMandag d. 3. juni 1996\nI dag er ventelisten oppe på 2170 patienter med en gennemssnitlig ventetid på godt 12 måneder. Af disse patienter har 64% ventet i mere end et halvt år på behandling, 40% har ventet i mere end et år på behandling og 17% har ventet i mere end to år på behandling.\nTelemedicin og udvikling af sundhedsvæsenet\nLørdag d. 1. juni 1996\nJeg kan dog forudse problemer på grund af, at telemedicinen under indtryk af tidens euforiske stemning og som politisk springbræt, introduceret af gamle manegeklovner til nye tricks, ser ud til at blive brugt ud over, hvad teknologien i sig selv kan bære.\nMagter vi en hjemtagelse af de psykiatriske patienter?\nOnsdag d. 29. maj 1996\nMan kan kun håbe, at de ansvarlige politikere og embedsmænd vil begynde at se realistisk på de meget store problemer, vi oplever på kysten for psykiatriske patienter og disses pårørende, og dermed skabe nogle bedre vilkår, således vi kan betjene denne patientkategori lige så godt og professionelt som andre.\nHvordan bor de grønlandske psykiatriske patienter på Amtshospitalet i Vordingborg?\nDet er svært at forestille sig, at mennesker har gode muligheder for at blive raske under disse trange kår.\nLedere og andet godtfolk\nOnsdag d. 15. maj 1996\nHer blev den grønlandske offentlighed præsenteret for den nyeste kreation: Det personaleløse sundhedsvæsen, hvor patienterne kan få udleveret en håndbog og Peqqinnissaq ved indgangen i stedet for at blive behandlet af læger, sygeplejersker og sundhedsmedhjælpere.\nDronning Ingrids Hospital: Lands- eller Landsbyhospital?\nOnsdag d. 1. maj 1996\nDet synlige indtryk fik vi ved "venteliste-afviklingen". Med god timing til det forestående valg blev der anvendt 25 mill kr. for at dæmme op for de værste behandlingsmæsssige undladelsessynder. Allerede nu er der dog flere der venter på behandling end før.\nPressemeddelelse 14. Februar 1996 efter en finansudvalgsrejse til Sydgrønland\nOnsdag d. 14. februar 1996\nHerudover må Finansudvalget, bl.a. på baggrund af besøg på sygehusene i Sisimiut, Narsaq og Qaqortoq, konstatere at der er betydelige samarbejdsproblemer indenfor sundhedsvæsenet. Finansudvalget finder, at der som oftest er fremført en saglig kritik fra sygehusenes personale, og er overbevist om at personalet ønsker at bidrage til en forbedring af forholdene.\nEr brandmands-tandlæger løsningen?\nFredag d. 26. januar 1996\nGrønlands Tandlægeforening kan ikke blive ved med at acceptere disse tilstande. Ligesom folk i Narsaq og Upernavik må vi kræve, at forholdene bliver bragt i orden. Den tandpleje, som er bygget op i løbet af 1980-erne, er ved at smuldre. Børnene dengang havde en bedre tandpleje end børnene har nu. Det kan man ikke være bekendt.\nHvad fejler Grønlands sundhedsvæsen?\nPersonalet på Sygehuset i Qaqortoq\nTorsdag d. 25. januar 1996\nHver gang en patient sendes til Nuuk, koster det over 5000 kr. alene i billetudgift og det dobbelte, hvis der skal en ledsager med. D.I.H. er imidlertid også ramt af besparelser og underbemanding og har måttet sende et stigende antal patienter til Rigshospitalet. Det er endnu dyrere, og beløbet hertil er da også blevet skåret ned i den nye finanslov. Så hvor ender Sorteper? De optimistiske ord fra landsstyreområdet om et bedre sundhedsvæsen virker mildest talt tomme.\nTirsdag d. 9. januar 1996\nDirektoratet for Sundhed, miljø og forskning har ingen føling med, hvordan sundhedsvæsenet fungerer, og direktoratet administrerer hen over hovedet på personalet i sundhedsvæsenet. Direktoratet's "vi alene vide"- holdning rammer sygdomsforebyggelsen, -opsporingen og -behandlingen. Den rammer patienterne.\nSkal? - Skal ikke? - sygeplejerske i Grønland\nSøndag d. 31. december 1995\nMen noget man burde tænke over - ved at blive gjort opmærksom på det - er boligsituationen. Den er håbløs ! I annoncerne står: "Bolig stilles til rådighed efter gældende regler". - Og mundtligt får man at vide, at det godt kan være, man må bo på hotel eller sømandshjem i den første tid. "Den første tid" var for mit vedkommende to måneder på sømandshjemmet.\nStop hundehængning i Grønland ...\nFor nogle år siden var der en voldsom demonstration i Sverige. En gruppe - sikkert velmenende, men - meget vrede ældre damer gik frem og tilbage foran den danske ambassade med nogle store skilte, hvor der stod malet "STOP HUNDEHÆNGNING I GRØNLAND" - det var også det de gik og råbte.\nMå - Må ikke - bruge sygeplejerskernes vikarbureau?\nTorsdag d. 30. november 1995\nSom det fremgår af nedenstående citater kunne ingen uden for Direktoratet for Sundhed, Miljø og Forskning forstå det anderledes end at adgangen til at anvende Dansk Sygeplejeråd's Vikarbureau var fjernet\nHvilket Sundhedsvæsen ønsker vi egentlig?\nParadoksalt nok har der nok aldrig været så mange penge i sundhedsvæsenet, og aldrig har tilstanden været så kaotisk. Ansvaret ligger alene hos den øverste ledelse i sundhedsvæsenet.\nStop den offentlige hetz\nMandag d. 13. november 1995\nLandsstyreområdet for Sundhed, Miljø og Forskning er omorganiseret og under opbygning til en SAMLET og HANDLEKRAFTIG organisation\nNår folkestyret trækkes rundt ved næsen\nTorsdag d. 9. november 1995\nI Landsstyret, i Finansudvalget og i Landstinget kunne vi ikke gøre andet end at skrive checken ud. Der er ingen alternativer, syge mennesker skal behandles, sundhedsvæsenet skal bevares intakt.I et privat firma var den samlede direktion blevet bedt om at tømme skrivebordet og stille firmabilen.


Derfor er engle populære i julepynten | Kristeligt Dagblad\nLiv og Sjæl 12.12.14 Kl. 00:00\nEngle er i juletræspynten såvel som i sproget. I supermarkedet bliver servicemedarbejderen kaldt en engel, når vedkommende hjælper kunden, og englene har sneget sig ind i både salmer og popmusik. Foto: Arkivfoto/Leif Tuxen\nEn engel med en gave, eller en engel med en stjerne. Brugskunstbutikken Notre Dame i det centrale København er hvert år ved denne tid fuld af kunder på udkig efter julepynt. Og som i flere andre butikker har englen her sat sig på julen 2014. Sidste år spurgte mange kunder hos Notre Dame efter engle, så derfor har man sørget for et større sortiment i år. Og som ekspedienten i indretningsbutikken Kirk i København forklarer, mens han pakker en lampeskærm ind til en kunde, har englen en fremtrædende plads i pynten i år. Hos Kirk sælger man blandt andet engle gjort af krystaller og små, diskrete engle i sølv til at sætte på lys. Her hos Notre Dame er englene farverige og med lange, slanke ben. Ja, de ligner nærmest unge storbypiger. Altså bortset fra vingerne.\nAt englene daler ned i årets julepynt, overrasker ikke fremtidsforsker Lise Lotte Lyngsø fra Future Navigator.\n”I mange år handlede det om at fortælle historier gennem ens forbrug, men nu er udviklingen gået i en anden retning. Som forbrugere vil vi fortælle vores egen historie med de ting, vi omgiver os med. Englen symboliserer lys, godhed og måske lidt magi, hvilket alt sammen er ting, man kan have brug for i fortællingen om den moderne jul, hvor jul med sammenbragte familier kan være en psykologisk udfordring,” siger hun.\nEnglene er i sproget: ”Der går en engel gennem stuen,” kan man høre folk sige, og i supermarkedet bliver servicemedarbejderen kaldt en engel, når han hjælper med at finde de sild, man troede, var udsolgt. Englene er i musikken - fra Rasmus Seebachs hit ”Du er min engel” til talrige salmer i Den Danske Salmebog. Og englen er på de nyeste telefoner. Mange ledsager deres tekstbeskeder afsendt fra smartphonen med ikoner fra et billedalfabet, som tæller en engel. En gang var englene også på loppemarkeder og i genbrugsbutikker, men her er de blevet langt sværere at finde, konstaterer sognepræst og forfatter Ingrid Lisby Schmidt fra Treenighedskirken i Esbjerg, som i snart 15 år har samlet på folkelige, religiøse billeder. Og hun er jævnligt på udkig efter flere billeder til samlingen.\n”Det er billeder, som vækker samtaler og erindringer. Disse folkelige bibelbilleder fra vækkelsernes tid rører ved et folkeligt, kristent lag,” siger Ingrid Lisby Schmidt.\nSammen med kollegaen Jette Dahl, som er stiftspræst for åndeligt søgende i Ribe Stift, har hun udvalgt en serie af overvejende gamle englebilleder og udformet evighedskalenderen ”Lysets engel”, som netop er udkommet. I kalenderen er der et nyt englebillede til hver måned kombineret med salmebog og bibel og en enkelt sætning, man kan grunde over.\nI lørdags holdt Jette Dahl inspirationsdag i Esbjerg om engle ud fra blandt andet religiøse billeder i Esbjerg.\n”Der er en dyb kristen tradition for, at Gud møder mennesket med engle som budbringere, men det er ikke noget, vi som præster prædiker over, og englene er lidt gledet ud af den lutherske tradition, men der er en folkelig tilgang til troen, hvor engle er centrale,” siger hun.\nOptagetheden af engle har Jette Dahl mødt i samtaler med mennesker, som har delt deres erfaringer af engle med hende.\n”Når de fortæller mig det, så er det, fordi de er meget berørt, men de er også usikre på, om jeg som præst kan rumme deres erfaringer. Det er meget ofte mennesker, som ikke er opvokset i en kristen tradition, som har dybe erfaringer, som de ikke helt har noget sted at gå hen med. Eksempelvis om et dødsleje, hvor der kom en engel og hjalp den døende over på den anden side og fyldte rummet med en fred, som de ikke kunne have forestillet sig,” siger hun.\nJette Dahl tror selv på engle, og når hun sætter sig bag rattet i sin bil, slår hun korsets tegn og beder: ”Gud sæt englevagt omkring mig, når jeg kører.” Men hun understreger, at hun ikke beder til engle.\n”Kristus er englen i mit liv, der for mig er budbringeren fra Gud til mennesker. Mange har svært ved at tale om Jesus, men lettere ved at tale med engle, og jeg kan se, at englen for nogle kan åbne døren ind til den kristne Gud,” siger hun.\nEnglen er med fremtidsforsker Lise Lotte Lyngsøs ord et symbol på godhed, hvilket er en af årsagerne til, at den i de kommende uger vil pynte op i mange hjem.\n”Julen har udviklet sig til at blive en fejring af magien, kærligheden og det medmenneskelige, og det symboliserer englen,” siger hun.\nMen der er også en helt andet grund til englenes udbredelse.\n”Julemanden er ikke længere helt stueren. En overvægtig mand med en stor sæk proppet med gaver på ryggen var et symbol på det gode liv, da Vesten skulle rejse sig efter Anden Verdenskrig. Men i dag har mange udviklet produktbulimi og har samtidig et ideal om en krop, som gerne må være lidt spændstig, og julemandens kropsform er langt fra idealet,” siger hun.\nEnglene er sendebud\nEngelkommer af det græske ord angelos, som betyder sendebud.\nDet er en udbredt forestilling i mange religioner, at overjordiske væsener fungerer som budbringere fra guderne til menneskene.\nI islam er der fire ærkeengle, åbenbaringens engel, Gabriel, Mikael, Israfil og Izrail, der er dødsenglen. Desuden er der den faldne ærkeengel Iblis, Djævelen, som gjorde oprør imod Allah og blev forvist. Englene menes at være tættere på Allah end mennesker. I den antikke jødedom optræder engle i stort tal, og de er her organiseret i et hierarki med engle af forskellig rang-orden.\nI kristendommen findes der ikke en egentlig lære om engle, men engle opfattes som sendebude fra Gud.\n43 procent af danskerne tror, at der findes engle.\nKilde: Kristendom.dk og Zapera for Kristeligt Dagblad i en undersøgelse fra 2007