OWATROL® OLJE er en alsidig, dybt indtrængende, lufttørrende olie, der kan anvendes ufortyndet eller tilsat maling. Når den anvendes ufortyndet giver den en stærk, fleksibel finish, der tvinger overskydende fugt og luft ud af rusten metal, så yderligere rust forhindres.\nPå træoverflader trænger den ind i tør, porøs maling og stopper afskalling. Når den tilsættes enhver olie eller alkyd baseret behandling vil den forlænge glansens holdbarhed, forbedre flydeevnen, give større hæftning, og vil, i modsætning til flere andre fortyndere, bevare kvaliten af malingen uden at påvirke udseende eller tørretid.\nPåføres direkte på rustne overflader.\nTrænger dybt ind i rustne overflader og tvinger fugt og luft ud af emnet.\nDanner en solid, stabil overflade, som anden maling kan fæstne på.\nForsegler det underliggende metal mod yderligere korrosion.\nKompatibel med alle olie og alkyd baserede malinger.\nKan anvendes på ikke jernholdige metaller - zink, kobber, aluminium.\nGrundning til galvaniserede overflader.\nTilsætning til al olie/alkyd baseret maling, bejdse, fernis inkl. urethan alkyd maling.\nKan anvendes på træ. Fylder træets porer med olie. Forhindrer afskalning af maling.\nSikrer bedre hæftning ved overmaling.\nGør påføring af maling under vanskelige forhold lettere.\nEfterbehandl med OWATROL DEKS OLJE D.2* på rustne overflader for at opnå et højglans, rustent resultat.\nForbedrer flydeevnen på olie/alkyd baseret maling. Øger åbningstiden.\nInden- og udendørs.\nVandrette og lodrette overflader.\nStålkonstruktioner, rækværk, rør, riste, trapper, m.v. • Skibsskrog, tanke m.v.\nAlle træoverflader, tørre, porøse, bløde & rådne m.v.\n+5 °C - +35 °C\nTryk på knappen forneden for at se en liste over de teknisk datablade.\nVælg teknisk datablad\nDownload teknisk datablad: Absolute Primer\nDownload teknisk datablad: Aluminium\nDownload teknisk datablad: Antik Crackle\nDownload teknisk datablad: Aquadecks\nDownload teknisk datablad: Aquatrol Treolje\nDownload teknisk datablad: Blocking Primer\nDownload teknisk datablad: C.I.P\nDownload teknisk datablad: Compo-Care\nDownload teknisk datablad: Compo-Clean\nDownload teknisk datablad: Crackle Spirit step 1 & step 2\nDownload teknisk datablad: Deks Olje D1\nDownload teknisk datablad: Deks Olje D2\nDownload teknisk datablad: Deck Cleaner\nDownload teknisk datablad: Deck Sealer\nDownload teknisk datablad: Deep Cleaner\nDownload teknisk datablad: Dilunett\nDownload teknisk datablad: DSP800\nDownload teknisk datablad: Edelolje\nDownload teknisk datablad: E-B Binder\nDownload teknisk datablad: E.S.P\nDownload teknisk datablad: Floetrol\nDownload teknisk datablad: Gelcoat Restorer\nDownload teknisk datablad: Marine Strip\nDownload teknisk datablad: Mast Restorer\nDownload teknisk datablad: Natural Varnish\nDownload teknisk datablad: Net-Trol Trerens\nDownload teknisk datablad: Oleofloor Classic\nDownload teknisk datablad: Oleofloor Natural\nDownload teknisk datablad: Owatrol Olje\nDownload teknisk datablad: OXI Lumineuse\nDownload teknisk datablad: OXI Magnetique\nDownload teknisk datablad: OXI Tableau\nDownload teknisk datablad: Polytrol\nDownload teknisk datablad: Reactive Leaf Bronze\nDownload teknisk datablad: Reactive Leaf Copper\nDownload teknisk datablad: Reactive Leaf Rust\nDownload teknisk datablad: Seasonite\nDownload teknisk datablad: Spirit Bronze Spray\nDownload teknisk datablad: Spirit Copper Spray\nDownload teknisk datablad: Spirit Rust Spray\nDownload teknisk datablad: Spirit Sealer\nDownload teknisk datablad: Teakolje\nDownload teknisk datablad: Textrol Treolje\nDownload teknisk datablad: Transyl\nDownload teknisk datablad: Treprep\nTryk på knappen forneden for at se en liste over sikkerhedsdatabladene\nDownload sikkerhedsdatablad: Absolute Primer\nDownload sikkerhedsdatablad: Aluminium\nDownload sikkerhedsdatablad: Antik Crackle\nDownload sikkerhedsdatablad: Aquadecks\nDownload sikkerhedsdatablad: Aquatrol Treolje\nDownload sikkerhedsdatablad: Blocking Primer\nDownload sikkerhedsdatablad: C.I.P\nDownload sikkerhedsdatablad: Compo-Care\nDownload sikkerhedsdatablad: Compo-Clean\nDownload sikkerhedsdatablad: Crackle Spirit Step 1\nDownload sikkerhedsdatablad: Crackle Spirit Step 2\nDownload sikkerhedsdatablad: Deks Olje D1\nDownload sikkerhedsdatablad: Deks Olje D2\nDownload sikkerhedsdatablad: Deck Cleaner\nDownload sikkerhedsdatablad: Deck Sealer\nDownload sikkerhedsdatablad: Deep Cleaner\nDownload sikkerhedsdatablad: Dilunett\nDownload sikkerhedsdatablad: DSP800\nDownload sikkerhedsdatablad: Edelolje\nDownload sikkerhedsdatablad: E-B Binder\nDownload sikkerhedsdatablad: E.S.P\nDownload sikkerhedsdatablad: Floetrol\nDownload sikkerhedsdatablad: Gelcoat Restorer\nDownload sikkerhedsdatablad: Marine Strip\nDownload sikkerhedsdatablad: Mast Restorer\nDownload sikkerhedsdatablad: Natural Varnish\nDownload sikkerhedsdatablad: Net-Trol Trerens\nDownload sikkerhedsdatablad: Oleofloor Classic\nDownload sikkerhedsdatablad: Oleofloor Natural\nDownload sikkerhedsdatablad: Owatrol Olje\nDownload sikkerhedsdatablad: OXI Tableau\nDownload sikkerhedsdatablad: OXI Magnetique\nDownload sikkerhedsdatablad: OXI Lumineuse\nDownload sikkerhedsdatablad: Polytrol\nDownload sikkerhedsdatablad: Seasonite\nDownload sikkerhedsdatablad: Spirit Reactiv Leaf Bronze\nDownload sikkerhedsdatablad: Spirit Reactiv Leaf Copper\nDownload sikkerhedsdatablad: Spirit Reactiv Leaf Rust\nDownload sikkerhedsdatablad: Spray Bronze Spirit\nDownload sikkerhedsdatablad: Spray Copper Spirit\nDownload sikkerhedsdatablad: Spray Rust Spirit\nDownload sikkerhedsdatablad: Spirit Sealer\nDownload sikkerhedsdatablad: Teakolje\nDownload sikkerhedsdatablad: Textrol Treolje\nDownload sikkerhedsdatablad: Transyl\nDownload sikkerhedsdatablad: Treprep


Skal jeg acceptere, at angsten er blevet en del af mig, eller er der en løsning? - TUBA\nJeg har et spørgsmål om det at føle angst. Det er en meget velkendt følelse for mig. Den har været en stor del af mit liv, og selv om jeg arbejder med at mindske den, er den stadig en del af min hverdag – jeg er over 30. Derfor skriver jeg for at få et par gode råd til, hvordan jeg kan arbejde med følelsen eller måske nye vinkler at anskue den på.\nDet giver mening, at angst er en del af mit nuværende liv, fordi der har været mange ting at være bange for i min opvækst. Mine forældres problemer i form af alkohol, vold og psykisk sygdom førte til en uforudsigelig hverdag. Jeg måtte fra en tidlig alder være på vagt, for det var ikke til at regne ud, hvornår det ene eller andet gik i gang. Dertil skal lægges, at jeg var tilskuer til, hvordan angst bandt min ene forældres sind i lange perioder.\nJeg kan derfor godt se, at der er grunde til, at angst er en til tider overvældende stor del af mit liv. Men jeg vil gerne ændre mit liv og finde en måde at leve på, hvor jeg ikke hele tiden er mellem 1-7 skridt fra at gå i panik.\nAngsten er tæt vævet ind i alt for stor en del af ganske almindelige rutiner. Jeg tager mig selv i at have mange ritualer, som jeg føler stor trang til at fastholde, fordi det giver en fornemmelse af at holde angsten en smule på afstand. Min fornuft fortæller mig, at disse handlinger er latterlige og direkte usunde, men jeg har svært ved at lade være. Det er som om mit sind hele tiden laver en mellemregning, der siger, at jeg skal sørge for, at der er balance, og at hvis jeg foretager en forkert handling, får det konsekvenser. Det er i sig selv drænende at lave beregningerne og udføre alle handlingerne. De er dog ikke store enkelt vis, men når jeg forsøger at tælle op, bliver det – på en god dag – til omkring 30-50 handlinger, jeg skal gøre eller ikke gøre. På en dårlig dag mange flere. Men det er meget mere energikrævende, når jeg kæmper imod.\nJeg har talt med en psykolog om dette og har fået en forståelse for, hvorfor jeg forsøger at skabe en følelse af kontrol. Jeg har derfor set på handlingerne, som en form for omsorg (omend bagvendt) for mig selv. Men jeg har også forsøgt at kæmpe imod at udføre handlingerne. Jeg kan komme et stykke ved at italesætte handlingerne og konfrontere den del af mit sind, der beder mig udføre handlinger for ikke at føle angsten. Jeg er blevet langt bedre til at være i ubehaget og diskutere med mig selv om min angst er relateret til en reel situation eller ikke er passende.\nDet kræver dog stadig megen energi hver dag for ikke at give efter for angsten, når den dukker op. Det er som om jeg kun er i stand til at skabe en vis distance til den, men at den ligger og venter på, at jeg bliver for træt til at kæmpe imod, og at selve angsten ikke er forsvundet, men at den har samme størrelse som tidligere.\nDu spørger konkret:\nMit umiddelbare svar er, at jeg synes, du skal prøve at reducere din angst yderligere. Det lykkedes rigtig mange mennesker med en baggrund som din at reducere deres angst. Der er dog nogle få som har svært ved at reducere deres angst. Jeg kan derfor ikke på forhånd sige om der er en løsning for netop dig. Min erfaring som psykolog er dog, at man skal prøve sig frem og se om det hjælper, og det hjælper i rigtig mange (de fleste) tilfælde.\nNår det er sagt, så er der nogle vigtige ting, du bør vide.\nAngst er en almindelig følelse. Som menneske er det vigtigt, at man kan føle angst. For eksempel, når man nærmer sig en vej og der kommer en bil susende forbi, så er det vigtigt at man føler angst, så man holder sig tilbage. Uden angst var det svært at få ens liv til at fungere. Sæt dig aldrig i en bil med en chauffør, der ikke kan mærke angst. Det er farligt.\nDet er derfor vigtigt, at man ikke søger et liv helt uden angst.\nSå hvis dit mål er at blive helt fri for angst – så er der ingen løsning. Angst hører til det at være menneske. Men hvis dit mål er at reducere din angst, så er der muligheder.\nDet næste, du bør vide er, at de fleste veje mod at reducere angst, starter med at man først accepterer angsten. Det kan lyde som en modsætning, men bare det at acceptere, at angst på nuværende tidspunkt er en stor del af dit liv kan medvirke til, at det opleves som mindre. Når man hele tiden prøver at undgå noget – så kan det komme til at fylde utrolig meget.\nMan kan gøre forskellige ting for at acceptere angst. Man kan undersøge angsten. Angst kan indeholde mange ting. Når man begynder at undersøge ens egen angst, så finder man typisk følelser, som man han lagt låg på, fordi de var svære at håndtere. Bag en følelse af angst kan der ligge følelser som vrede, tristhed, sorg, skam, skyld, glæde, ansvarlighed, magtesløshed m.m.. Disse følelser kan være forbundene med minder fra fortiden. De kan dukke op på en meget levende måder i en periode, når man begynder at se på ens egen angst. Det kan derfor være rigtig godt at have en hjælper (en terapeut eller psykolog eller den slags), der er vant til at undersøge andre menneskers angst, der kan vejlede dig på din vej. Det kan være rigtig svært at mindske ens angst uden hjælp.\nHer er nogle af de ting en hjælper typisk vil gøre:\n· En dygtig psykolog/terapeut vil hjælpe dig med at mærke, forstå og håndtere de følelser, der ligger bag angsten.\n· En dygtig hjælper vil hjælpe dig med at lære at ”rumme” følelserne. Det vil sig han eller hun vil lære dig at slappe mest muligt af (trække vejret dybt osv.), mens du betragter og mærke følelserne uden at gå i panik, så du på sigt kan blive bedre til at håndtere og have med følelserne at gøre.\n· En dygtig hjælper vil støtte dig i at give udtryk for din angst og de følelser, der er forbundet med det, så du bliver fortrolig med angsten.\n· En dygtig hjælper kan bekræfte dig i, at du havde god grund til at føle de følelser, du gjorde under din opvækst og denne bevidning kan medvirke til at du nemmere kan slippe følelserne fra fortiden.\n· En dygtig hjælper vil lære dig at bevæge dig ind og ud af følelser af angst, ved f.eks. at bede dig om at forestille en situation, hvor du mærker angsten, og så bede dig derefter forestille dig en situation, hvor du føler dig dejlig tryg og godt tilpas, så du i din bevidsthed kan lære at bevæge dig frem og tilbage mellem angste situationer og trygge situationer, så du får en fornemmelse af kontrol over angsten.\n· En dygtig hjælper vil undersøge om, der findes gode grunde til at føle meget angst i din nuværende livssituation (og ikke kun fortiden) og støtte dig i at forholde dig til og takle de vanskelige situationer, du måtte stå i.\nDisse er blot nogle af de ting, som en dygtig psykolog/terapeut vil kunne hjælpe med.\nSom du kan se, så indebærer alle disse veje, at man starter med i vis grad at acceptere og undersøge angsten.


Umm al Quwain | Visit UAE\nFoto: Sam Nabi\nTag til Umm al-Qaywayn\nMellem de prægtige emirater Sharjah og Ras Al Khaimah fører Umm al-Qaywayn en anonym tilværelse. Emiratet er arealmæssigt det næstmindste i hele De Forende Arabiske Emirater og er beliggende i landets nordlige dele med kyst mod Den Persiske Bugt. Klimaet er selvfølgelig meget varmt og den årlige nedbør er lav. Takket være emiratets nærhed til havet bydes man ofte på daglige, kølige havbriser i sommervarmen.\nTurismen i Umm al-Qaywayn er primært centreret omkring strandene langs Den Persiske Bugts kystlinje, selvom emiratet strækker sig et stykke ind i fastlandet. Udenfor samme kyst ligger syv fine sandøer, som er omgivet af mangroveskove. Tre af disse, Al Sinniyah, Jazirat Al Ghallah og Al Keabe, kan ses fra den gamle by i Umm al-Qaywayn, hvis havneområde stadig har koralfarvede stenhuse fra byens oprindelige indbyggere.\nPå trods af at emiratet ikke kan sammenligne sig selv med bl.a. Dubai og Abu Dhabi i popularitet, besidder det en lang historie. Der er masser af aktiviteter og seværdigheder, hvis man stopper op og ser sig lidt omkring! Gå ikke glip af dette på jeres rejse gennem Umm al-Qaywayn:\nVandparken, som har eksisteret siden 1990’erne og blev indviet under parolen “glæde er en rettighed for alle”. Hvis man er på gennemrejse til for eksempel Dubai, kan man benytte lejligheden til at leje en campinghytte ved vandparken, som stadig er en af de største familieattraktioner i Mellemøsten. Tag på et virtuelt besøg her og nu!\nFortet var oprindeligt hjemsted for emiratets hærskare, som bevogtede indgangen til den gamle by. Fra fortet har man udsigt til havet på den ene side og bugten ind mod byen til den anden side. Fortet blev senere til en politistation og derefter et museum, som indeholder mange genstande fra områdets forhistoriske tid.\nDen gamle havn i Umm al-Qaywayn ligger i de gamle dele af byen og har udsigt over det traditionelle skibsværft, hvor dygtige håndværkere stadig bygger de klassiske dhowbåde.\nAktiviteter i nærheden af Umm al-Quwain\nMellemøstens bedst rankede vandpark – Aquaventure Waterpark\nUkendt Pearl Umm Al Quwain Fort\nHike langs Wadi Shawkas vandrerute


Firma bag 75 procent af verdens spam afsløret - Computerworld\nDet amerikanske firma McColo Corp. stod ifølge Washington Post bag mere end tre fjerdedele af al spam i verden. Nu er det slut.\n13. november 2008 kl. 11.39\n"Garanti for at vinde - bare send 1.000 dollar til Mr. Johnson". Sådan kunne et af de opløftende budskaber lyde i en af de mange spam-mails, vi dagligt modtager i vores indbakker.\nDe fylder godt op i junk mail-folderen, men nu ser det formentlig knap så slemt ud. I hvert fald har amerikanske internetudbydere netop lukket for adgang til webhosting firmaet McColo Corp., efter at Washington Post har bragt en række afsløringer.\nIfølge Washington Post-klummen Security Fix stod hostingselskabet McColo Corp., der har base i Californien, bag mere end 75 procent af al spam. På verdensplan vel at mærke.\nSkribenten af sikkerhedsklummen i Washington Post, Brian Krebs, kontaktede i tirsdags en af serviceudbyderne i USA for at fortælle om sagen. To timer senere ringede salgsdirektøren tilbage til Brian Krebs.\n"Vi undersøgte sagen lidt, så størrelsen og omfanget af problemet, som du (Brian Krebs, red.) skrev og sagde: 'Holy cow!' Inden for en time havde vi lukket alle vores forbindelser til dem," fortalte salgsdirektør Benny Ng fra Hurricane Electric til avisen.\nNu er forbindelserne lukket helt ned, ligesom selskabets hjemmeside heller ikke er tilgængelig længere. Ledelsen hos McColo Corp. ønsker ikke at udtale sig i sagen, skriver det amerikanske dagblad.\nPas på mobil-virus, der sender sig selv videre\nAmerikanske vælgere lokkes i fælden\nObamas sejr afføder nye e-mail-angreb\nVirus-eksplosion kan ramme os på mandag\nDK-CERT: Botnet lammet af spam-gigants endeligt


Forfaldsdato - e-conomic forum\nSynes det kunne være enormt brugervenligt hvis der stod forfaldsdato ved den enkelte kreditor når man trækker en kreditorliste - kan godt se det kan blive en udfordring hvis man ved den enkelte kreditor fx har 10 bogførte fakturaer, men hvis man nu kunne gøre det ved fx. 1-5 bogførte fakturaer.\nspurgt 13 Jan, 2017 i Spørgsmål » e-conomic generelt af Adelfine01 (160 points)\nTak for dit indlæg her på forum :)\nJeg er ikke helt sikker på jeg ved hvad du mener, så jeg må lige høre dig lidt ad.\nDu siger, når du tager en kreditorsaldoliste, så kommer der ikke forfaldsdato med?\nJeg kunne godt tænke mig at vide, hvilke felter du udfylder, når du søger efter en kreditor på en kreditorsaldoliste?\nJeg har lige forsøgt i min egen aftale under Rapporter > Leverandører > Kreditorsaldoliste.\nHer har jeg kun sat et flueben i "Vis specificeret" - under Fakturaer har jeg valgt "Vis, hvornår fakturaer forfaldt" og valuta er "Omregnet"\nNår jeg så søger listen frem, kommer der en forfaldsdato frem og listen viser også hvad der er forfaldt.\nKan jeg få dig til at prøve det samme og så se, om det virker for dig? :-)\nDet håber jeg og ellers hører jeg meget gerne fra dig igen, hvis dette ikke hjælper på din udfordring med forfaldsdato.\nSå vil jeg også meget gerne høre dig om, hvad det er du søger efter inde i systemet.\nJeg ser frem til at høre fra dig. :-)\nTak for svar... Den funktion var jeg ikke klar over fungerede sådan. Men tak for hjælpen.\nkommenteret 25 Jan, 2017 Spørgsmål af Adelfine01 (160 points)\nOg sådan kan vi lære noget nyt.\nJeg er glad for det virkede.\nRigtig dejlig dag til dig. :-)\nkommenteret 25 Jan, 2017 Spørgsmål af ☺Isabel de Fries (900 points)\nManuel angivelse af Forfaldsdato\nForfaldsdato på kreditnota\nÆndring af forfaldsdato på debitorfaktura


Interview med Ditte Deenfeldt, Ubisoft Massive | GamersLounge\nInterview med Ditte Deenfeldt, Ubisoft Massive\nPosted 23. oktober 2012 by Jan Bo Kristensen\nDitte Deenfeldt fortæller om Far Cry 3\nFar Cry 3 udgives 30. november og det er Ubisoft Montreal, som har stået bag mange af Ubisoft’s succeser, der står som udvikler. Noget af det mere spændende er Far Cry 3’s multiplayer og co-op som er udviklet af Ubisoft Massive der er placering i Sverige. Det kommer endnu tættere på Danmark fordi Gamer Designer, Ditte Deenfeldt er pæredansk. Det er hende som kommenterer i video’en ovenfor, og jeg havde fornøjelsen af møde hende under en spilmesse i København arrangeret af PAN Vision.\n(Jan) Fortæl hvad Ubisoft Massive har lavet af Far Cry 3?\n(Ditte) Vi har faktisk lavet alt der ligger uden for singleplayer kampagnen. Det betyder både Far Cry 3’s 7 mod 7 multiplayer, den spændende 4 player co-op og selvfølgelig level editoren som er kraftigt udbygget siden Far Cry 2 blev udgivet i 2008.\n(Jan) Jeg synes, at mange titler med co-op faktisk bare giver flere spillere mulighed for at gennemfører de samme mission. Hvordan er Far Cry 3 anderledes?\n(Ditte) Vi har ønsket at have en sandbox singleplayer kampagne som matcher det som fans kender og elsker, samtidig har vi også har en unik co-op oplevelse. Derfor er co-op en helt separat historien for mellem 2 og 4 spillere som foregår 6 måneder før kampagnen. Vi har 6 baner som hver tager mere end en time, samtidig med at vi også har haft fokus på at det skal have en høj genspils værdi.\n(Jan) Hvad har I ellers gjort anderledes?\n4 spiller co-op\n(Ditte) Du har ret i at mange co-op spil ikke rigtigt har spilmekanik som er forskelligt fra singleplayer. Det strækker sig mest til at du kan genoplive en spiller som er i problemer. Vi har arbejdet med andre områder for at holde spillerene sammen om en opgave. Der er selvfølgelig det klassiske element med at genoplive andre. Noget af det nye er, at hvis alle spillere er tæt på hinanden kan de hjælpe med at kalde våben ind. Vi har også set hvordan vi kan afspejle den sindssyge som gennemsyrer ø’erne. Det er blevet til Battle Cry som giver alle spillere i nærheden et boost. Kombinationen af elementer, håber vi, ændrer spiller adfærd mod mere samarbejde.\n(Jan) Det lyder spændende. Skal jeg så igennem både en multiplayer og en co-op karrierer ?\n(Ditte) Det er et andet område som vi også har ændret. Mange har set co-op som spild af tid, fordi den erfaring du får alene bruges her. I Far Cry 3 har du én profil til både multiplayer og co-op. Dermed fjerner vi ét af de punkter som kan holde spillere fra co-op. Vi har også haft fokus på at have en god historie og opgaver som er specielt designet til co-op. Dermed behøver vi heller ikke at gå på kompromis med oplevelsen.\nDet at udvikle spil er udfordrende samtidig med at det er sjovt. Det er en stor inspiration for mig at arbejde sammen med mennesker som både er vandvittigt kloge og som brænder for det de laver.\n(Jan) Det tegner jo godt for både co-op og multiplayer. Hvad med multiplayer\nDitte fortæller passioneret\n(Ditte) Vi kommer til at have 10 baner og 4 spiltyper i de lækre farver som også kendetegner Far Cry 3, så det præsenterer sig flot på både Xbox, PlayStation og PC. Det bliver tempofyldt og robust. Netkode og lobbysystem er blevet forbedret og vi har sat den enkelte spiller i centrum.\n(Jan) Ja og så er der jo bane designeren?\n(Ditte) Den har vi også brugt meget tid på. Der er rigtigt mange muligheder og vi glæder os til at se de mange community baner som helt sikkert dukker op. Den må du vente på til Far Cry 3 udgives.\n(Jan) Tusind tak. Det er titel som jeg personlig glæder mig til at spille. Både efter en time med singleplayer på Gamescom 2012 og denne omgang med co-op.\nDitte Deenfeldt er Game Designer på Far Cry 3 Multiplayer. Hendes interesse for spilindustrien kom gennem rollespil og videospil, som Lost Vikings, X-Com og Dune. Interessen fik Ditte til at tage en Masters i spil design fra IT Universitetet i København. Da hun dimitterede i 2008 begyndte hun som spil designer hos Ubisoft Massive.\nco-op Ditte Deenfeldt far cry 3 Interview multiplayer ubisoft massive\nInterview med Christian Funk fra Kaspersky Lab\nInterview med Viaplays indkøbschef Jakob Mejlhede\nAssassin’s Creed Unity i historisk sammenhæng\nMarvel Heroes interview med Jeff Donais


Corona-sygemeldt Lilleholt vender tilbage til Christiansborg - Jeg var ikke bare lidt ramt | TV2 Fyn\nFire uger efter Lars Christian Lilleholt blev indlagte første gang med coronavirus, er han nu klar til at vende tilbage til jobbet på Christiansborg.\nHunden Fluffy har de seneste uger haft særdeles meget selskab i sofaen af Lars Christian Lilleholt. Nu er han dog så småt klar til at vende tilbage til jobbet på Christiansborg. Alex Syrik\nTiden i privaten, mens Lars Christian Lilleholt har været sygemeldt med covid-19, er blevet brugt på at læse bøger i sofaen.\nHunden Fluffy har de seneste uger haft særdeles meget selskab i sofaen af Lars Christian Lilleholt. Nu er han dog så småt klar til at vende tilbage til jobbet på Christiansborg.\n29. nov 2020, kl. 18:17\nFor fire uger siden blev Venstres tidligere minister Lars Christian Lilleholt indlagt på OUH - smittet med coronavirus.\nLars Christian Lilleholt bliver udskrevet anden gang for 14 dage siden. Politikeren var nemlig så syg af corona, at han var indlagt først i fire dage for derefter at blive genindlagt i yderligere seks.\n- Jeg er supertræt. Jeg sover langt mere, end jeg plejer. Siden jeg kom hjem har jeg måttet sove to-tre timer ekstra i løbet af dagen, og jeg føler stadig meget, meget stor træthed, fortæller han.\nSiden coronapandemiens udbrud i det tidlige forår har 5.091 patienter været indlagt på landets sygehuse med covid-19. Lars Christian Lilleholt blev indlagt første gang mandag den 2. november med trykken for brystet, høj feber og generel utilpashed.\nJeg er hårdt ramt\nEfter få timer kommer svaret - Lars Christian Lilleholts coronaprøve er positiv.\n- Jeg bliver forskrækket, fordi jeg kan mærke, at jeg ikke bare lige er ramt lidt af det. Der er rigtig mange mennesker, der kommer let forbi coronaen, og jeg må bare sige, at sådan har det ikke været for mit vedkommende, fortæller folketingspolitikeren.\nLars Christian Lilleholt blev indlagt på OUH i begyndelsen af november. Han kunne godt selv mærke, at han var meget syg af corona.\nLars Christian Lilleholt er indlagt i alt i ti dage. Han får både ilt og bliver behandlet med lægemidlet Remdesivir og binyrebarkhormon.\n- Jeg vil faktisk ikke ønske, at min værste fjende skulle få corona.\nVinker til familien\nI de ti dage, Lars Christian Lilleholt ligger på hospitalet, er han stort set isoleret fra omverden. Kun læger og sygeplejerske besøger ham, men det rumdragtklædte sygepersonale forsøger at begrænse visitterne.\nFra sin isolationsstue på femte sal på hospitalet får han ind imellem mulighed for at vinke ned til sin familie, der har taget opstilling foran hospitalet på gadeplan.\nLars Christian Lilleholts tilstand blev ikke være, og siden da har hunden Fluffy haft dagligt selskab på sofaen, kaffen er igen begyndt at smage af kaffe, og folketingspolitikeren er klar til at vende tilbage til jobbet.\nLars Christian Lilleholt vender dog tilbage til Christiansborg med ny respekt for coronavirusset.


De 5 bedste moteller i Goderich - TripAdvisor\nFerie i Goderich\nBed and Breakfasts i Goderich\nPakkerejser til Goderich\nFlyrejser til Goderich\nAktiviteter i Goderich\nBilleder af Goderich\nKort over Goderich\nAlle hoteller i Goderich\nTilbud på hoteller i Goderich\nBillig rejse til Goderich\nMest populære familiehoteller i Goderich\n3–stjernede hoteller i Goderich\nGoderich Hoteller, som tillader kæledyr\nGoderich Hoteller med swimmingpool\nHoteller i nærheden af Huron Historic Gaol\nHoteller i nærheden af Menesetung Bridge\nHoteller i nærheden af Point Farms Provincial Park\nHoteller i nærheden af Cove Beach\nHoteller i nærheden af Huron County Museum\nHoteller i nærheden af Goderich Lighthouse\nHoteller i nærheden af Courthouse Square\nHoteller i nærheden af Falls Reserve Conservation Area\nHoteller i nærheden af Elizabeth's Art Gallery\nBedste moteller i Goderich, Canada\nMoteller i Goderich\nFaciliteter Restaurant Forretningscenter Kæledyr tilladt Spa Internet Mødelokaler Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Ved stranden Pool Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Suiter Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nNr. 1 af 15 overnatningssteder i Goderich med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 15 overnatningssteder i Goderich med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 15 overnatningssteder i Goderich med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 15 overnatningssteder i Goderich med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 15 overnatningssteder i Goderich med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Goderich (11)\n34,0 km fra Goderich\n47,9 km fra Goderich\n48,7 km fra Goderich\n48,8 km fra Goderich\n71,8 km fra Goderich\n73,3 km fra Goderich\n74,9 km fra Goderich\n75,4 km fra Goderich\nSærpris99 CA$ (CAD)\n80,1 km fra Goderich\n80,2 km fra Goderich\nNr. 5 af 9 hoteller i Goderich\nNr. 2 af 9 hoteller i Goderich\nSærpris130 CA$ (CAD)\nNr. 4 af 9 hoteller i Goderich


Sommerliv i netcaféen | Assens | fyens.dk\nSommerliv i netcaféen\nAARUP: Der er god gang i tastatur og joystick i Aarups første netcafé. Egnens unge har været flittige gæster siden åbningen i april, så initiativtageren Martin Bendtsen klager ikke.\n- På hverdage dukker de først op efter skoletid, men her i ferien kommer de første normalt ved 10.30-tiden, fortæller den unge forretningsmand. Han er en af de få danskere, der ikke skælder ud på det dårlige sommervejr. Det betyder større besøg i hans nye butik.\nDer er normalt seks pladser ved to borde med forskellige computere i netcaféen. Den første time koster 20 kroner, hvorefter der lægges 10 kroner på for hver følgende time. Ved de særlige "night-events", hvor 20-30 unge dyster i computerspil fra klokken 18 fredag aften til 9 lørdag morgen, udvides antallet af pladser betydeligt med et langt bord.\n- Jeg kender efterhånden alle ved navn. De fleste er fra Aarup og omegn, men der kommer også folk længere fra, fortæller Bendtsen.\nHans ord blev bekræftet i går formiddag. Blandt de syv gæster var de 22-årige René Andersen fra Fredericia og Jimmy Johansen fra Grønnemose. De havde for anden gang fundet vej til netcafeen i Aarup, som de tilfældigt fik interesse for, da de var inde for at købe noget pc-tilbehør.\n- Det er rimeligt billigt at spille her. Nu er vi bare blevet bidt af det, siger Rene, der for tiden er ved militæret, men snart skal være anlægsgartner, og Jimmy, der er i gang med en erhvervsuddannelse i Odense.\n- Tiden løber bare af sted, tilføjer de to venner, som regnede med at skulle bruge to-tre timer på spil i går.\nI den yngre ende af aldersskalaen finder vi den 12-årige skoleelev fra Frøbjerg-Orte Friskole, Henrik Krag, der bor i Aarup.\n- Til daglig kommer jeg her kun i weekenden, men i ferien er jeg her næsten hver dag. Jeg har også computerspil derhjemme, men det er sjovere her, siger Henrik, mens broderen og modspilleren Claus lytter med.\nOg så er der dem, der kun kommer i netcaféen for at overføre billeder og sende e-mails. Eksemplet i går var den 24-årige Gitte Steen, der bor i Højer i Sønderjylland. Når hun besøger sine forældre i Aarup, går hun ofte på netcaféen.\n- De har en alt for langsom netforbindelse over telefonen derhjemme, siger Gitte, der læser til grafisk designer og derfor arbejder meget med computer til daglig.


RECEPTION OG OMSTILLING\nFor at undgå unødvendig ventetid og tabte kald, vælger flere virksomheder at få en receptions- eller omstillingsløsning. Vi tilbyder; omstilling / viderestilling af kald, beskedmodtagelse og -håndtering i form af e-mails eller telefonbesked samt kalenderintegration. Løsningen kan enten være en fuld løsning eller som overløb (dvs. kald omdirigeres til Moranti Services, når I har travlt, i ferieperioder mv.).\nKUNDESERVICE / HELPDESK (INBOUND)\nKundeservice / helpdesk er en udbygning af receptions- og omstillingsfunktionen og omfatter bl.a. besvarelser på forespørgsler, vejledning, support, sags-registrering mv. Kundeservice / helpdesk kan benyttes som en fuld løsning (dvs. hvor Moranti Services tager alle indkomne kald), uden for normal åbningstider eller som overløb\nKUNDESERVICE / DATAHÅNDTERING (OUTBOUND)\nTelemarketing er en proaktiv tilgang til jeres eksisterende såvel som kommende kunder. Kundeoplevelsen og den gode dialog er vigtig, både ved tilfredshedsanalyser, servicekald, salg, mødebooking, kundefastholdelse mv.\nRestanceinddrivelse, kreditkortindbetalinger, PBS-registrering, forhandling af afdragsordninger er områder, der påvirker en virksomheds cash flow. Moranti Services har gennem årene opbygget stor erfaring i håndteringen af disse services, på vegne af vores sam-arbejdspartnere.\nMoranti Services A/S\n+45 38 33 33 33\nCVR nr.: 38145622\nRevisor: Revisionsfimaet W. Bach NÃ¸rgaard\nAdvokat: Danders & More


Pædagoger om obligatorisk dagtilbud | NetAvisen\n“Obligatorisk dagtilbud skal sikre bedre danskkundskaber inden skolestart” er et af 22 punkter i regeringens ghettoudspil, som blev offentliggjort den 1. marts. Læs udspillet i dets fulde omfang her.\nKonkret lyder forslaget om obligatorisk dagtilbud, at børn i udsatte boligområder skal gå i daginstitution fra de fylder 1 år. De skal mindst være i institutionen i 30 timer om ugen, og det skal sikre børnenes danskkundskaber inden skolestart. Hvis forældrene ikke lader barnet indskrive, eller tilbuddet ikke benyttes i tilstrækkelig grad, skal kommunen afgøre, om forældrene skal trækkes i børneydelsen.\nForslaget vækker både glæde og bekymring blandt pædagogerne. Herunder kan du læse seks forskellige pædagogers tanker om regeringens forslag.\nTrine Anæus Brogaard, 33 år, pædagog i Børehaven Børnely i Nordjylland\n– Jeg er bekymret, fordi vi i min institution er udfordret i forvejen. Jeg frygter at blive så presset, at jeg ufrivilligt må slække på mine kerneopgaver, som er barnets enkelte behov og at skabe god trivsel. Jeg ønsker at kunne se mig selv i spejlet hver dag og sige: “Jeg så og var noget for alle børn i dag.” Det er jeg bange for, jeg ikke kan fremtiden, hvis jeg presses yderligere, og det gør mig ikke stolt. I mine øjne er det barnet, der bliver taberen.\nKathrine Pat Henriksen, 27 år, pædagog i Snurretoppen på Islands Brygge\n– Jeg synes klart, at det er en god ide at få flere tosprogede i vuggestue. De får en bedre start på livet, den bedste udvikling og den bedste trivsel. Det er en god forudsætning for deres fremtidige integration. Vi skal lære dem de sociale og kulturelle spilleregler, som er meget væsentlige for dem. Ellers kan de opleve sociale og faglige udfordringer senere hen, fordi sproget er en barriere mellem dem og andre børn.\nBørn fra udsatte boligområder kræver måske mere, men her skal vi holde fast i alle de kvaliteter, barnet har – vi skal se muligheder, ikke begrænsninger.\nFreja Alexandra Håkonsson, tidligere pædagog i over 30 år\n– Jeg synes bestemt ikke de tosprogede børn skal tvinges i vuggestue. Barnet danner sit sprog primært gennem moren, og hvis moren ikke har dansk som modersmål, skal barnet heller ikke have det. Det vil skabe et barn, som både snakker sit modersmål dårligt og snakker dårligt dansk. Man skal hellere lade dem udvikle deres modersmål og bagefter lære dansk. Vi gør barnet usikkert ved at tvinge det til noget andet, dets forældre ikke gør. Og jeg ser det ikke som noget problem, at børnene først lærer dansk senere. De skal nok komme efter det i skolen, hvis vi bare lader dem udvikle deres modersmål ordentligt først.\nSandra Drivsholm Winther, 29, Pædagog i en vuggestue på Østerbro\n– Jeg ser både fordele og ulemper ved at få børnene i vuggestue. Ulemperne er, at jeg ikke har de ressourcer, det kræver at tage ordentligt vare på børn fra udsatte boligområder, som formentlig kræver ekstra. Det vil gå ud over både dem, og de børn der er i institutionen i forvejen. Desuden vil det ødelægge partnerskabet mellem forælder og pædagog, hvis jeg skal tvinge forældrene til at sende deres barn i vuggestue mod deres vilje. Det kræver også ekstra, hvis forældre ikke forstår ordentligt dansk. Det positive er, at børnene møder voksne, som måske kan rumme dem bedre end forældrene, hvis der er nogle problemer i hjemmet.\nSanne Jørgensen, 47 år, pædagog i Børnehuset Valhalla i Fredericia\n– Jeg arbejder i en daginstitution, hvor vi allerede har en mangfoldig børnegruppe, så jeg er ikke imod, der kommer flere tosprogede. Alle børn har uanset baggrund brug for nærvær, omsorg og udfordringer, som daginstitutionen kan give. Det er dejligt med den rummelighed, der er hos os, og børnene lærer meget af det. Vi arbejder specifikt med sprog og kultur, hvor vi har fokus på disse områder.\nJeg oplever desuden ikke, at der er problemer, eller at der skal tages specielle hensyn til tosprogede børn. Alle samarbejder godt, både børn, pædagoger og forældre.\nTina Brandt, 53 år, pædagog i Børnehuset Hurlumhej i København NV\n– Jeg tror ikke nødvendigvis, det vil hjælpe. De tosprogede børn vil stadig være mere ilde stedt. Jeg har desuden svært ved at se forslaget gennemført, uden at man rører ved forældrenes frie valg af daginstitution. Min erfaring er nemlig, at alle forældre, uanset etnicitet, vælger institution ud fra geografisk beliggenhed og anbefalinger fra familie og venner. I det område, min institution ligger i, har en stor del af beboerne anden etnisk oprindelse end dansk. Derfor er det også naturligt, at der er en stor andel af børn med anden etnicitet, fordi det er den institution, forældrene vælger.\nSådan gjorde vi: Alle kilder er fundet gennem Facebook-gruppen “Pædagogers udfordringer”. De er udvalgt forholdsvist tilfældigt, men journalisten har forsøgt at dække flere aldersgrupper og en bred geografisk placering. Alle kilder har tilsendt deres udtalelse skriftligt, så de havde mulighed for at gøre citatet ekstra velovervejet.\nbørn, børnehaver, daginstitution, ghetto\nPædagoger om obligatorisk dagtilbud added by Ida Marie Lomholt Wismann on 15. marts 2018


Beslutninger på Nordeas generalforsamling 2017 | Nordea\nBeslutninger på Nordeas generalforsamling 2017\n16-03-17 16:35 | Pressemeddelelse\nPå dagens ordinære generalforsamling i Nordea Bank AB (publ) blev resultatopgørelsen og balancen for 2016 godkendt. Generalforsamlingen vedtog en udbyttebetaling på 0,65 euro pr. aktie og fastsatte afstemningsdagen for udbyttebetalingen til 20. marts 2017. Bestyrelsen og koncernchefen blev meddelt decharge for året 2016. Pernille Erenbjerg, Maria Varsellona og Lars Wollung blev valgt som nye bestyrelsesmedlemmer. Generalforsamlingen bemyndigede bestyrelsen til at træffe beslutning om at udstede konvertible instrumenter.\nBjörn Wahlroos, Robin Lawther, Lars G Nordström, Sarah Russell, Silvija Seres, Kari Stadigh og Birger Steen blev genvalgt til bestyrelsen indtil næste ordinære generalforsamling. Pernille Erenbjerg, Maria Varsellona og Lars Wollung blev valgt som nye bestyrelsesmedlemmer for samme periode. Björn Wahlroos blev genvalgt til formand for bestyrelsen.\nVed det efterfølgende konstituerende bestyrelsesmøde blev Lars G Nordström valgt til næstformand for bestyrelsen, og det blev oplyst, at følgende personer er medarbejderrepræsentanter: Kari Ahola (suppleant), Toni H. Madsen, Gerhard Olsson og Hans Christian Riise.\nGeneralforsamlingen besluttede, at vederlag til bestyrelsens medlemmer skal udgøre 294.600 euro til formanden, 141.300 euro til næstformanden og 91.950 euro til hvert af de øvrige medlemmer. Derudover betales et vederlag for udvalgsarbejde i bestyrelsens compliance-udvalg, revisionsudvalg og risikoudvalg på 48.650 euro til udvalgsformanden og 29.600 euro til hvert af de øvrige medlemmer og for udvalgsarbejde i bestyrelsens aflønningsudvalg på 36.050 euro til udvalgsformanden og 25.750 euro til hvert af de øvrige medlemmer. Der betales ikke vederlag til bestyrelsesmedlemmer, som er ansat i Nordea koncernen.\nGeneralforsamlingen besluttede at nedsætte et nomineringsudvalg, der får til opgave til næste generalforsamling at fremlægge forslag om bestyrelsesmedlemmer, bestyrelsesformand og revisor samt vederlag til disse. Nomineringsudvalget skal bestå af bestyrelsens formand samt yderligere fire medlemmer, som udpeges af de fire aktionærer, der målt på stemmeret ejer de største aktieposter i Nordea pr. 31. august 2017.\nBestyrelsen blev bemyndiget til inden næste ordinære generalforsamling at træffe beslutning om at udstede konvertible instrumenter i selskabet, hvilket betyder, at aktiekapitalen kan øges med et beløb, der svarer til højst 10 pct. af aktiekapitalen. Udstedelse af konvertible instrumenter i henhold til bemyndigelsen kan ske med eller uden forkøbsret for eksisterende aktionærer og skal ske på markedsvilkår. Formålet med bemyndigelsen er at gøre en fleksibel og effektiv tilpasning af selskabets kapitalstruktur til kapitalkravsreglerne mulig.\nGeneralforsamlingen besluttede, at Nordea løbende skal kunne købe egne aktier for at understøtte sin værdipapirhandel. Beholdningen af sådanne aktier må ikke på noget tidspunkt overstige 0,1 pct.af samtlige aktier i Nordea eller 10 pct. af Nordeas overskydende egentlige kernekapital, alt efter hvad der er lavest.\nDen årlige aflønning består af fast løn og variabel løn. De ledende medarbejdere tilbydes en variabel løn i form af en incitamentsordning (GEM EIP 2017) med forud aftalte mål på koncern-, forretningsområde-/koncernfunktions- og individuelt niveau. Der skal tages højde for, hvordan resultatet påvirkes på lang sigt, når målene fastsættes. Udfaldet af GEM EIP 2017 vil være baseret på bestyrelsens vurdering af udfaldet af de forud aftalte mål. Udfaldet af GEM EIP 2017 betales over en periode på fem år i form af kontanter og er underlagt justering af den udskudte aflønning, indeksregulering i forhold til Nordeas samlede afkast til aktionærerne (eksklusive udbytte i udskydelsesperioden) og restriktioner med hensyn til rådighed i henhold til det svenske finanstilsyns forskrifter om aflønningsordninger under hensyntagen til lokale regler og forhold, hvor det er relevant. GEM EIP 2017 har resultatmåling i en periode på et år, og udfaldet kan ikke overstige den faste løndel. De ledende medarbejdere er blevet tilbudt en lignende ordning siden 2013.


NYHED! LIME CRIME VENUS XL II - beautybymadsen.dk\nNYHED! LIME CRIME VENUS XL II\nHej my loves! Jeg har lige fået fat i den nyeste palette fra Lime Crime – nemlig Venus XL II. Deres Venus serie er super populær, jeg var selv helt vild med Venus III, som jeg også anmeldte her på bloggen (læs indlægget her). Uden tvivl en af mine favoritter! De andre har ikke rigtig fanget min interesse, slet ikke den første store Venus palette. Farverne sagde mig ikke rigtig noget. Men den her havde mit hjerte med det samme! Den har en masse forskellige finishes: matte, metallic, foil & sheer iridescent. Farverne bliver beskrevet som ‘rich browns’, ‘poetic pinks’, ‘mid-toned neutrals’ & ‘lush sage greens’, hvilket er lige noget for mig. Jeg synes farvehistorien er noget af det smukkeste jeg har set længe.\nKoster 482 kr\n4 forskellige finishes\nOg som altid er designet on point! Så frisk og elegant, fyldt med farve og forårsvibes.\nLime Crime’s øjenskygger er fantastiske. De er pigmenteret og nemme at blende. Jeg synes formlen på de her øjenskygger er bedre end nogensinde før. De metalliske er ikke bare metallisk, men ultra metallisk. Der er noget helt specielt over dem, derfor synes jeg den er pengene værd. Den eneste der faldt lidt til jorden er “Obscure”, som ser super smuk ud, men når man bruger den, fader den lidt ud i ingenting. Måske fordi den er så lys. I kan også se det på mine swatches, den er nærmest usynlig. Jeg kan ikke engang bruge den som en transition i min crease. Men udover det, er jeg 100% tilfreds. Formlen er on point. Utrolig creamy og buttery.\nØjenskyggerne er ikke bare ligesom resten af din kollektion og du får virkelig noget for pengene. Du kan lave de flotteste neutrale looks, eller du kan vælge noget mere farverigt. Meget earthy vibes. Den er perfekt til alle lejligheder! Jeg har efterhånden brugt den mange gange og det er utroligt så mange forskellige kombinationer man kan lave. Farverne beskrevet:\nNok den sværeste palette at fotografere. Farverne er 100 gange smukkere i virkeligheden og vildt intense, men det er som om at kameraet ikke kan fange hvor intense og pigmenteret de er. Både paletten og swatches sker det med. Utrolig frustrerende, for det jeg ser foran mig er så imponerende, så specielt og unikt, og jeg føler virkelig ikke, at det jeg har kunne præstere, gør paletten justice. Men jeg har lovet jer en anmeldelse og jeg kan kun sige dette:\nPaletten er noget af det smukkeste jeg har set. Farverne er noget af det smukkeste jeg har set. Så multidimensional og helt igennem fantastiske.\nFra venstre til højre: In Bloom, Crown, Sage, Thorn, Ripe, Forbidden, Stella, Myth, Eve, Laurel, Radiant, Ivy, West, Obscure, Mystic, Phoenix, Locust, Classical.\nfebruar 2, 2019 at 12:04 pm Svar\nSikke nogle flotte farver der er på den\nfebruar 2, 2019 at 5:28 pm Svar\nfebruar 5, 2019 at 8:20 pm Svar\nåååh jeg elsker lækre skygger, og de der ser virkelig pigmenterede ud!\nfebruar 5, 2019 at 8:23 pm Svar


Fjernstyrede biler | Køb fjernstyret bil her | wupti.com\nFjernstyrede biler er ikke kun forbeholdt familiens yngste. Både børn og voksne kan få mange timers god leg og masser af glæde ud af de sjove fjernstyrede biler, der drøner derudad i høj fart. Her på siden finder du vores udvalg af fjernstyrede biler – også med de kendte figurer fra Disney.\nEr der gemt et legebarn i dig?\nDerfor skal du købe en fjernstyret bil til børn\nDer er timevis af god leg året rundt i en fjernstyret bil\nBilen lærer familiens yngste noget om fart og navigation\nEn fjernstyret bil er et tidløst stykke legetøj, som både børn og voksne kan nyde i mange år.\nVil du gerne vælge et holdbart stykke legetøj, der ikke mister sin underholdningsværdi hos børnene lige med det første? Så kan en fjernstyret bil måske være lige sagen. En fjernstyret bil kan glæde børn og barnlige sjæle i alle aldre, og de findes i utroligt mange modeller, der tiltaler forskellige aldersgrupper – fra de helt små og til de lidt større børn og deres forældre. Samtidig er en fjernstyret bil til børn et stykke legetøj, som både drenge og piger vil elske at lege med – både alene og sammen med andre børn.\nBilerne kan køre både ude og inde, og rygtes det først i nabolaget, at der er flyttet en fjernstyret bil ind hos jer, går der næppe længe, før de andre børn på vejen kigger forbi for at se din families nyeste investering.\nAlletiders legetøj for hele familien\nEn fjernstyret bil til børn er ikke kun populær blandt ungerne. Som voksen vil du helt sikkert også have svært ved at holde dig helt fra det lille køretøj, der kan drøne afsted i fuld fart rundt i stuen eller ned ad vejen udenfor. Vi har blandt andet fjernstyrede biler inspireret af bilerne fra Disneys Cars-film, men også en lang række af fjernstyrede biler i et mere autentisk bildesign, som særligt de større børn vil være helt vilde med. Tag dit barn med på råd i valget af køretøj, eller overrask med den fjernstyrede bil, som du tror, at dit barn allerbedst vil kunne lide.\nEr dit barn vild med maskiner, fart og spænding? Så kan du med fordel også tage et kig på vores øvrige udvalg af det bedste fjernstyrede legetøj lige her, hvor du får et hav af forskellige muligheder at vælge imellem.\nForkæl familiens yngste med en fjernstyret bil til børn\nEr der noget, de fleste børn kan lide, så er det køretøjer, og det bliver kun endnu bedre, når køretøjerne ikke skal drives frem af fri fantasi, men rent faktisk kan køre mere eller mindre af sig selv. Bestil en fjernstyret bil her i dag, og lad dit barn om selv at agere chauffør og bestemme farten!


Furthermore, the laboratory aims at accomplishing optimum control while still watching out for any adverse effects on the environment. - PDF\nDownload "Furthermore, the laboratory aims at accomplishing optimum control while still watching out for any adverse effects on the environment."\n1 The Danish Pest Infestation Laboratory conducts research and experimental tests while accumulating knowledge on pests harmful to livestock, barns, storage houses, buildings and material used. Furthermore, the laboratory aims at accomplishing optimum control while still watching out for any adverse effects on the environment. Main research areas are: chemical control, alternative control, prevention, pest biology and behaviour, pesticide resistance, medical and veterinary problems caused by pests and by the environmental impacts of pesticides. Furthermore, the Danish Pest Infestation Laboratory offers advisory services with a view to solving particularly complicated problems relating to pests on agricultural property, in dwellings and in the food industry. Statens Skadedyrlaboratorium, Årsberetning 1997 Danish Pest Infestation Laboratory, Annual Report 1997 Lyngby, 1998, 112 pp. Editors: N. Bille and M. Christensen Drawings : K.-M. V. Jensen ISSN: X Printing: Frederiksberg Bogtrykkeri Price: DKK moms\n5 3 Indhold Side Forord... 7 Dansk resumé af den engelske årsberetning... 8 Personale Engelsk årsberetning (se Contents) Liste over anerkendte midler Contents Page 1. Introduction Management and organization Board of the Danish Pest Infestation Laboratory Staff Ph.D. and M.Sc. students Guest scientist International collaboration Conferences Visits and co-operation WHO Collaborating Centre and Expert Panel EPPO (European and Mediterranean Plant Protection Organization) Scientific and Environmental Monitoring Group (SEMG) Hypodermosis of livestock in Europe ENMARIA: European Network for the Management of Arthropod Resistance to Insecticides and Acaricides Field rat ecology in Tanzania Educational activities Training courses Lectures External examiner and reviewer duties Advisory work Number of inquiries arranged by species Some of the cases and characteristic variations in the number of inquiries in\n6 4 6. Flies Chemical control of Musca domestica Efficacy of CGA-X against susceptible and resistance strains of houseflies Efficacy of two Fiproles against susceptible and resistant strains of houseflies Insecticide resistance in Musca domestica Resistance tests in fly populations on Danish farms Resistance mechanisms of Danish houseflies Laboratory strains kept in Biological control of Musca domestica and Stomoxys calcitrans Parasitic wasps Entomophthora muscae Flies on pastured cattle Manipulation of fly-load on heifers Microbial control of flies on pastured cattle Cockroaches Resistance in Danish field populations Entomopathogenic fungi for control of Blatella germanica Fleas The squirrel flea Ceratophyllus sciurorum sciurorum Circadian rhythms The cat flea Ctenocephalides felis Control of artificial cat flea infestation on cats with Program Vet (lufenuron) and CGA Arthropod pests in poultry production Prevalence of the chicken mite Behavioural response of the chicken mite to host related stimuli Aggregation pheromones of the chicken mite Litter beetles as disease reservoirs Behaviour and population dynamics of litter beetles in broiler houses Typhaea stercorea, a carrier of Salmonella in a Danish broiler house Entomopathogenic fungi for control of litter beetles... 71\n7 The potential of entomopathogenic nematodes as biological control agents of Typhaea stercorea (L.) (Coleoptera: Mycetophagidae) in broiler houses Chemical control of litter beetles in a parent flock farm Wood-boring pests The common furniture beetle Anobium punctatum in museum objects and historic buildings Stored product pests Official examination of consignments Allergens from pests in grain stores and milled products Biological control of the Mediterranean flour moth Ephestia kuehniella The effect of low oxygen pressure on museum pests Implementation of integrated pest management (IPM) in industrial flour mills Various other arthropods Mosquitoes. Evaluation of repellents Treated packing materials for the protection of textiles in museums Rodents Efficacy testing Bromadiolone Difenacoum Difenacoum, LD Plaster baits as rodenticides Palatability testing Bromadiolone liquid poisons Resistance to anticoagulants Resistance in the brown rat Other works on rodents and rodent management Rat trap Mammals crossing Øresund Field voles Microtus agrestis and predation Population ecology of the African field rat Mastomys natalensis Search for the vertebrate reservoir of Ebola virus Alternatives to methyl bromide. Control of rodents on ship and aircraft List of species maintained at the DPIL... 92\n8 6 16. Publications and reports Publications by members of staff in Appearances in the media Unpublished reports on laboratory tests and/or field trials Evaluation of the efficacy of pesticides Formulations submitted for registration Formulations approved by the\n9 7 Forord Det er mig en glæde at præsentere laboratoriets årsberetning Laboratoriets økonomi er fortsat stabil og tilfredsstillende med en god fordeling mellem basisbevilling og eksternt finansierede aktiviteter. Laboratoriet vil tilstræbe, at denne fordeling fastholdes, fordi det giver en god balance mellem strategisk forskning og mere anvendelsesorienteret forskning. Projekterne vedrørende forskning i biologisk og mikrobiologisk bekæmpelse og biokemiske mekanismer bag pesticidresistens forløber tilfredsstillende, og resultaterne begynder nu at blive publiceret. Begge programmer gennemføres i samarbejde med Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole og Statens Planteavlsforsøg, resistensforskningen tillige i samarbejde med Roskilde Universitetscenter. Til begge programmer er der knyttet Ph.D.-uddannelse. Foruden et igangværende Ph.D-projekt om gnavere og biologisk bekæmpelse i Danmark påbegyndtes endnu et lignende projekt i Tanzania, og der er udsigt til, at endnu et Ph.D.-projekt om gnaverresistens kan igangsættes til næste år. Laboratoriet vil prioritere forskeruddannelse højt og tilstræbe, at fremtidige projekter giver mulighed for tilknytning af Ph.D.-studerende. Det høje aktivitetsniveau mærkes på pladsforholdene. Det er mit håb, at der i fremtiden vil blive mulighed for at øge laboratoriets arbejdsareal gennem om- og tilbygning. Til slut bringes en tak til bestyrelsen og alle medarbejdere for et godt samarbejde i det forløbne år. N. Bille\n10 8 Dansk resumé af den engelske årsberetning (SSL= Statens Skadedyrlaboratorium) Der henvises til den engelske tekst for en nærmere omtale af de enkelte afsnit (se indholdsfortegnelsen). Internationalt samarbejde Årsberetningen indledes med en omtale af det internationale samarbejde, der spiller så stor en rolle for SSLs virke både med hensyn til at udveksle informationer og ideer, og ved at SSL yder rådgivning og undervisning til folk i andre lande og internationale organisationer. En række medarbejdere deltog i 1997 i internationale konferencer eller kongresser i Schweiz, England, U.S.A. og Mexico. Arbejde for WHO. SSL er WHO Collaborating Centre on Pesticide Resistance, og J. Keiding har siden 1962 været medlem af WHO Expert Panel of Vector Biology and Control. J. B. Jespersen blev i 1991 også udpeget som medlem af dette panel. Arbejde for EPPO. Siden oktober 1994 har J. Lodal været permanent medlem af EPPO Rodent Control Panel. Arbejde for EU. Siden 1988 har J. B. Jespersen været medlem af SEMG, som er en videnskabelig styringsgruppe for udvikling og implementering af bæredygtig husdyrproduktion i udviklingslande. Fra 1991 har J. B. Jespersen været medlem af en Cost Action vedrørende bekæmpelse af bremselarver; indsatsen afsluttes i 1998 med en rapport udgivet af EU. I 1996 opnåedes støtte til en Concerted Action med henblik på at udvikle og implementere strategier til forebyggelse af insekticid- og acaricid-resistens i Europa. Indsatsen løber i 2½ år og involverer 12 europæiske lande samt industriens repræsentanter og ledes af J. B. Jespersen. Undervisning\n11 9 I lighed med tidligere år har laboratoriet afholdt kurser om skadedyr og skadedyrbekæmpelse: muldvarpebekæmpelse og gnaverbekæmpelse. Endvi-dere har laboratoriet holdt foredrag for grupper af kolleger og studerende. Konsultationen Bemærkelsesværdige enkeltsager og karakteristiske variationer i antallet af henvendelser i 1997 På grundlag af en meget lille nedbørsmængde i januar-marts, forventede vi, at antallet af stikmyg, Culicidae ville blive lavt. Megen nedbør i løbet af maj rettede dog op på denne situation, og forekomsten af stikmyg i 1997 blev meget normal. Tysk kakerlak, Blattella germanica, har de sidste tre år været registreret i et meget lavt antal. I 1997 fik vi 111 henvendelser vedrørende dette dyr, hvilket må betegnes som normalt. Den varme sommer med meget høje temperaturer i juli og august har givetvis også favoriseret kakerlakkernes udvikling. I august måned blev vi præsenteret for et formodet skadedyrsproblem i forbindelse med importerede tagrør fra Tyrkiet. Tækkemændene, der håndterede tagrørene, udviklede kraftigt hududslet (dermatitis). En lignende beskrivelse modtog vi i 1996, hvor beboerne i et hus med et nytækket stråtag havde samme problemer. I begge tilfælde har vi ikke i stråene kunnet konstatere skadedyr, der skulle forårsage dermatitis. Iberisk skovsnegl, Arion lusitanicus, optrådte på enkelte lokaliteter i et stort antal først i september, hvilket medførte, at de blev præsenteret i TV. Dette bevirkede, at vi blev kontaktet af en del bekymrede personer, der mente, at de havde denne snegleart i haven, hvor den kan være et alvorligt skadedyr. Den er dog kendt fra flere lokaliteter i Danmark, uden at den på disse steder har vakt opsigt, hvilket betyder, at den ikke i alle tilfælde skaber problemer. Hovedlus, Pediculus capitis, var i år på samme høje niveau som forrige år. Henvendelser omkring hovedlus var tidligere særligt talrige efter længere skoleferier. Dette billede er tilsyneladende ved at ændre sig, så henvendelserne er mere jævnt fordelt over hele året. Apotekere, sundheds-\n12 10 plejersker, pædagoger og forældre melder om et stigende antal børn, der får hovedlus flere gange i løbet af et år. Ofte er det mistanke om, at lusebekæmpelsesmidlerne ikke længere virker, der får dem til at henvende sig. Der er ikke lavet undersøgelser i Danmark, der kan klarlægge baggrunden for de stigende problemer med hovedlus. Vejledning omkring den korrekte brug af bekæmpelsesmidlerne og oplysninger om mulige smitteveje og lusenes levevis er vigtig i forbindelse med bekæmpelse af hovedlus. Tofarvet frømøl, Plodia interpunctella, blev i år registreret i det højeste antal nogensinde. Denne art udgør ca. 40% af henvendelserne om skadedyr i fødevarer og har været stigende i antal gennem en længere årrække. Det drejer sig i langt de fleste tilfælde om private borgere, der har haft angreb af tofarvet frømøl i produkter, der indeholder nødder, mandler eller tørrede frugter. Der er ingen umiddelbar forklaring på stigningen i antallet af henvendelser. Det kan skyldes, at private hjem i langt højere grad end tidligere spiser produkter, hvori disse møl trives. Nogle meget varme sommermåneder kan ligeledes være en del af forklaringen på det rekordhøje antal henvendelser i år. Stor gedehams, Vespa crabro, har siden 1993 ikke været registreret i samme høje antal, som det er tilfældet i år. Antallet af de mindre gedehamse har derimod ikke været højere end i de foregående år. Kattelopper, Ctenocephalides felis, er de sidste to år blevet registreret i et væsentligt lavere antal end tidligere. Det kan skyldes, at brugen af forebyggende loppemidler er blevet meget mere udbredt, efter at nye midler kom på markedet i Undersøgelser og afprøvninger Insektafdelingen Stuefluer. Tre nye aktivstoffer til bekæmpelse af stuefluer blev undersøgt med henblik på at fastslå midlernes effektivitet og eventuelle krydsresistensproblemer. Undersøgelserne involverede bioassays i form af dråbe- og fodertests med et større antal af laboratoriets resistente og følsomme stammer af stuefluer.\n13 11 Danske stuefluers resistens. I 1997 foretoges en stikprøveundersøgelse af resistens mod de vigtigste midler, der anvendes i Danmark. Der indsamledes fluer på 21 gårde. Afkommet blev testet for kontaktresistens mod bioresmethrin/pb og pyrethrin/pb som repræsentant for de aktive stoffer i aerosoler og forstøvningsmidler og mod dimethoat. Ligeledes blev der udført fodringstest med de tre anvendte smøremidler, azamethiphos, propetamphos og methomyl samt larvicidtest med diflubenzuron og cyromazin. Som noget nyt blev alle de indsamlede stammer også testet ved hjælp af nyudviklede biokemiske assays med henblik på at fastslå de mekanismer, der forårsager resistensen. Resultaterne viste en svagt stigende resistens mod pyrethroider og azamethiphos. Resistensen mod dimethoat er stadig udbredt. Der var tegn på begyndende resistens mod larviciderne diflubenzuron og cyromazin. For yderligere oplysninger henvises til det engelsksprogede afsnit. Laboratoriets samling af resistente fluestammer udgjorde ved årets udgang 22 stammer. Disse repræsenterede et bredt udsnit af resistensmekanismer og oprindelser. Stammerne anvendes til undersøgelse af nye midler og resistensforskning i ind- og udland. Detaljerede oplysninger om de enkelte stammer kan ses i Tabel 6a i det engelsksprogede afsnit. Biologisk bekæmpelse af stuefluer og stikfluer med snyltehvepse. Stuefluer og stikfluer kan ved høje koncentrationer virke yderst generende overfor mennesker og dyr nær landbrugsbedrifter. Ligeledes kan fluerne overføre forskellige sygdomme og nedsætte husdyrenes tilvækst samt mælkeydelse. Til bekæmpelse af stuefluer og stikfluer anvendes normalt en række forskellige kemiske midler, der i de fleste tilfælde er virksomme, men undersøgelser har vist, at fluerne hurtigt udvikler resistens over for mange af produkterne. Dertil kommer så et stigende ønske fra befolkningen og fra politisk side om, at landbruget reducerer brugen af miljøbelastende midler. Fødevareministeriet har derfor støttet et femårigt projekt, der har til formål at undersøge mulighederne for at anvende snyltehvepse på fluepuparier som alternativ eller supplement til de kemiske midler. Første skridt i projektet har været at undersøge hvilke snyltehvepse, der er aktive, hvornår de er aktive, samt hvor effektive de er på grise- og kvæggårde. Undersøgelsen viser, at flere arter af snyltehvepse er aktive i løbet af sæsonen, og at deres aktivitet topper sidst på sommeren, hvor fluernes antal er aftagende på grund af faldende temperaturer samt\n14 12 skimmelsvampe. Ligeledes viste undersøgelsen en begrænset effekt af snyltehvepse som dødelighedsfaktor over for fluer i stalde og møddinger. Enkelte arter af snyltehvepse er udvalgt til videre undersøgelser for at finde en egnet kandidat til opformering og masseudsætning i stalde. Der er samtidig taget iniatiativ til undersøgelse af udsætningsstrategier for at finde det optimale tidspunkt, samt antal hvepse der skal udsættes i en stald, for at fluetallet bliver reduceret til et acceptabelt niveau. Entomophthora muscae. Den insektpatogene svamp Entomophthora muscae optræder ind imellem med meget høj prævalens om sommeren, uden at det øjensynligt påvirker tætheden af stuefluen Musca domestica. Denne undersøgelse blev iværksat for at undersøge påvirkningen af besætningstype og årstid på forekomsten af E. muscae. I løbet af august, september og oktober 1997 blev henholdsvis 10, 10 og 13 gårde besøgt fordelt på 16 kvæggårde, 9 svinegårde og 8 gårde med blandet brug. Stuefluer blev indsamlet og sat op enkeltvis i medicinbægre med sukkeragar. Prævalensen blev opgjort efter 10 dage. Der blev fundet signifikant færre inficerede stuefluer fra svinebesætninger, hvor der de fleste steder blev anvendt varmelamper. Det kan tyde på, at stuefluen udfører behavioural fever - dvs. kurerer sig selv for sygdommen ved at opsøge de op til 45 o C, der findes på lampernes overflade. Derudover blev der fundet signifikant højere prævalens senest på året. Mikrobiologisk bekæmpelse af fluer på græssende kreaturer. I projektet undersøges den naturlige forekomst af insektpatogene svampe i forskellige fluearter tilknyttet græssende kreaturer, og svampenes potentiale som bekæmpelsesmidler evalueres. Fluer fra græssende kreaturer blev indsamlet på seks lokaliteter fra juli til september. Fluerne blev inkuberet i papbure med adgang til blod, vand og mælkesukker, og døde fluer blev undersøgt for forekomst af svamp. De hyphomycete svampe Beauveria bassiana og Verticillium lecanii blev isoleret fra nogle få fluer fra hver af lokaliteterne. Mod forventning blev der ikke fundet fluer angrebet af Entomophthora muscae eller andre svampe fra Entomophthorales. Dette var overraskende, fordi der synes at være adskillige muligheder for smitteoverførsel til stede på græsningsarealerne; f.eks var der på en lokalitet en epizooti af E. muscae i forskellige fluearter. Fluer med sporulerende svampe sad fikseret på bladundersider på tidsler, og samme sted blev observeret levende stikfluer m.fl. i hvile. Ganske få\n15 13 svampeangrebne stikfluer og kvægfluer er fundet på andre lokaliteter; indtil videre synes svampene dog ikke at være væsentlige mortalitetsfaktorer. Pilotforsøg med lille stikflue og kvægflue viste, at begge arter fluer nemt inficeres med svampe som B. bassiana, Paecilomyces fumosoroseus m.fl. Fluer på græssende kreaturer. I samarbejde med en række europæiske laboratorier og universiteter har Statens Skadedyrlaboratorium arbejdet med, hvordan fluer tiltrækkes af deres værter, og specielt hvilke forskelle der er mellem de kvier, der tiltrækker mange fluer, og dem der ikke gør det. I forlængelse af dette gennemførte vi i 1997 en række eksperimenter. Vi testede seks forskellige kemiske stoffer for deres evne til at tiltrække eller afskrække fluerne på græssende kvier. To flokke med syv dyr i hver blev brugt. Inden forsøget blev iværksat, blev antallet af fluer på de enkelte kvier talt, og flokkene blev sammensat således, at der både var kvier, der var gode til at tiltrække fluer, og nogle der var dårlige til at tiltrække fluer i hver flok. I forsøgene blev to kvier i hver flok udstyret med en rem om livet, hvorpå der var monteret en stålcylinder med huller i, hvori det stof, der skulle undersøges, blev placeret. Stoffet fandtes i en svamp, der var indpakket i en "plastikpose", gennem hvilken teststoffet kunne dampe med en ganske bestemt hastighed. Effekten på fluebelastningen blev dernæst undersøgt ved at optælle antallet af plantagefluer, af den lille stikflue, af efterårsstikfluen, af kvægfluen og af regnklæg 6 gange i løbet af dagen. Baseret på dette kunne det konstateres, at der ikke kunne opnås nogen effekt med de fire testede stoffer, mens to syntes at have en vis afskrækkende virkning på fluerne. Når stofferne blev anvendt på dyr, der normalt havde høje fluetal, så faldt antallet af fluer på dem, mens antallet på de andre i flokken steg. Resistens i danske kakerlakpopulationer. Tyske kakerlakker indsamlet fra fire feltlokaliteter samt to af laboratoriets stammer blev brugt i en undersøgelse af kakerlakresistens (se tabellen i afsnit 8.2). Kakerlakkerne blev behandlet med forskellige doser af henholdsvis permethrin og chlorpyrifos, og deres følsomhed over for disse to aktivstoffer kunne således bestemmes. I laboratoriet blev der målt på en række enzymsystemer hos de samme kakerlakstammer, og det kunne vises, at der var et næsten fuldkomment sammenfald mellem den generelle esteraseaktivitet og størrelsen af chlorpyrifos-resistensen. En tilsvarende sammenhæng blev ikke fundet i forbindelse med AChE-aktiviteten. Der blev ikke fundet nogle sammenhænge mellem phyrethroid-resistensen og\n16 14 de målte enzymaktiviteter. Den påviste begyndende nedsatte følsomhed overfor chlorpyrifos kan give anledning til nogen bekymring; chlorpyrifosbaserede produkter har haft stor betydning for, at kakerlakproblemerne i Danmark har kunnet holdes på et lavt niveau. Insektpatogene svampe til bekæmpelse af tyske kakerlakker. Virulensen af svampene Metarhizium anisopliae og Paecilomyces fumosoroseus blev sammenlignet i bioassays, hvor nymfer, hanner og hunner blev inokuleret med forskellige doser af svampesporer i vandig opløsning. Insekterne blev herefter inkuberet enkeltvis i plastikbægre med adgang til vand og foder. M. anisopliae var den mest virulente art, selvom den oprindeligt blev isoleret fra en bille, mens P. fumoso-roseus er isoleret fra en tysk kakerlak. For begge svampearter gælder, at hunner var mere modtagelige for infektion end hanner. Igangværende undersøgelser med andre isolater af de to svampe vil vise, om dette gælder generelt for disse svampearter. Desuden undersøges sporeproduktionen af svampeisolaterne, idet P. fumosoroseus producerer markant flere sporer end M. anisopliae, og sporer af P. fumosoroseus synes også lettere at frigøres fra sporulerende kadavere. Dette kan have betydning for spredningen af de to svampe mellem forskellige individer. Egernloppen. Ceratophyllus sciurorum sciurorum. Samarbejdet med University of Leicester (Frank Clark, Derek Deadman) og University of Loughborough (Malcolm Greenwood), England, om at undersøge forskellige aspekter omkring døgnrytmer og andre former for adfærd hos lopper fortsatte i I årets løb har vi koncentreret os om at vise, hvorledes fødeoptagelse påvirkede døgnrytmen. Det viste sig, at lopper, der har fået et blodmåltid, stadig har en døgnrytme i sine aktiviteter, men de er aktive i kortere tid end lopper, der ikke har fået sig et blodmåltid. Katteloppen. Ctenocephalides felis. I 1997 testede vi et produkt, CGA , til bekæmpelse af voksne kattelopper på katte. CGA indgives oralt til katte. Effekten af denne behandling blev sammenlignet for katte, der også fik en lufenuron behandling, katte der kun fik CGA , og katte der ikke fik nogen form for behandling. Der observeredes en hurtig og total bekæmpelse af lopperne i begge de to grupper af katte, der fik CGA Holdbarheden af behandlingen er kortere end fem dage. Hvor kort kunne ikke ses præcist, men der blev foretaget en succesfuld reinfestation med lopper på kattene fem dage efter den her foretagne ugentlige behandling med CGA\n17 15 Kyllingemiden. Dermanyssus gallinae. En spørgeskemaundersøgelse omfattende ca. 400 danske ægproducenter viste, at sammenlagt havde ca 1/3 af producenterne kyllingemider. Den laveste forekomst (14%) blev set hos de økologiske ægproducenter, men dette skyldes sandsynligvis, at disse kun var 3 år gamle i gennemsnit. I modsætning til den normale opfattelse havde en relativ stor del (28%) af burægsproducenterne også mider. Problemerne med mider er generelt stigende gennem sommeren for at kulminere i juli og august, og de mest almindelige problemer, som miderne forårsagede, var mere urolige høns og øget fjerpilning. I 1997 er påbegyndt undersøgelser af, hvordan forskellige fysiske stimuli påvirker kyllingemidens adfærd, specielt med henblik på at undersøge hvordan miden kan opdage, at en potentiel vært er i nærheden. De værtsrelaterede stimuli er: CO 2, varme og rystelser af underlaget. De foreløbige resultater tyder på, at disse stimuli er ret effektive. Undersøgelserne fortsætter i Det er velkendt, at kyllingemider udskiller et duftstof, som får andre mider til at samles. Forsøg på at isolere dette duftstof blev påbegyndt i Afvaskninger af glasrør, som miderne havde gået i gennem længere tid, blev brugt som ekstrakt. Ekstraktet blev separeret ved hjælp af papirkromatografi, og de aktive bestanddele blev lokaliseret ved at anbringe mider på det tørre stykke papir, hvorefter miderne samler sig det sted, hvor duftstoffer findes. Dette viste sig at være en brugbar metode, men separation med papirkromatografi er ikke særlig effektiv, og derfor vil denne metode blive erstattet med tyndtlagskromatografi (TLC) i de videre undersøgelser i Biller i slagtekyllingestalde. Forekomst af biller i slagtekyllingestalde er anledning til voksende bekymring på grund af deres evne til at fungere som reservoir for f.eks. salmonellabakterier. I samarbejde med Statens Veterinære Serumlaboratorium, Dansk Slagtefjerkræ, dyrlæger og producenter gennemfører vi derfor for øjeblikket en undersøgelse af disse billers biologi, forekomst og betydning. Undersøgelserne vedrørende biologi og følsomhed er næsten afsluttet, mens undersøgelserne vedrørende billernes betydning forventes afsluttet i I 1998 vil billernes eventuelle resistens mod de almindeligst anvendte insekticider også blive undersøgt. Insektpatogene svampe til bekæmpelse af melbiller i fjerkræstalde. En tidligere screening af forskellige insektpatogene svampe over for larver af lille melbille viste, at dette skadedyr inficeres af de fleste isolater af hyphomyceter, bl.a Beauveria bassiana og Metarhizium anisopliae.\n18 16 Undersøgelser bekræftede, at larver og pupper er betydeligt mere modtagelige for infektion end voksne melbiller. Resultater fra bioassays viste, at det var muligt at udvælge svampeisolater, som ikke blot var virulente over for larver, men også havde en relativ høj virulens over for voksne biller. Disse svampeisolater testes fremover i burforsøg, for at deres spredningspotentiale i melbillebestande kan undersøges. Insektpatogene nematoders egnethed til bekæmpelse af skimmelbillen Typhaea stercorea i kyllingestalde. Fire arter af insektpatogene nematoder blev testet mod larver og biller af skimmelbillen Typhaea stercorea på filterpapir. Den mest effektive art, Steinernema carpocapsae, blev efter-følgende testet mod voksne biller i fodersubstrater af vådt kyllingefoder eller knækket hvede blandet med fibertexmåtte. Disse substraters evne til at tiltrække og dræbe biller blev afprøvet i rørfælder placeret i strøelse hentet fra en kyllingestald. Selv om tiltrækningen af billerne var ringe, viste resultaterne, at nematoderne ved høj luftfugtighed var i stand til at overleve i fodersubstraterne og at inficere billerne deri. Substraternes tiltræknings-kraft og evne til at bevare fugtighed skal forbedres, før insektpatogene nematoder kan bruges som biologisk bekæmpelsesmiddel i rørfælder mod skimmelbiller i kyllingestalde. Kemisk bekæmpelse af forældredyrsflokke. I forældredyrsflokke forårsager store billepopulationer ofte problemer i form af ødelæggelse af isoleringen og deres evne til at fungere som reservoir for smittekim. I 1997 forsøgtes sådanne billepopulationer bekæmpet i en større forældredyrsflok ved anvendelse af et nyt larvicid enten alene eller i kombination med to forskellige midler til bekæmpelse af de voksne biller. Effekten af bekæmpelsen blev vurderet hveranden uge året igennem ved hjælp af rørfælder. Alle tre bekæmpelsesstrategier var succesfulde. Træskadedyr. Projektet Almindelig borebille i museumsgenstande og historiske bygninger - forebyggelse og bekæmpelse blev afsluttet med en analyse af data fra tre års målinger af borebilleaktivitet og klimaforhold i ni landsbykirker. Til trods for, at der kun var meget lille borebilleaktivitet i loftskonstruktionerne, var den højest i de kirker, hvor der blev målt den højeste træfugtighed. Projektet har resulteret i udarbejdelse af anvisninger på forbedrede metoder til vurdering af borebilleaktivitet i trækonstruktioner. Dansksproget rapport over projektet vil foreligge i Skadedyrallergener i korn og kornprodukter. De indsamlede data i dette projekt er blevet viderebearbejdet i 1997 og indgår i C. Danielsens Ph.D.-afhandling, som vil blive afleveret i Man har i denne fase\n19 17 koncentreret sig om resultaterne fra et laboratorieforsøg, som skulle belyse betydningen af temperatur og fugtighed på udviklingen af kornmiden Lepidoglyphus destructor i hel hvede. Midepopulationens vækstrate blev bestemt ved hjælp af en simuleringsmodel. Ved 5-20 C lå vækstraten mellem 0,0009 og 0,13 mider pr. dag. Høj relativ luftfugtighed (83-90%) og temperaturer på C blev fundet som de optimale værdier ved hjælp af en lineær statistisk model. I laboratorieforsøgene indgik desuden måling af koncentrationen af et major-allergen fra miden, lep d 2 (tidligere lep d 1) ved hjælp af ELISA. Det blev fundet, at temperatur og tid har signifikant betydning (R 2 =59%) for koncentrationen af allergen, men i lighed med andre forsøgsserier i dette projekt konkluderes det, at ELISA-metoden kræver en del forbedringer, før den kan anvendes kommercielt. Biologisk bekæmpelse af melmøl i møllerier. Projektet har til formål at afdække mulighederne for at anvende naturlige fjender til bekæmpelse af melmøl i industrimøller. Der er på basis af publicerede data over melmøllenes biologi udviklet en matematisk model, der beskriver udviklingen af melmølbestande i møllerier. Modellen blev efterprøvet ved sammenligning med data fra tre års undersøgelser i en mølle. Temperaturen i møllen blev anslået til at være 5 C højere end udetemperaturen. Modellens beregninger af melmøllenes populationsudvikling viste sig at ligge tæt på det observerede; på basis af modellen er det beregnet, at 1-3% af den mulige årsproduktion af melmøl bliver til voksne møl det følgende år. Klimaet i to industrimøller er kortlagt igennem et år. I visse områder af møllen ligger temperaturen ca. 5 C over udetemperaturen - her blev målt gennemsnitstemperaturer på 3-30 C. I andre områder lå gennemsnitstemperaturen konstant over ca. 15 C på grund af varmeudvikling fra maskiner. Dette afspejlede sig i forekomsten af melmøl fanget i feromonfælder. I de varme områder blev der fanget melmøl fra februar, hvor moniteringsprogrammet startede, mens der i køligere områder først forekom melmøl i juni. To naturlige fjender er udvalgt til videre undersøgelser: en rovmide, Blattisocius tarsalis, og en snyltehveps, Trichogramma evanescens. Begge arter angriber ægstadiet af melmøl. De er begge etableret i laboratoriet med henblik på yderligere undersøgelser. Blattisocius tarsalis er blevet grundigt undersøgt i Arten er fundet i et betydeligt antal på voksne\n20 18 melmøl indsamlet på en dansk melmølle. Den er således naturligt forekommende her i landet. I laboratorieforsøg er sammenhængen mellem temperatur, byttedyrstæthed og prædationsraten blevet fastlagt. Ved 15 C er prædationsraten af en sådan størrelse, at denne rovmide kan siges at være en lovende kandidat til biologisk bekæmpelse af melmøl. Rovmiden angriber alle aldersklasser af melmølæg; den er en overfladeprædator, der ikke trænger ned i melet. IPM i industrimøller. Projektet, der blev bevilget i december 1997, har til hensigt at udarbejde og iværksætte hensigtsmæssige, individuelt designede IPM-strategier på 3 danske industrimøller. Møllerierne har i skadedyrsbekæmpelsen hidtil i stort omfang benyttet sig af gasninger med methylbromid. Methylbromid bliver omfattet af et totalforbud i Danmark pr. 1. januar 1998, og møllerierne må derfor i fremtiden basere bekæmpelsen af insektskadedyr på en kombination af andre kemiske og alternative bekæmpelsesmetoder. Projektet er et samarbejdsprojekt mellem Statens Skadedyrlaboratorium, møllerierne og desinfektørfirmaer. Bekæmpelse af skadedyr i museer. (Fortsættelsen af forsøgene rapporteret i årsberetningen for 1996). To insekticider (α-cypermethrin og mikro-indkapslet diazinon) blev udvalgt til undersøgelse af mulighederne for at beskytte tekstiler mod skadedyr ved at anvende insekticidbehandlet pakkemateriale. Uldklæde blev indpakket i to stykker ubehandlet silkepapir og dernæst enten 1) pakket i behandlet silkepapir, 2) lagt i en æske behandlet på ydersiden eller 3) lagt på en behandlet træhylde og udsat for larver af fem arter af klannere (Anthrenus verbasci, Attagenus unicolor, Attagenus museorum, Reesa vespulae og Trogoderma angustum). Efter et års lagring kunne α-cypermethrin-formuleringen ikke yde tilstrækkelig beskyttelse, når det blev brugt på behandlede hylder og på behandlede æsker. Derimod var der god effekt, når der blev anvendt behandlet silkepapir til indpakning. Der var enkelte mindre skader også i dette forsøg, men kun når vi brugte Anthrenus verbasci som testdyr. Resultaterne med diazinon-formuleringen vil først forelægge i I projektet vedrørende anvendelse af lavt ilttryk til bekæmpelse af skadedyr i museumssammenhænge er der gennemført to forsøgsserier, hvor forsøgsdyr eksponeres for max. 0,3% ilt i et klimakammer ved 25 C og 55% relativ luftfugtighed. Undersøgelserne gennemføres så vidt muligt på alle stadier af dyrene. Behandlingstider varierer mellem 6 og 72 timer. De foreløbige re-sultater tyder på, at klannerarterne Anthrenus verbasci, Ptinus tectus og Trogoderma angustum er mindre følsomme end Ant. museorum.\n15. Formulations approved by the Danish Pest Infestation Laboratory as of 1 March 2001\n53 15. Formulations approved by the Danish Pest Infestation Laboratory as of 1 March 2001 Fortegnelse over bekæmpelsesmidler anerkendt af Statens Skadedyrlaboratorium 1. marts 2001 1 Formulations for fly


Sådan lægger du en smuk base\nFør du opbygger og stryger dine vipper med mascara eller forkæler dine læber med en vovet og smuk farve, er det en god idé at lægge en base for at dække pletter og sikre, at dit ansigt er klar til det sjove, som følger herefter.\nHer er vores guide til, hvordan du kan lægge en smuk base med vores kære Fit Me-familie.\nTrin 1: Læg en foundation\nPut lidt foundation på din hage, pande, næseryg og dine kinder. Bland den derefter med fingrene eller en makeupsvamp og påfør den jævnt i ansigtet. Det er vigtigt, at du ikke bruger for meget foundation, da det ikke skal ligne en maske, men blot udjævne din hudtone. Træk en lille smule foundation ned på halsen, så du er sikker på at undgå alt for synlige makeuplinjer.\nDen klassiske Fit Me Luminous + Smooth Foundation fugter og udjævner din hudtone for en naturlig, strålende finish. En god løsning til dig med tør hud.\nHvis din hud er normal til fedtet, er Fit Me Matte + Poreless Foundation derimod det rette fit. Den matcher din hudfarve på en naturlig måde og tilfører en smuk mat finish til din hud.\nFind ud af, hvilken foundation der er den rigtige til dig her.\nTrin 2: Sådan dækker du\nNår først din foundation er på plads, så brug en Fit Me-concealer til at dække pletter og rande under øjnene. Start med at tegne trekanter under dine øjne samt prikker på næseryg, pande og hage. Bland så concealeren med fingrene eller en makeupsvamp, og brug din ringfinger til at påføre den.\nEt lille tip er at også smøre lidt under dine øjenbryn for at åbne looket op.\nFit Me-concealeren har en let konsistens. Den giver en naturlig dækning og tilpasser sig perfekt til din hudtone. Husk blot at vælge en nuance, som passer til din hudtone og den farve, som din foundation har.\nTrin 3: Fuldend looket med pudder\nFærdiggør din base med Fit Me-pudderen for at sætte foundationen og fuldende looket. Det er en let pudder, som nemt tilpasser sig din hudtone. Vælg den samme nuance som din foundation for det perfekte fit.\nPåfør pudderet på din pande, næse, hage og dine kinder i en nedadgående bevægelse. Slutresultatet er let og naturligt.\nMake It Rock til sæsonens fester\nBland dine øjenskyggepaletter\nTips til dit forårslook fra vores makeupartist Sandra


Lidt om årsmødet\nÅrsmødet blev afholdt i “Humle MC” ´s lokaler i Ahl ved Ebeltoft den 5. november 1994.\nMOTORHISTORISK SAMRÅD blev denne gang udvidet med 4 nye klubber – herunder den første veteranknallertklub.\nSamrådet består nu af 29 danske motor-historiske bil-, MC- og knallertklubber med et samlet antal medlemmer på 11.529.\nÅrsmødet vedtog et sæt nye vedtægter med tilhørende bemærkninger. Det er heri tyde-liggjort, at Samrådet kun varetager de til-sluttede klubbers fælles interesser af overordnet og generel karakter over for myndighederne og inden- og udenlandske organisationer.\nDet er desuden præciseret, at det er en forudsætning for deltagelse i Samrådet, at den enkelte klubs formål er i overensstemmelse med Samrådets motorhistoriske formål.\nSamtidig er forretningsudvalget ændret til en bestyrelse, og antallet af ordinære medlemmer er udvidet til 7, som vælges for 2 år ad gangen. På grund af indførelsen af forskudte valgperioder valgtes Erik Kristoffersen (formand), Henrik Thostrup (kasserer) og Bengt Olsen kun for 1 år.\nFormand Erik Kristoffersen er 43 år og vicepolitikommissær i Rigspolitiets Færdselsafdeling i Roskilde som stedfortræder for afdelingslederen. Han ejer en DKW SB 500 A motorcykel fra 1938 og arbejder på en sidevogn (Juvel fra 1937) til mc´en. Han har desuden en Volvo 142 fra 1972.\nFormanden er medlem af Dansk Veteran Motorcykleklub, Dansk DKW Club og Volvo-veteranerne og bruger en del af sin fritid på genopbygning og vedligeholdelse af Politimuseets motorcykler. For tiden er det en Ariel Square Four fra 1955, der bliver adskilt og renoveret for at genopstå som politicykel. Han har de sidste 3 år deltaget i “Skagen-løbet” på Politihistorisk Selskabs “Kakkelovnsrør”, ligesom han også deltager i motorvejsåbninger sammen med andre kolleger på Politiets gamle motorcykler.\nKasserer Henrik Thostrup er 36 år og ansat ved Frederiksberg kommunes Løn- og Personaleafdeling. Han har været aktiv i Københavns Ford A Klub siden 1978 (formand siden 1986) samt været kasserer i Samrådet fra starten i 1990.\nKassereren har en Ford A Town Sedan fra 1931/32, en Ford A Tudor deluxe 1931 og arbejder ihærdigt på en Ford A Phaeton, som han håber er færdig til 1. maj. Han har desuden en familiesvaghed for englændere fra perioden 1958 – 1975, fortrinsvis de forhjulstrukne Austin/Morris 1100/1300 og 1800, hvor han har flere projekter på bedding. Han kører en Austin 1800 fra 1971 til daglig.\nSten-Erik W. Brand er 44 år og er beskæftiget som jurist i Københavns Skattevæsen med fonde og foreningers skatteforhold som sit speciale. Han har været medlem af Dansk Veteranbil Klub siden 1975. Han er bestyrelsesmedlem i Dansk Consul, Zephyr og Zodiac Klub og medlem af den tilsvarende engelske klub.\nHan har en Ford Zodiac Mk.3 fra 1964 og en Volvo 244 fra 1976 samt en Hudson Super Jet 2D fra 1954, som er under en langvarig restaurering, da den er i en dårlig stand.\nHan er passioneret modelbilsamler og i øvrigt meget positiv overfor, at de nyere biler akcepteres som klassikere.\nBengt Olsen er 68 år og pensioneret maskinmester efter 27 års beskæftigelse i Industriministeriet med statsisbryderne som arbejdsområde, herunder de 26 år som maskinchef.\nHan er formand for Vendsyssel Motorcykel Club (“V.M.C.Genbrug”), hvor der fejres 20 års jubilæum i 1995, og har været medlem af Danmarks Veteran Motorcykleklub siden 1978 og medlem af bestyrelsen siden 1984, heraf 7 år som sportsleder.\nHan har arrangeret 8 “Skagen-løb” og er nu i gang med det 9. !\nBengt har en AJS Silver Strike fra 1938, som er forrygende flot istandsat. Han er i gang med at lave en 125 ccm “Ardie” i stand, og han er ved at købe en Chevrolet fra 1931 med 6 cylindret motor og en restaureret karosse.\nLeif Gr. Thomsen er nyvalgt – indstillet af Dansk Veteranbil Klub.\nLeif har været medlem af DVK siden 1965 og er desuden medlem af Dansk DKW Klub og af Københavns Ford A Klub.\nHan har en Ford A Phaeton fra 1930, en DKW 3-6 fra 1959, en DKW RT 125 mc, en IFA MZ BK350 mc og en canadisk Chevrolet 3 ton Lorry fra 1945, som i 1994 kørte sin pilgrimsrejse på egne hjul til Normandiet i anledning af 50 året for D-dagen (3.000 km med 60 km/timen!).\nLeif er involveret i DVK-klublivet i Sønderjylland, og han arbejder desuden i DWK-sammenhænge på det store internationale DWK-træf, der afholdes sommeren 1995.\nPalle Winther er 48 år og har været medlem af bestyrelsen i Nordjysk Vintage Motor Klub siden 1983 – senest som formand.\nHan beskæftiger sig til daglig med service og renovering af veteranbiler – primært Rolls Royce og Bentley. Han har selv flere af dem.\nOle Lindberg er 51 år og er juridisk konsulent for Kvindeligt Arbejderforbund i Danmark. Han har været medlem af Dansk Veteranbil Klub siden 1987, hvor han har været involveret i myndighedsarbejdet, og medlem af Danmarks Nimbus Touring siden 1988.\nOle fortsætter som sekretær for Samrådet.\nHan kører i sommerhalvåret på en Nimbus Sport fra 1946 med en Engstrøm personsidevogn fra begyndelsen af 50´erne (militærmodel).\nHan har desuden en noget uoriginal MG J2 Midget fra 1933, en MG 1300 fra 1969, som afventer en motorrenovering, og en særdeles rusten 6-cylindret MG C GT fra 1969, som han for tiden forsøger at bytte med en veteranmotorcykel !\nHans Jørgen Enemark er genvalgt som revisor for Samrådet.\nHan er 41 år og beskæftiget i Securitas.\nHans Jørgen har været formand for Dansk Vintage Motor Club siden 1990 og er også medlem af Rolls Royce Enthusiasts i DK.\nHan har en række forskellige køretøjer: Rolls Royce Windovers Limousine fra 1938, Ford A Tudor fra 1931, Nimbus fra 1948, VW fra 1960 og Mercedes 220 SE fra 1962.\nUDSTYRSKRAVENE TIL VETERANKØRETØJER\nFærdselsstyrelsen har nu svaret på vores henvendelse.\nJeg må desværre konstatere, at styrelsen ikke ønsker at samarbejde om en ændring på dette område. Styrelsen henholder sig blot til, at der med de eksisterende bestemmelser er god mulighed for at tage specielle hensyn også til veterankøretøjer, og styrelsen finder derfor ikke anledning til at ændre bestemmelserne !\nEn veteranejer, hvis køretøj ikke opfylder kravene i bkg. nr. 198 af 24. juni 1955 om køretøjers indretning og udstyr har herefter kun 2 muligheder:\nenten at få udleveret løse prøveskilte efter bestemmelsen i registreringsbekendtgørelsens § 87, stk. 2, der handler om motorkøretøjer og knallerter fra 1950 eller tidligere, “der udelukkende skal anvendes af tekniskhistoriske grunde til lejlighedsvis kørsel”,\neller at søge Færdselsstyrelsen om dispensation fra kravene i 1955-bekendtgørelsen, således som ejeren af Triumph-motorcyklen fra 1917 gjorde.\nDet er stadig min opfattelse, at Færdselsstyrelsens fortolkning af 1955-bekendtgørelsen ikke er rigtig, men konsekvensen vil være, at en række køretøjer, som tidligere blev godkendt til syn uden særlige problemer, nu i stedet skal have dispensation på grund af f.ex. manglende bremse i forhjulet.\nBestyrelsen er ikke tilfreds med denne afslutning, men vi kan jo ikke tvinge Færdselsstyrelsen til en dialog !\nVi vil gerne forsøge at følge lidt med i udviklingen på dette område. Vi opfordrer derfor veteranejere, som løber ind i disse problemer, til at give os kopi af korrespondancen til en evt. senere brug. Vi får på denne måde også lidt begreb om størrelsen af problemet.\nSTUMPEMARKEDER OG KRAV OM NÆRINGSBREV\nSom jeg anførte i sidste NYHEDSBREV optræder Københavns Politi meget egenrådigt, idet politiet har fastholdt, at private ikke kan sælge “stumper” på de såkaldte “stumpe-markeder” !\nSagen handler om “Bella Brugt Marked”, som blev afholdt i Bella Center A/S i København i perioden 25. – 27. november 1994 med Dansk Veteranbil Klub som arrangør.\nBåde Bella Center og Samrådet klagede til Justitsministeriet men desværre igen uden noget resultat.\nOgså i dette tilfælde er jeg ret sikker på, at politiets fortolkning af reglerne (lov om handel med brugte genstande og ædle metaller) er grebet ud af den blå luft !\nDette understreges også af, at politiet på Frederiksberg, i Tårnby og i Herning ikke på noget tidspunkt har haft samme opfattelse. Dér kan man uden problemer som privat sælge lige så mange “stumper”, som man har lyst til og uden at skulle opfylde betingelserne for at få næringsbrev.\nBella Center skal bevare sit gode forhold til bevillingsmyndighederne – herunder også politiet. Det er derfor forståeligt, at Centeret har valgt ikke at gå videre med sagen.\nPå den anden side er der jo nok kommet en del veteran-folk i klemme ved, at Justitsministeriets svar først forelå dagen før “stumpe-markedet” åbnede. Bella Center gav efter det oplyste alle private stadeholdere telefonisk besked den 24. november og lovede desuden at tilbagebetale de fremsendte indbetalinger.\nMange har dog haft en masse arbejde til ingen nytte og muligvis også transportudgifter, som ikke er blevet dækket.\nForløbet og resultatet er MEGET utilfredsstillende !\nDet kunne derfor overvejes, hvis der opstår en lignende situation igen, at de private sælgere, som afvises, laver en fælles henvendelse til Folketingets Ombudsmand. Det er nok ikke realistisk at forestille sig, at der vil være basis for at køre en retssag i stedet.\nSYNSFRI SAMMENKOBLING – HVOR MEGET MÅ KØRETØJET TRÆKKE?\nAlmindelige biler kan trække (koblingsvægt):\net påhængskøretøj UDEN bremser, der vejer 50 % af bilens tjenestevægt, dog max. 750 kg. Bilens typegodkendelse kan dog betyde, at der kun er tilladt en lavere vægt end 50 % !\net påhængskøretøj MED bremser, der vejer det samme (totalt) som bilens tilladte totalvægt, dog max. 3.500 kg.\n4-Hjulstrækkere kan trække (koblingsvægt):\net påhængskøretøj UDEN bremser, der vejer 50 % af bilens tjenestevægt, dog max. 750 kg.\net påhængskøretøj MED bremser, der vejer 1.5 gange bilens tilladte totalvægt, dog max. 3.500 kg.\nHVAD MÅ DU TRÆKKE MED ET ALMINDELIGT KØREKORT ?\nHvis du har et almindeligt kørekort til bil, d.v.s. kategori B, så må du køre med følgende påhængskøretøjer:\nAlle slags, der vejer indtil 750 kg totalvægt, og\net påhængskøretøj, der vejer det samme som din bils egenvægt + 50 kg. MEN bilen og påhængskøretøjets vægt må ikke tilsammen overstige 3.500 kg.\nHUSK at kravene til kørekortet skal man læse sig til i enten påskrifterne eller vægttallet på bilens registreringsattest.\nHUSK at spørgsmål om koblingsvægt i forhold til det trækkende køretøj skal man veje sig til.\nBeregningen skal altid være til bilistens fordel, idet det enten er max. totalvægt på påhængskøretøjet eller tallene anført i bilens koblings-/registreringsattest.\nPolitimesteren i Nyborg har sigtet et medlem af en tilsluttet veteranmotorcykelklub (DVM) for overtrædelse af færdselsloven ved en fredag eftermiddag kl. 15 at have kørt på sin veteranmotorcykel uden at have nærlyset tændt.\nEjeren, der var på vej til København for at besøge familie og kigge lidt på stumpemarkedet i Tåstrup, kender udmærket den særlige regel om, at veterankøretøjer kan undlade at anvende nærlyset ved lejlighedsvis kørsel uden for lygtetændingstiden.\nPolitimesteren har imidlertid fastholdt, at der var tale om en lovovertrædelse.\nSamrådet er efter anmodning indtrådt i sagen og har overfor politimesteren forsøgt at uddybe begrebet “lejlighedsvis kørsel”.\nSagen har principiel betydning, og det kan eventuelt være nødvendigt at støtte vete-ranejeren i en anke til Landsretten, hvis det viser sig, at Retten i Nyborg deler politimesterens opfattelse.\nSagen afventer en udtalelse fra Færdselsstyrelsen.\nDanmarks Statistik har lavet en undersøgelse af personbilernes årskørsel i 1993 (Samfærdsel og turisme 1994:25), og oplysningerne er bearbejdet på grundlag af oplysninger om bilparken pr. 1. januar 1994.\nDet fremgår af undersøgelsen, at bilernes gennemsnitlige kørsel aftager med bilens alder.\nNyere biler kørte omkring 23.000 km i 1993, mens biler på 16 år og derover kun kørte 10.700 km om året i gennemsnit. Mindre biler kører væsentligt mindre end mellemstore og store biler.\nVeteranejere savner desværre mere præcise statistiske oplysninger for de gamle køretøjer. Det eneste, der findes, er stadig DVK´s interview-undersøgelse blandt hver 24. medlem fra september 1992.\nDen gennemsnitlige udgift til reparation og vedligeholdelse af bilen er i 1993 opgjort til 5.320 kr. inkl. moms, svarende til 33 øre pr. km. Udgiften pr. km. stiger med bilens alder og egenvægt.\nAutomobil-Importørernes Sammenslutning laver også en statistik, som hedder “Vej-transporten i tal og tekst”. Den udkommer hvert år i september måned og koster ca. 200 kr.\nEfter denne statistik var der pr. 31. 12. 1993 følgende antal indregistrerede køretøjer, der var mere end 35 år gamle:\nbiler: 2.670 motorcykler: 6.489\nDette skal sammenholdes med, at bestanden af køretøjer på dette tidspunkt var i alt 1.618.033 biler og 47.405 motorcykler indregistreret.\nStatistikken over gamle motorcykler og scootere (d.v.s. før 1983 !) viser, at der er indregistreret i alt 3.026 NIMBUS´er.\nAf disse er der kun ganske få af den gamle type (“Kakkelovnsrøret”), resten er af den type, hvor der blev produceret i alt 12.715 eksemplarer i perioden 1934 – 1959. Med andre ord en “overlevelsesrate” på knap 25 %. Det er faktisk ret flot !\nDer er desuden indregistreret 1.945 BMW, 1.801 Harley-Davidson, 1.709 Vespa, 1.610 MZ, 1.201 BSA og 1.042 Triumph.\nEndelig er de japanske motorcykler også ved at blive ældre set i forhold til 1983 (Honda 5.168, Suzuki 3.516, Yamaha 2.355 !).\nMed hensyn til de gamle biler kan det konstateres (gennem Københavns Ford A Klubs køretøjslister), at en meget stor del af de indregistrerede veteranbiler (pr. 31. 12.1993 2.670), omkring 25 %, er Ford A-biler !\nMærkestatistikken er desværre noget upræcis, da en række forskellige modeller i en del tilfælde slås sammen under én fælles overskrift. Tallene giver dog alligevel stof til eftertanke. Kig selv efter ved lejlighed.\nSom tidligere anført opfordres alle de tilsluttede klubber – også de nye – til at sende hvert nummer af klubbens blad til:\nSamtidig vil vi opfordre klubberne til at udveksle blade med hinanden. I denne forbindelse kan det være en overvejelse værd, at de små klubber forsøger at komme op på 200 udsendte eksemplarer og mindst 4 årlige numre, idet dette giver mulighed for udsendelse til avisporto.\nKasserer Henrik Thostrup vil gerne være eventuelle interesserede behjælpelig med råd og dåd. Han træffes på telefon 44 58 56 19 (aften).\nEndelig opfordres alle klubber til at sende eksemplarer af klubbladene til:\nATT.: Peter de la Cour.\nIMPORT AF VETERAN- KØRETØJER\nI sidste NYHEDSBREV nr. 4/1994 beskrev vi reglerne for beregning af regi-streringsafgift for importerede køretøjer og de 3 forhold, som har betydning ved beregningen:\nDette har ført til 2 henvendelser om artiklen.\nDen ene er fra et medlem af DVK, som har fremsendt 2 “K 51-blanketter” på en importeret Triumph TR 7 fra 1979. Blanketterne er besvaret med 1 måneds forskydning af 2 forskellige Told- og Skatteregioner i august/september 1993.\nDen ene region ansatte værdien til 66.000 kr. og den anden region til 44.000 kr. , svarende til en foreløbig beregnet registreringsafgift på h.h.v. 116.000 kr. og 76.620 kr.\nBestyrelsen har imidlertid ikke fået hen-vendelser om nye tilfælde af denne type.\nDen anden henvendelse er fra en opmærk-som bilinspektør, som ved læsningen af vores regnestykke over beregningen af afgiftens størrelse er faldet over en vigtig detalje:\nSelve beregningen og satserne i regnestykket er rigtige – MEN udgangspunktet i en “nypris” på 82.000 kr. er ikke særligt almindeligt.\nNår Told- og Skattestyrelsen taler om “nyprisen”, så er det ikke prisen i gamle dage på gaden i Danmark men derimod listeprisen fra exportlandet, d.v.s. uden nogen form for afgift (OMS´en).\nEn sådan listepris på 82.000 kr. svarer skønsmæssigt til en salgspris “på gaden” for 35 år siden på 150.000 kr. En Mercedes 300 SL kostede i 1959 127.500 kr. Der er derfor tale om, at vi i vores eksempel ligger “lidt over normalen” !\nVores opmærksomme læser giver samtidig nogle relevante definitioner på begrebet “afgiftspligtig værdi”:\nRegistreringsafgiften for importerede køretøjer beregnes ud fra den “afgiftspligtige værdi”.\nFor brugte køretøjer findes den “afgiftspligtige værdi” ved vurdering. Resultatet må dog ikke overstige den oprindelige afgiftspligtige værdi for køretøjet som nyt.\nFor brugte køretøjer over 35 år ansættes den “afgiftspligtige værdi” til 40 % af den oprindelige afgiftspligtige værdi. Der vil såleds kun meget sjældent være tale om så store beløb, som vi anvendte i regnestykkets “nypris”. Til eksempel kan nævnes, at en MGA 1600 fra 1958 havde en afgiftspligtig værdi på ca. 15.000 kr. !\n“Depositum” er det beløb, som ejeren forudbetaler inden vurderingen, hvor den endelige registreringsafgift beregnes.\nJeg håber, at denne uddybende forklaring er med til at sætte lidt mere perspektiv på disse kringlede regler.\nEn mekaniker ved Fårevejle risikerer at få en politisag på halsen – Han har for mange gamle biler stående i sin baghave. Det drejer sig om ca. 50 gamle køretøjer, hvorfra han tager “stumper”, når han reparerer biler.\nMiljøstyrelsen er efter det oplyste gået ind i sagen, fordi der nu er regler for , hvor mange skrotbiler et værksted må tage imod om året. Desuden er det bestemt, at mekanikere højst må ligge inde med 5 skrotbiler på én gang !\nI Sverige gælder fra den 1. juli 1994, at alle personbiler, motorcykler og lastbiler med en totalvægt under 3,5 ton, som er 30 år gamle eller ældre, er fri for at betale “fordonsskatt” (svarer til den danske vægtafgift). Grunden er, at den svenske rege-ring har ønsket at stimulere bevarelsen af de ældre køretøjer !!\nOle Lindberg, 7. januar 1995