Jungshoved Nr. 1 Marts 2015 Årgang 11 - PDF\nJungshoved Nr. 1 Marts 2015 Årgang 11\nDownload "Jungshoved Nr. 1 Marts 2015 Årgang 11"\n1 Jungshoved Nr. 1 Marts 2015 Årgang 11\n2 INDHOLD Løst og fast... 4 Nyt fra biblioteket... 6 Jungshoved fuglebænke... 7 Planter på Jungshoved... 8 Nyt fra Jungshoved Pensionistforening På den anden side af vandet Jungshoved lokalråd Jungshoved Lokalråds stiudvalg Mit yndlingssted på Jungshoved (2) Blomsternes halvø Nyt fra Jungshoved forsamlingshus Nyt fra Jungshoved Skole Workshop i Roneklint Roneklint bystævne Et sted på Jungshoved (16) Opskrift fra Præstegården Status over bladets økonomi Spiseklubben på Jungshoved Skole Kirkenyt. Gudstjenester Kirkenyt. Adresser og telefonnumre Kirkenyt. Praktiske oplysninger Kirkenyt. Arrangementer Nyt fra menighedsrådet Frivilligt arbejde Kulturdag og udvalget for turisme og trafik Salg af ejendomme på Jungshoved H.C. Andersens verden Fra mine svampejagtmarker Med Holger på farten (24) Hvad der gemte sig under Lodshuset Sydgården, Roneklint Jungshovedkalender Synspunkter i bladet står for forfatterens egen regning og deles ikke nødvendigvis af redaktionen. Redaktionen forbeholder sig ret til at bearbejde og forkorte læserindlæg. Læserindlæg skal afleveres inden deadline og kan være skrevet i hånden, på skrivemaskine eller på pc. Indlæg skrevet på pc behøver ikke have et særligt format. Billeder til indlæg skal være forsynet med tilladelse fra ophavsrettens indehaver. 2 REDAKTION Knud Jacobsen, ansvarshavende Tlf.: Mob.: Hanne Rasmussen Tlf.: Merete Siegumfeldt Tlf.: Jette Lind Martinsen Tlf.: Deadline for indlæg til næste nummer: 1. maj 2015 Forside: Frede Jørgensen Tegninger: Lise Jacobsen Opsætning: Frede Jørgensen Støt bladet Kontonummer: Årsabonnement: 150 kr. Henvendelse til Knud Jacobsen Bladet udkommer i 850 eksemplarer og omdeles først i marts, juni, september og december. Bladet udgives af Jungshoved Menighedsråd, Jungshoved Lokalråd og Styregruppen for Jungshoved Skole. Tryk: MicroForma\n3 Kære læser, Med dette nummer byder vi i foråret velkommen. Denne vinter har været en af de mere milde af slagsen, men alligevel trænger de fleste af os nu til lys, varme og forandring. I dette blad fortælles om en lang række aktiviteter rundt på Jungshoved, som vi kan glæde os til i de kommende måneder. Mange af artiklerne har Jungshoveds dejlige natur og historie som tema og udgangspunkt. Noget vi alle kan være glade og stolte over at kunne dele med så mange som muligt. Der bliver, som man kan læse i bladet, nu ekstra gode muligheder for at tage i mod gæster, der vil besøge Jungshoved pr. cykel. Lørdag 16. maj bliver den nye Panoramarute (sløjfe på cykelruten Berlin-København) og Jungshoved kirke som cykelvenlig vejkirke officielt indviet. Det lyder til at blive en festlig dag. Nu mangler vi bare et sted på Jungshoved, hvor man kan købe en is eller en kop kaffe på cykelturen. I dette blad starter en ny serie. Denne gang om Frivilligt arbejde, og i forrige nummer startede vi serien om Mit yndlingssted på Jungshoved. Vi kan kun opfordre læserne meget til at sende indlæg 3 til de to serier. Som man kan læse inde i bladet og på bagsidekalenderen, bliver der i dette forår mange muligheder for at mødes i kirken, Allerslev præstegård, forsamlingshuset, skolen og rundt på Jungshoved til spændende arrangementer og foredrag. Den sidste tid har man kunnet læse i avisen, i s og på opslag, at Jungshoved Skole er kommet i fare som kommunalt forenings- og kulturhus. Kommunens administration har foreslået politikerne, at man kan sælger seks kommunale forsamlingshuse og forenings- og kulturhuse til brugerne eller til anden side. Da én af Vordingborg Kommunes store visioner er Liv på Landet, må vi håbe, at man ikke lukker noget, der fungerer godt og styrker livet på landet. Jungshoved Skole har nu i 25 år fungeret som en af de allervigtigste livsnerver på Jungshoved. Skolen bliver hver uge hele året igennem benyttet af ca. 200 personer i alle aldre. Heldigvis har meldingen om et muligt salg af skolen kun styrket sammenholdet på Jungshoved og opbakningen til skolens styregruppe. Vi ønsker alle vore læsere et rigtigt godt og lyst forår. Redaktionen KONTAKT: Jungshoved Lokalråd Gerda Silke Holm Jungshoved Menighedsråd Eli Frandsen Styregruppen for Jungshoved Skole Lise Jacobsen Vicevært for skolen Niels Holger Wermuth Jungshoved Idrætsforening Bjørn Refsgaard Strandjagtforeningen Morten Larsen Pensionistforeningen Tonny Vang Amatørfiskerforeningen Gert Jensen Forsamlingshuset Morten Larsen Sognets hjemmeside Lokalrådets hjemmeside\n4 Lundegård, Skovhuse, Endegårde, Smidstrup, Ambæk og Stenstrup har i de sidste måneder været præget af gravearbejde langs med vejene. Det er firmaet Fibia (SEAS/NVE), der er ved at koble disse byer på deres superhurtige fibernet. Roneklint, Bønsvig, Jungshoved by og Stavreby prøver nu også på, om de kan komme med i samme omgang. Informationsbussen fra Fibia har nu været på besøg i de nævnte byer, og 120 interesserede borgere var mødt op til informationsmødet på Jungshoved Skole 3. februar. Lykkes det at få hele Jungshoved på det hurtige fibernet, vil det være et stort løft for hele området og for den enkelte bruger af nettet. Man kan følge projektet på hvor man også kan tilmelde sig. Vi kan kun opfordre alle til at tilmelde sig. Selvfølgelig bør Jungshoved være dækket med fibernet. Tilmelding haster. Der er sat en frist til 1. marts. *** Vi har flere gange hørt, at bladet JUNGSHOVED bliver betegnet som et godt lokumsblad forstået på den måde, at det har et format og omfang, der gør det velegnet til at læse i ro og i mag. Da jeg besøgte sønnen i København i julen, kunne jeg se, at han også have lagt bladet til rette ude på lejlighedens badeværelse. *** Jungshoved er nu blevet en sløjfe på cykelruten Berlin-København. Ruten har fået navnet Panoramaruten, og skilte på ruten viser nu vej rundt på Jungshoved. Man kan tage hele ruten eller små bidder af den. *** Jungshoved kirke er som tidligere omtalt blevet en del af det store danske Vejkirkenet. Skilte ved indkørslen til Jungshoved fortæller, at her er en Vejkirke, som er åben for besøgende i alle 4\n5 dagtimer. Ser man på hele skilteparken ved indkørslen til Jungshoved, kommer man måske til at tænke på vendingen: Hvor der er en kirke, er der også en kro. blev en stor oplevelse at se stor teaterog skuespilkunst i de to stykker af Samuel Beckett, som aftenen bød på. Både på udturen og hjemvejen blev vi traditionen tro forkælet af Stina og Torben Møllenbach med lækre sandwich, drikkevarer og slik. Stor tak til jer begge for en spændende og hyggelig teatertur. *** I begyndelsen af februar fortalte skilte nær dæmningen på Jungshovedvej, at man skulle tage sig i agt for svaner på kørebanen. Det viste sig nu, at det ikke var svaner, men en stor flok stækkede andrikker, der på uforklarlig vis var havnet her. Ejeren af området, hvor ænderne opholdt sig, var lige så forbavset som alle andre over, hvordan de stakkels fugle var havnet her. Mange af dem led døden, når de blev ramt af bilerne på vejen. Politi og kommune var blevet adviseret. *** Den 16. januar havde sognets præstepar, Stina og Torben Møllenbach, inviteret til teatertur til Det nye Skuespilhus i København. Mere end 50 personer havde taget imod invitationen. Det *** 5\n6 På biblioteket på Jungshoved Skole er der blevet opstillet en kasse med restoplag af gamle Jungshovedblade. Hvis man samler på bladet, er man meget velkommen til at tage de blade, man mangler. *** De sidste år har man kunnet glæde sig over havørne i luften over Jungshoved. I starten var det havørne fra reden ved Evensøen, der af og til tog Nyt fra Biblioteksfronten 6 turen ind over Jungshoved. Enkelte gange har det måske også været havørne fra Tærø, der har besøgt os. Efter flere års tilløb byggede et havørnepar i foråret 2014 rede i Neble Skov på vestsiden af Jungshoved Nor, så nu har vi næsten fået vores eget havørnepar her på Jungshoved. Sune Madsen fortæller, at der kom to flyvefærdige unger ud af reden i Neble Skov. Knud Jacobsen Bogudlånet er nu godt og stabilt. At få bøgerne retur igen går i det store og hele også godt, dog er der enkelte bøger, vi savner. Vi forsøger at finde bøger med et højt kvalitetsniveau og fagbøger, der belyser et emne bredt. Bøger fra 2. verdenskrig er flot dækkende, men en perle i samlingen, nemlig den store Hitler biografi, har været udlånt i ca. 1 år. Vi ser frem til, at den ender på sin plads blandt de øvrige 2. verdenskrig bøger til glæde for andre læsere. Vi får stadig bøger til samlingen, og det er vi glade for, men der mangler plads. Derfor vil bånd lydbøgerne blive fjernet, da udlånet her er meget trægt. Vi får også en del dvd er ind, men ved nærmere granskning i lovgivningen har vi erfaret, at et videre udlån måske ikke er helt tilladt. Vi vil lade dvd er gå videre til Forsamlingshusets årlige loppemarked. Vi efterlyser læsere, der har lyst til at anmelde en læst bog. Herfra vil jeg foreslå en aktuel bog af Anna Politkovskaja Putins Rusland når magt korrumperer. Anna Politkovskaja var journalist og en væsentlig forkæmper for menneskerettighederne. Hun blev i 2004 forsøgt forgiftet med en kop te, men overlevede med varige skader. Senere lykkedes det at få hende skudt ved sit hjem. I bogen tegner hun ud fra konkrete menneskeskæbner et billede af en grænseløs arrogance og kynisme i Putins tid, der forplanter sig ned igennem hele systemet. Anne Okholm og Torben Stade Nielsen\n7 Jungshoved fuglebænke Sidst på året tog Sofus alle bænkene ind til vinteropbevaring, og Heidi og Arne på Toftegård i Stenstrup gav velvilligt plads til opbevaring af dem. Når forårssolen har fået magt, kommer bænkene op igen på deres faste pladser. Jopie von Horn har haft travlt med at male de fine fuglebilleder. De kommer nu til at pryde ryggen på bænkene. Tak for dit store arbejde, Jopie. Knud Jacobsen Strandskade Natugle Nattergal Rødhals Vibe Spætmejse Landsvale Havørn Stor flagspætte Knopsvane 7\n8 Planter på Jungshoved Planter med organ -navne I og 1600-tallet benyttede lægevidenskaben sig af signaturlæren 1, der var en medicinsk-filosofisk forestilling om, at naturlige lægemidler (planter, dyr, mineraler) bærer et tegn (signatur), som viser, hvilken sygdom eller hvilket organ midlet virker på. Den forestilling har resulteret i, at nogle planter har fået organ-navne. Dog har nogle planter blot fået organ-navne pga. ligheden med organet, og har ikke nødvendigvis været anvendt som lægemiddel. På Jungshoved er jeg bekendt med, at følgende planter med organ-navne findes: Alm. Milturt (Chrysosplenium alternifolium), Alm. Lungeurt (Pulmonaria officinalis), Nyrebladet Ranunkel (Ranunculus auricomus), Hjertegræs (Briza media) og Leverurt (Parnassia palustris). De tre førstnævnte arter finder man i skoven, mens de to sidstnævnte findes i enge og kær på kalkrig jordbund. Alm. Milturt er den første, man ser om foråret. Den vokser på fugtige til våde, kølige og skyggefulde steder på en næringsrig muldbund. Man finder den gerne langs vandløb, ved kildevæld, i ellesumpe og lignende fugtige steder. Den danner store bestande ved hjælp af underjordiske udløbere. Den har blomstrende skud, der er ca cm høje med små gule uanseelige blomster, der er omgivet af gullige højblade. De gullige højblade gør, at den på trods af de små blomster bliver iøjnefaldende. Bladene er milt- eller nyreformede og rundtakkede. Dens frugt er en kapsel, der åbner sig ved modenhed, så de små brune frø ligger i en skål. I regnvejr bliver frøene slynget ud af skålen, når en regndråbe rammer den. Foto 2. Alm. Milturt i Store Hestehave. Foto: Gunvor Asbjerg Foto 1. Alm. Milturt blandt blomstrende Hvid og Gul Anemone. Foto: Aglaja Alm. Lungeurt er også en forårsplante og findes på fugtig, halvskygget muldrig bund. Arten hører til Rubladfamilien, der er karakteriseret ved at være ruhårede. Alm. Lungeurt hører dog til de mere blødhårede i familien. Om foråret skyder de cm høje blomsterskud op fra jordstænglen. De har aflange, hårede blade og en nikken- 8\n9 de blomsterstand med tragtformede røde, violette og blå blomster. Foto 3. Alm. Lungeurt i Bønsvighoved Skov. Foto: Gunvor Asbjerg De forskellige blomsterfarver skyldes ændringer i cellesaftens ph-værdi. Farveskiftet fortæller insekterne, hvilke blomster de skal besøge de røde er fyldt med nektar og endnu ikke bestøvet, de blå er blevet bestøvet og derfor tømt og er ikke umagen værd for insektet at besøge 2. Når blomstringen er overstået, visner blomsterskuddet ned. Grundbladene, der har hjerteformet basis, er under blomstringen ikke større end stængelbladene, men når blomstringen er overstået, vokser de kraftigt og får en 5-10 cm lang stilk og en 5-10 cm lang bladplade. Planten har af og til bleggrønne pletter på bladene i et mønster, som kan minde om lungevæv. Det er formentlig derfor at planten har fået sit navn. Nyrebladet Ranunkel ses i det sene forår og den tidlige sommer på fugtig, næringsrig muld- og græsbund. Den har, som det ses på fotoet, nyreformede grundblade. Dog kan grundbladene være meget variable i form. Blomsterne er 5-tallige, men mangler ofte en eller Foto 4: Nyrebladet Ranunkel. Foto: Aglaja flere kronblade. Planten har såkaldt sommerhvile, hvilket betyder, at den visner ned efter frugtmodning. Til efteråret kommer de nye grundblade frem, der er grønne vinteren over. Nyrebladet Ranunkel er let giftig, hvilket mange arter i Ranunkelfamilien er, og har tilsyneladende ikke været anvendt som nyremedicin. Hjertegræs har, så vidt jeg kan finde ud af, ikke været anvendt som medicin mod egentlige hjertesygdomme. Den har fået sit navn pga. de hængende småaks, der er æg- eller hjerteformede. Hjertegræs er også blevet benævnt kærlighedsgræs 3, da unge mennesker tidligere har givet hinanden kærestebuketter bestående af Hjertegræs og Forglemmigej. Det var også alminde- 9\n10 Foto 5. Hjertegræs. Foto: Gunvor Asbjerg ligt, at man brugte buketter af hjertegræs som pynt i bondefamilier. Man finder hjertegræs på kalkholdige, ikke for næringsrige enge, kær og overdrev. Typisk er voksestederne meget artsrige og på de rigtig gode lokaliteter findes der også orkidéer, som fx på engen ved Bønsvighoved Skov eller i Ræveholms Mose. Leverurt findes på kalkholdige våde enge og kær. Den er en spinkel plante med ægformede grundblade med hjerteformet basis. På det nederste af stænglen findes et blad, der omslutter stænglen og minder meget om grundbladene. Så længe der ikke er blomster på planten, er den meget nem at overse, men når den blomstrer, lyser de 1,5-3 cm brede blomster op. Det er stængelbladet, der skulle have lighed med lever, der har givet planten navn. Og arten har Foto 6: Leverurt. Foto: Gunvor Asbjerg også tidligere været brugt som lægeplante mod leversygdomme. I Sverige har arten navnet Slåtterblomma, som henviser til, at når arten blomstrer, så er det tid til at slå hø slåttetiden. Det er en art, der er stærkt afhængig af en drift på arealet i form af ideelt set høslæt men også af afgræsning. Det er en af de første arter, der går tilbage i antal ved ophør af drift. Allerede efter 3-5 år kan man se en tilbagegang. 4 Gunvor Asbjerg, Bønsvig 1 Den Store Danske, Gyldendals åbne encyklopædi. 2 Danmarks Natur, Bind 6. Redaktion Arne Nørrevang, Torben J. Meyer og Stephan Kehler 3 Folk og Flora bind 1, Vagn J. Brøndegaard 4 Naturen i Danmark Det åbne land. Hovedredaktion Kaj Sand-Jensen 10\n11 Nyt fra Jungshoved Pensionistforening Vi afholdt vores julefrokost 5. december i forsamlingshuset. Det var en kæmpe succes med over 80 tilmeldte. En hyggelig eftermiddag, hvor vi startede med et dejligt sildebord, som bestyrelsen med ægtefæller havde arrangeret. Derefter fik vi smørrebrød. Mogens kom og spillede julen ind for os. En stor tak til Mogens! Bankospillet er i fuld gang igen her i det nye år. Der er dejligt fremmøde, som vi håber fortsætter. Tirsdagsfolkene hygger sig fortsat på skolen, gymnastikken er også godt i gang, så alt er i skønneste orden. Nu skal vi til at kigge fremad og fortælle, hvad vi skal beskæftige os med i Den 20. februar skal vi slå katten af tønden; det foregår på skolen, hvor vi starter med at spise vores medbragte mad, og derefter slår vi katten af tønden. Den 28. marts er der åbent hus på skolen med gymnastikopvisning og forskellige udstillinger/boder. Den 13. april har vi generalforsamling; her er foreningen vært med 3 stk. smørrebrød og 1 øl eller vand, derefter vinterens sidste bankospil. Den 19. maj går vores forårstur til Operahuset, hvor der bliver guidet rundvisning, og derfra skal vi i Marmorkirken. Frokosten skal vi indtage i Arbejdermuseets Kælderbeværtning (Cafe & Ølhalle 1892). Menuen er svinesteg med persillesovs, kartofler og rødbeder. Der serveres kaffe og kage på hjemturen. Den 26. juni skal vi på Bakken og opleve Cirkusrevyen. Der er busafgang fra brugsen. Vi spiser et sted inde på Bakken, og der bliver tid på egen hånd, inden vi skal se revyen kl Derefter direkte hjem. Den 17. august går vores sommertur til Rügen. Det er en firedages bustur med Ørslev der er masser af gode oplevelser undervejs. Den 25. september har vi høstfest i forsamlingshuset. Igen i år kommer Johnny og spiller op til dans. Den 11. december afholder vi julefrokost i forsamlingshuset. Vi har fået Lise Nees til at komme og underholde. Skulle nogen have lyst til at deltage i nogen af vores arrangementer, skal vi gøre opmærksom på, at man skal være medlem af foreningen. P.b.v. Tonny Vang 11\n12 På den anden side af vandet Da jeg som barn voksede op ved kirken i Jungshoved, var begrebet på den anden side forbundet med vand. Først var det på den anden side af noret, senere blev det andre steder omkring Bøgestrømmen: Sandvig, Degneholm, Nyord, Sækkesandet og Møn. I sommeren 2014 fik jeg set en endnu større bid af det på den anden side nemlig i landene mod øst, på en cykeltur gennem Estland og Letland. Set fra Jungshoved er det jo stort set kun mod øst, at horisonten ses ud over vandet, så det var her, min nysgerrighed har været rettet hen siden barndommen. Det er oftest fra øst, at vinteren kommer, og ofte er vinden i øst, når vi har højtryksvejr om sommeren. Så er der den årlige påskeøsten med sol og vind fra øst. Jeg husker, hvordan vi især om foråret fandt flasker, plastik og andet drivgods med ukendte bogstaver og ord langs strandene rundt om Jungshoved. Nu er det sådan, at jeg ikke er den eneste dansker, der har gået med en interesse for, hvad der mon er på den anden side af Østersøen. Estland rummer meget dansk historie. Hovedstaden Tallinn betyder noget i retning af danskerborgen. Det var jo her, Dannebrog ifølge sagnet faldt ned fra himlen i 1219 i slaget ved Lyndaniese. Andre kilder nævner dog Fellin (Viljandi) i den centrale del af Estland. 12\n13 Jeg er nu selv lidt mistroisk ved hele den historie, men god er den. I Tallinn markerer en mindeplade med Dannebrog begivenheden. Den findes på et område, der hedder Den danske konges have (Taani Kuninga Aed). I sin tid gik folkeskolens obligatoriske lejrskole til Bornholm og blev dermed min første rejse mod øst. Nogle år senere blev det igen til en tur til Bornholm. Denne gang på tommelfingeren sammen med nogle venner og vores kærester. I 1979 blev det til Gotland rundt på cykel sammen med Anita. I begyndelsen af 90erne cyklede jeg rundt om Rügen med udgangspunkt fra Rostock. Først alene og senere sammen med min søn. I 2014 blev det så til landene længere mod øst. Denne gang blev det igen på cykel. Min tur startede i Estland. Jeg havde sendt min cykel med fragt til Tallinn og tog selv turen med fly fra København. Jeg overnattede i Tallinn, og dagen efter cyklede jeg langs nordkysten mod Nova, en tur på 116 km. En god start på turen. På den anden dag gik turen videre igennem Haapsalu, hvor der er en stor klosterruin og tilhørende kirke, der bl.a. har været dansk bispesæde. Den nærliggende ø, Saaremaa (Øsel), var dansk provins fra 1560 til Den havde jeg dog ikke med på programmet i denne omgang. Min tur fortsatte langs kysten mod Riga i Letland, hvor jeg undervejs overnattede på campingpladser og bed & breakfast. Riga er en by på størrelse med København, og her bor næsten halvdelen af landets befolkning. I Riga 13 havde jeg den gode oplevelse, at der var en cykelhandler, der tilbød mig sin sofa til overnatning. Det takkede jeg ja til, da der var en stor international korfestival i byen, så overnatningsmulighederne i byen var meget få. På turen havde jeg medbragt et lille enpersoners telt, som jeg brugte på de få campingpladser, der var. Ellers sov jeg på b&b og en enkelt nat på hotel. Der er til tider meget langt mellem overnatningsmulighederne i de to lande, hvilket af og til gav nogle ekstra kilometer. Letland er ca. en halv gange større end Danmark, men der bor kun godt to millioner i landet. Undervejs i Letland så jeg adskillige storke i reder og spankulerende rundt om i landskabet. Jeg følte mig ikke på noget tidspunkt utryg i trafikken (eller andre steder). Trafikanterne var meget hensyntagende; ingen f fingre eller dyt på hele turen. Det havde ellers ikke skortet på måbende ansigter, da jeg begyndte at fortælle om mine planer undtagen fra min families side. Alle folks fordomme blev heldigvis gjort til skamme. På hele turen oplevede jeg kun imødekommende og hjælpsomme mennesker, og prisniveauet er meget turistvenligt.\n14 Det er meget billigt at overnatte og spise ude i de to lande. Turen videre fra Riga gik langs kysten til Kolka, der er Letlands nordspids. Herfra er der udsigt mod nord, øst og så vest, hvor Jungshoved ligger et sted bag horisonten. Strandene langs vestkysten i Letland er store og brede sandstrande, men meget øde. På mange, lange vejstrækninger var det så som så med trafik og bebyggelser. Landskabet på det meste af min tur var fladt og skovrigt med enkelte spredte bebyggelser. De sidste km i Letland, fra nordspidsen og til Ventspils, var der ingen huse langs vejen og meget få bilister. Jeg mødte, så vidt vides, ingen andre danske cyklister, kun nogle få tyskere. Vejene er generelt i god standard, nogle er blevet bygget med støtte fra EU på et fundament fra sovjettiden. Mit slutmål var Ventspils, som er en by med omkring indbyggere (ganske pæn og hyggelig, i øvrigt). Jeg havde sat dage af til turen, men klarede selve turen, på knapt 800 km, på otte dage. Jeg var heldig med godt vejr på hele turen og ingen uheld med hverken cykel eller mig (cyklen er 10 år gammel, og jeg er 60). Fra Ventspils skulle jeg sejle med en færge til Travemünde. Færgen sejler kun to gange om ugen, så jeg fik et par ekstra dage i byen, men heldigvis var der en campingplads med gode faciliteter. Fra Travemünde gik turen videre med tog mod Puttgarden. I Rødby ventede min søn, Jonas, der kørte mig hjem til Præstø. Lysten til at opleve resten af landene rundt om Østersøen eksisterer stadig, og jeg håber at kunne se de sidste af dem også gerne på cykel. Med venlig hilsen, Henrik Hansen 14\n15 Når I læser dette, har I forhåbentlig alle sammen meddelt Fibia, at I er interesserede i fibernet til jeres husstand. Ellers haster det, så hele Jungshoved kan få ordentlig dækning. Alle aftaler med kommunen og SEAS NVE omkring transformatortårnene er omsider faldet på plads, og renoveringen kan begynde. Tak til ejerne, der velvilligt har stillet tårnene til rådighed for lokalrådet. Vi glæder os til at tage dem i brug forhåbentlig inden kulturdagen 5. september Dialogmødet bliver i år mandag 9. marts på skolen. Kom og mød politikerne. Husk også generalforsamling onsdag 10. juni kl Begge møder på skolen. Husk at følge med i dit lokalområde på Gerda Silke Holm Nyt fra stiudvalget nedsat af Jungshoved Lokalråd Informationsskabene om vandreruterne er sat op i fire landsbyer og taget i brug. Budgettet holdt, og det er jo dejligt. Vi har fået 3918 kr. fra Friluftsrådet og 5000 kr. fra Sjællandske Medier, og med frivillig arbejdskraft blev der et overskud på ca. 500 kr. til vedligeholdelse og supplering af de små låneguider. Og så blev der tid til nye projekter. Stiudvalget holdt årets første møde i Roneklint hos Svend Erik Jensen, da første punkt på dagsordenen drejede sig om Svend Eriks projekt med frøsøer, afgræsning og stiforbindelse til Bøndernes Egehoved. Peder Madelung deltog i mødet, da han står for det med køerne. Mødet startede i gummistøvler og regntøj i silende, iskold regn for at se, hvor langt de er nået. To søer er udgravet, der er ryddet en masse, der er 15 lavet indhegning, og køer er sat ud. Alt sammen ser vældig flot ud. Og det glæder stiudvalget, at der er så positiv vilje fra ejerne med hensyn til tilgængelighed til området. Fx er der vilje til etablering af en holdeplads til biler i områdets vestlige ende og etablering af en sti langs det levende hegn over til grusvejen, der fører til Bøndernes Egehoved, et stort ønske hos mange borgere gennem mange år. Elise Hvelplund, naturvejleder, deltog i mødet og fik masser af ønsker med tilbage til kommunen og Friluftsrådet. Desuden hørte vi om indvielse af Bystævnet i Roneklint 22. marts, hvor stiudvalget gerne medvirker. Vi har tidligere lagt nogle faktasider på hjemmesiden om seværdigheder på Jungshoved. Nu er der kommet flere faktasider, som kan\n16 ses under menupunkt vandreture lige til at printe ud og bruge. Bl.a. en liste over fugle og planter, som har været beskrevet i bladet Jungshoved, og en side om sæler. Flere er på vej. Også nye vandreruter blev drøftet. Jungshoved lokalråd er jo blevet udvidet til igen at dække hele halvøen, og der kunne være nye muligheder for ture. Det arbejder vi videre med. Stiudvalget har haft flere traveture i vinter med flot fremmøde fra halvøen og også folk langvejs fra. Vores ture kan ses på og det giver nye vandrefæller. Stiudvalget deltager også i den kommende kulturdag 5. september Stiudvalget består af Sune, Anne, Svend Erik, Lis og Lise. Mit yndlingssted på Jungshoved (2) Vi har det sikkert alle sådan, at der er en bestemt plet på Jungshoved, som vi holder særlig meget af. Det kan være en af de storslåede panoramaudsigter med marker, skov og hav eller et af de mere ydmyge steder, som det måske kun er én selv, der kender en grøftekant, et sted i baghaven eller en lille plet i skoven. I denne serie får læserne mulighed for at dele stedet med andre. Det er blot at finde stedet, tage et billede af det, skrive en lille tekst om stedet og så sende det til redaktionen. Vi glæder os til at modtage de mange gode bud på en dejlig plet på Jungshoved, og vi bringer dem i den rækkefølge, vi modtager dem. 16 Mit yndlingssted på Jungshoved må uden tvivl være lige præcist dér, hvor jeg bor sammen med min mand Mads og vores datter Daline: Vores lille by Stenstrup, menneskene i den, vores hus og især vores have. Det er så afgjort lige netop dette sted, der gjorde, at Mads og jeg flyttede fra Malmö for igen at bosætte os i Danmark. Vi havde kig på Jungshoved og fandt vores drømmehus efter at have boet til leje på egnen i tre måneder. Pludselig var\n17 drømmehuset til salg. Vi slog til med det samme og fik endelig VORES STED. Når det er sommer, tilbringer vi næsten alle lyse timer i haven. Vi har etableret køkkenhave og bruger mange gode timer på at grave, så og luge. Vi nyder at lege i haven med Daline eller bare se på hende, når hun leger. Vi nyder alle de fine blomster der kommer op, hønsene der går rundt og skraber, hundene der leger, katten der tager en spurt op i træerne, og vi nyder fuglelivet i haven. I sommermånederne sidder vi ved bålpladsen og får morgenkaffen og nyder udsigten over Bøgestrømmen. Vi elsker at lave bål og bålmad og bruger bålstedet som samlingspunkt, når vi har gæster eller til vores årlige havefest. At vi var så heldige at få huset i Stenstrup, betyder også, at vi har fået nogle skønne naboer. Vi elsker at være en del af vores lille by og deltager i alt, hvad vi kan af arrangementer. Især vores juletræstænding og vores sommerfest ved gadekæret er med til at give sammenholdet i byen. Men også de små snakke, vi får i det daglige med naboerne, når vi er ude at gå, eller de passerer forbi vores hus, sætter jeg stor pris på, og det er lige netop dét, der gør det dejligt at bo på mit yndlingssted Carina Hansen, Stenstrup 17\n18 B L O M S T E R N E S H ALV Ø * Når dette læses, er der forhåbentlig gang i arbejdet med at fræse og så frø i vores vejkanter. Nu venter vi bare!!!! BLOMSTER I VEJRABATTERNE PÅ JUNGSHOVED!! * * * * * * * * * * * * * * * Med det seneste tiltag efter bevillingen på kr. fra Vordingborg Kommune kommer vi et godt stykke mod målet. Det bliver dejligt, når vores gæster kan se og vi kan sige: vi bor på Blomsternes Halvø. Den frøblanding, der er valgt, er en margeritblanding med 50 % græs, det skulle være den bedste blanding til vores formål, siger leverandøren, Nykilde Frø. Vi bruger halvdelen af beløbet på frø nu og den anden halvdel til efteråret på løg, så vi ses forhåbentlig engang i september FLOTTE BLOMSTERKRUKKER TIL SOMMER? Vi ses måske også, når der er uddeling af de planter, vi får fra kommunen. Dato senere. Vi har endnu ikke noget konkret om vores sommeraktivitet, men de 100 planter, som vi er blevet lovet, skal jo bruges til glæde for os alle. Skal planterne fordeles ligeligt mellem grupper, sådan at man laver en kollektiv pasning af en større krukke på steder, hvor der allerede er krukker eller lignende? Hvis der er nogen, der har en god ide til anvendelse af planterne, så vil vi meget gerne lytte eller læse om det. Udvalget for turisme og bosætning Jette VI HAR FÅET STØTTE FRA 18\n19 Nyt fra Jungshoved Forsamlingshus Så lykkedes det endelig. Vi har fået lavet de sidste lofter i de små sale. Og vi har langt om længe fået lavet den nye indgang til lejligheden, samt sløjfet den gamle indgang. Det krævede en ombygning af centralvarmen. Vi har endvidere fået skiftet vinduerne ned til kælderen til energirigtige vinduer, og vi har også fået isoleret oven over toilettet i lejligheden, så nu blæser det ikke ind mere. Det hele gik lige pludselig meget stærkt. Og vi må atter takke Ole Torstensson og Bjørn fra Jungshoved Tømreren, for opsætning af lofter, isætning af dør og vinduer. Nye lamper og nye, energirigtige LED-pærer, har Jens Ottosen fra bestyrelsen sørget for, så nu kan pensionisterne få øje på spilleplader og brikker til det månedlige bankospil. Kommunen har kontaktet os angående eventuelle energiforbedringer m.m. Der skulle efter sigende være afsat en pulje penge, som man kan søge. Vi har skrevet en masse forslag ned, som kan forbedre vores forsamlingshus, så som nyt tag og i samme omgang isolering af loftet og centralvarmerørene. Så vi er spændt på, om det er "luftkasteller", eller om det kunne ende med et realistisk projekt. Den sidste udskiftning af brugsvandsledning har vi valgt at vente med, til det bliver tørt og varmt i vejret. Vi glæder os allerede nu til vores årlige loppemarked, som sædvanlig er det den anden lørdag i juli. Det er altid spændende, om vi er heldige at få nok lopper til dette projekt. Udlejningen af vores hus går faktisk rigtig godt. Vores kunder er rigtig glade for vores forbedringer. Vi har planer om at få netforbindelse via FIBIA (Fibernet), så alle, der ville være interesserede, kunne få netforbindelse via WI- FI, når de lejer vores forsamlingshus. Som I kan læse, har vi masser af planer til forbedring af vores "hus"! HUSK!! Det er vores allesammens forsamlingshus Med venlig hilsen, Morten Larsen Forsamlingshusets hjemmeside: jungshovedforsamlingshus.dk 19\n20 Bevar Jungshoved Skole som kommunalt forenings- og kulturhus I skrivende stund fylder udvalget for Kultur, idræt og fritids beslutning om at sælge seks forsamlingshuse, herunder Jungshoved Skole, rigtig meget hos styregruppen, alle skolens brugere og lokalrådet. Vi er meget bekymrede og håber det bedste. Vi er ikke blevet informeret herom af kommunen og fik informationen gennem avisen. Vi har status som foreningshus med folkeoplysningsaktiviteter og er ikke et forsamlingshus, hvilket sidst er præciseret i samme udvalg i oktober Vordingborg kommune vil gerne sælge skolen til brugerne, men vil ikke yde driftstilskud fremover. Sagen har været omtalt på hjemmesiden, på lokalrådets mailliste, og aviserne er informeret. Vi er nu inviteret til et møde 4. marts med alle de andre lukningstruede huse, et såkaldt erfaringsudvekslingsmøde, og har fået oplyst, at vi derefter har 10 dage til at beslutte, om vi vil købe skolen, eller den skal sælges til anden side (man kan læse mere i referater på hjemmesiden). Nyt fra Jungshoved Skole 20 Vi arbejder ihærdigt for at fortsætte som hidtil, lige nu har skolen 186 deltagere til faste aktiviteter hver uge, og dertil kommer foredragsaftener, sangaftener, spiseklub, udvalgsmøder, borgermøder m.m. Alle hold melder, at det går rigtig godt. Det er sjovt at køre forbi skolen en vinteraften, hvor der bare er lys i alle vinduer og biler overalt i skolegården og på p-pladsen ved den tidligere brugs. Nye gulve I det store køkken og i tegnestuen på første sal har vi betalt os til afslibning og lakering ved professionelle. Det er blevet så flot, lyst og venligt. Det er lige før, vi skal have sutsko med nu! I det lille køkken er der lagt det flotteste linoleumsgulv i to grønne nuancer.\n21 Både materialer og arbejdskraft er skænket skolen af Kim og Tonny Vang, og vi siger tusind tak. Nye tiltag I den gamle skole sker hele tiden noget nyt. Vi har siden sidste blad budt velkommen til 14 kursister på danskkursus hver torsdag kl og deres lærer udlånt af Næstved Sprogskole. Alle kursister bor i vores nærområde og er beskæftiget ved landbrug. Vi ønsker jer en masse gode timer på skolen. Desuden har der været Bageskole. To hold, hver af to dage, blev hurtigt besat, og deltagerne fik nogle udbytterige og hyggelige dage. Der blev bagt mange slags brød, tærter og kager. Tusind tak til Pia Prehn, der stod for undervisningen ganske frivilligt og ulønnet. Kulturaftener Allerede 8. januar havde vi det nye års første kulturaften, lokalet blev hurtigt fyldt af deltagere, og flere stole måtte hentes ind. Thorbjørn Berg fortalte gribende om bl.a. sin opvækst i Finmarken under krigen. Jeg tror, alle tilhørere havde en tåre i øjet. Den 22. januar havde vi sangaften med flot fremmøde og mange gode, glade sange, og 4. februar fortalte Anders Heding, Roneklint meget spændende og levende om skibsbyggeri og sejlads fra Thailand ad en del omveje tilbage til Danmark. Også denne aften måtte vi hente flere stole. Det er hyggelige aftener med god debat over kaffen og hjemmebaget i pausen. Når bladet udkommer, har vi haft endnu en kulturaften om Nordisk Mytologi og to mere i vente læs mere her i bladet. Også aftenen med besøg af Fibia 3. februar vedrørende bredbåndsforbindelse til Jungshoved, Stavreby og Roneklint trak fulde huse. Denne gang var vi i gymnastiksalen, og alle skolens stole og bænke var i brug! Skolegården Alle, der kommer i skolen, glæder sig over, hvor fin og gangsikker skolegården er blevet med ny asfalt og tre kæmpestore terrakotta krukker. Der er plantet rododendron og lagt forårsløgplanter i krukkerne, så det skal nok blive flot. Tak til de frivillige, der har hentet planter, krukker, jord og sørget for tilplantning. Til foråret laves den sidste finish med mere grønt og store sten til et lille bystævne i hjørnet. Åbent hus Traditionen tro slår vi dørene op til åbent hus, når vintersæsonen er ved at være slut. Det er i år lørdag 28. marts, og der vil være gymnastik, påskemarked, noget om jagt og fiskeri, værksted for børn, blomstersalg, vævestue, bibliotek, mad og drikke og meget mere. Det vil der komme plakater om, når alt er på plads. Men et er sikkert: Alle er meget velkomne. Efter åbent hus er der nogle hold, der fortsætter til maj, andre har travlt med at komme i haven. Tak for endnu en god og meget aktiv sæson og forhåbentlig på gensyn til oktober. 21\n22 Med sommertiden kommer alle vores mange lejere, i skrivende stund er skolen allerede booket i 28 dage, den gamle lærerbolig i ni dage, og næsten dagligt kommer nye til. Vi håber, vores lejere får nogle gode dage i vores naturskønne område og dejlige skole. Med venlig hilsen styregruppen v/lise Jacobsen Kom til åbent hus i skolen: Lørdag 28. marts kl Alle er velkomne Læsere, der vil støtte bladet økonomisk, kan gøre det på følgende måde: - ved at lægge et beløb i bladbøssen i våbenhuset i Jungshoved Kirke eller ved Jungshoved Skole. - ved at indsætte et beløb på vores konto nr i Møns Bank, Præstø (banken opkræver 20 kr. i gebyr, hvis man indsætter direkte ved kassen i banken!! så brug netbank). På forhånd tak 22\n23 Workshop til fremme af natur- og friluftsprojekter i Roneklint Workshoppen afholdes 22. marts 2015 kl til ca Mødested ved bystævnet i Roneklint by. Formålet med workshoppen er at præsentere igangværende natur- og friluftsprojekter i og omkring Roneklint by for lokale beboere og samarbejdspartnere. Dagens program starter med en rundtur i området med præsentation af hinandens projekter og idéer. Dagen slutter af med en workshop i arbejdsgrupper, hvor målet er at tænke på tværs og tænke nyt i forhold til udvikling af faciliteter, projekter, organisering, m.m. Program: 9.30 Vi mødes ved Bystævnet (morgenbrød/gammel dansk/byhorn) velkomst v/vordingborg Kommune & Friluftsrådet (kort) 9.40 Bystævnet indvies. Niels Østergård fortæller om bystævnet og Roneklint før og efter udskiftningen Jungshoved stiudvalg v/lise Jacobsen fortæller om infoskabet og vandreruterne Gåtur til Svend Eriks naturområde vest for Roneklint by Svend Erik fortæller om det nye vandhul, afgræsning og idéer til faciliteter Vi går til Bøndernes Egehoved Naturvejleder, Elise Hvelplund, fortæller om Bøndernes Egehoved Vi går videre til Stor Skallesluger redekasserne Sune Madsen fortæller om Stor Skallesluger-projekt og atlasprojekt Vi går tilbage til Roneklint (alternativt i Anders Madsens lade), i struktureret setup med snak om ideer 2 & Frokost og Anders Madsen fortæller om mulighederne for fx afgræsning af strandengen, evt. mulighed for etablering af græsningslaug. 23\n24 13.30 Arbejdsgrupper (workshop). Blandede grupper. Målet er, at de fremmødte samtænker, tænker på tværs og tænker nyt ift. fx faciliteter, projekter, organisering m.m Præsentation af ideer for hinanden og næste skridt (et nyt møde?) info fra Friluftsrådet om økonomi fx udlodningsmidler til involvering af flere frivillige (max kr.) m.m Tak for i dag. Frivillig gåtur til skansen og fyret for dem, som har lyst. Niels Østergård fortæller om fyret og skansen inklusiv den lidt sjove historie om Maderne og Noret. Gåturen på ca. en times varighed. Arrangører: Jungshoved Lokalråd, Vordingborg Kommune, Friluftsrådet. Yderligere information kontakt: Naturvejleder, Elise Steen Hvelplund tlf AFFALDSINDSAMLING PÅ JUNGSHOVED SØNDAG 19. APRIL KL Mødested: Jungshoved Skole I samarbejde med Danmarks Naturfredningsforening arrangerer lokalrådet igen i år affaldsindsamling på halvøen Jungshoved. Vi mødes i skolegården, hvor der uddeles ruter, sække og handsker. Tilbage i skolegården sorteres og vejes affaldet, og der bydes på kaffe/te og kage. Alle børn og voksne er velkomne. Venlig hilsen Jungshoved Lokalråd 24\n25 Roneklint Bystævne Overalt på Jungshoved bærer landskabet synlige resultater af de store jordreformer for ca. 220 år siden, hvor sognets seks landsbyer blev udskiftet. Det århundreder gamle landsbyfællesskab og hoveriet blev ophævet. De enkelte gårdmænd fik hver for sig ansvaret for at drive sin gård. Nogle gårde blev med bygninger udflyttet til en lod uden for landsbyen, mens andre fik deres marker placeret i en såkaldt stjerneudskiftning, hvor bygningerne blev liggende i landsbyen. De nye skel mellem gårdene blev beplantet med træer. Gårdene og mange af de gamle beplantede skel ses stadig i landskabet, selv om storlandmænd gennem de sidste årtier har opkøbt mange af de gamle gårdes marker. I Roneklint har Vordingborg Kommune i samarbejde med beboerne markeret det historiske kulturmiljø ved at genskabe et bystævne med 11 store sten omkring egetræet centralt i landsbyen, hvor Roneklintvej, Kohavevej og Batterivej mødes. En gendigtning som en påmindelse om landsbyens historie. Etableringen indgår i det projekt for brugerdrevne natur- og friluftsområder, som kommunen og Friluftsrådet har igangsat. I kommuneplanen er Roneklint udpeget som et samlet kulturmiljø. I 2013 blev det fulgt op i den bevarende lokalplan for området. Det gamle landsbyfællesskab Ordet bystævne definerer landsbyens gårdmænd, men bruges også som betegnelse for den kreds af store sten, som gav mulighed for et udendørs mødested for gårdmændene. I slutningen af 1700-tallet bestod bystævnet i Roneklint af de 11 gårdmænd, som havde fæstet hver sin gård af godsejeren på Nysø og Jungshoved. De valgte en oldermand. Når oldermanden blæste én gang i byhornet mødtes de til rådslagning. De skulle blive enige om den arbejdskrævende hegning, så kvæget kunne holdes ude af kornet. Horn mod korn, som man sagde. De skulle fastlægge det årlige arbejde med at pløje, harve, så, slå græs og meje korn på deres fælles marker, når der ikke skulle udføres hoveri på godset. Andre anliggender handlede om fælles bytyr, byorne, tvister, fester eller behandlingen af tiggere. Bøder blev uddelt og hurtigt indfriet i form af snaps og øl. 25\n26 Udskiftningen 1797 Hvervet som oldermand gik på omgang blandt landsbyens gårdmænd. Hans funktion var at lede bystævnets møder, hvor der var mødepligt. Bystævnet kunne efter regler helt tilbage fra 1400-tallet selv fastsætte regler for deres opgaver. Beslutninger gjaldt for alle i landsbyen, idet husmænd, fruentimmere, indsiddere, tyende og fattiglemmer ikke havde nogen stemme. Efter at bønderne lærte at læse, blev reglerne ofte skrevet ned i byvedtægter eller vider, som de dengang blev kaldt. Andre steder eksisterede reglerne gennem mundtlige overleveringer. Oldermanden kaldte til møde med et langt trut i hornet. Blæste han to gange var der ildløs, og alle vidste så, at man hurtigt skulle hjælpe til med at slukke. Byhornet fungerer som en vuvuzela, der forstærker råb og trut. Gårdmændenes ledende funktion som bystævne forsvandt efter udskiftningen, men man fortsatte givetvis med de gode demokratiske samarbejdsprincip- Før 1797 Før udskiftningen var landsbyens fælles bymarker opdelt i tre vange: Nordre Vang, Østre Vang og Søndre Vang. De dyrkedes i treårig rotation med byg/havre på den ene, rug på den anden, mens den tredje lå brak. Vangene var opdelt i åse, hvor gårdene havde hver sin ager. Skraveringen viser, hvor spredt en enkelt gårds agre lå. Mod syd ses godsets hovmarker, overdrevsarealer og Store Hestehave skov. Kortene er en forenkling af det originale udskiftningskort. 26\n27 per med nabohjælp i hverdagen, når det behøvedes. Det fortsatte i hvert fald indtil 1841, hvor der blev indført et sogneforstanderskab med ansvar for fattig-, skole- og vejvæsen. Sogneforstanderskabet blev i 1867 afløst af et sogneråd. Gårdmændene samledes på fortens mødested, bystævnet. I Roneklint lå bystævnet givetvis i det hjørne af forten, som i dag er en fælles indkørsel til Roneklintvej 32, 34 og 36. Vi ved det ikke, men vi ved, at bystævne-sten i mange landsbyer først blev etableret efter udskiftningen. De blev dermed et minde om en svunden tid, de gode gamle dage. Bystævnets møder blev dog formentlig under alle omstændigheder henlagt til en lade eller oldermandens varme stue. Men på en varm sommersøndag kunne det jo være dejligt at sidde og snakke og skåle udendørs efter kirketid. Roneklints byhorn er bevaret Det helt specielle i Roneklint er, at landsbyens gamle byhorn stadig eksi- Efter 1800 Efter udskiftningen fik hver gård sin egen mark. Seks gårde blev udskiftet efter stjerneudskiftningsprincippet, så bygningerne blev liggende i landsbyen. Fire gårde blev udflyttet til udlodder. Nu blev gårdmændene herre på egen gård. Godset beholdt dog ejerskabet af gårdene, så bønderne var fortsat fæstere efter kontraktaftaler, men nu uden hoveriforpligtelser. Først omkring 1850 begyndte godset at sælge gårdene. Kortene er hentet fra bogen: Fra fæste til fritid. 27\n28 sterer i Karen Pedersens varetægt på Strandgaarden. Vi ved fra gårdejer Niels Kristian Pedersen, at hans far den mangeårige sognerådsformand Rasmus Pedersen opbevarede hornet, da han overtog Strandgaarden omkring Byhornet har indgraveret initialerne PP. Det henviser til Peder Pedersen, som var gårdfæster i overgangsårene fra 1790erne til 1830erne. Efter ophør af oldermandsfunktionen kan man forestille sig, at Peder Pedersen havde taget byhornet til sig og markeret det med sine initialer. Sådanne gamle byhorn er i dag sjældne. Vi kan derfor glæde os over, at Karen har truffet den flotte beslutning, at Roneklints Byhorn i fremtiden skal forblive fælleseje i Roneklint med fast opbevaring på Strandgaarden. Byhornet kan på den måde få nyt liv, når der med et trut i hornet kaldes til sommerfest i landsbyen eller til møde om fælles anliggender. Vi må samtidig håbe, at det nye bystævne sender et signal om at passe på områdets kvaliteter. Ellers må oldermanden genopstå og med byhornet blæse til samling omkring egetræet for at bilægge uenigheder måske med en omgang brændevin. Niels Østergård, 2015 Akvarel af Rasmus Christiansen, Landbohistoriske billeder,\n29 FORENINGEN NORDEN PRÆSTØ KULTURAFTEN Island fra asatro til kristendom Tirsdag 24. marts kl Jungshoved Skole, Jungshovedvej 46, 4720 Præstø Foredrag om da islændingene blev kristne Teolog og religionshistoriker Solveig Ståhl-Nielsen fortæller om, dengang islændingene blev kristne. Islændingene vedtog kristendommen med en Altingsbeslutning omkring år 1000, og så var de kristne eller var de? Det lyder enkelt og ublodigt, men der var både drømmesyn og kidnapninger involveret. Foredraget vil komme ind på nogle af de gode historier og på de mere overordnede forklaringer. I samarbejde med Jungshoved Skoles styregruppe Foredrag, kaffe/te & kage/frugt 50 kr. 29\n30 Et sted på Jungshoved (16) Svend Gønges Hule Et af de mere kendte steder på Jungshoved er Svend Gønges Hule i Bønsvighoved Skov. Hulen er en jættestue opført for omkring 5200 år siden. Jættestuen har oprindelig været helt indesluttet i en beskyttende, forseglende jordhøj. I dag fremstår den med 8 opretstående bæresten i gravkammeret, 1 dæksten, af de oprindelige 2-3 sten i loftet, og 3 bæresten i kammergangen. De manglende dæksten i gravkammeret og bæresten i kammergangen er bortsprængt i tidligere tiders stenhugst. Det siges, at de er blevet fjernet i 1830 og brugt til anlæg af vejen, der fører forbi jættestuen. En af de 8 bæresten i gravkammeret har stadig tydelige mærker af en bortsprængning. Af den tidligere jordhøj er der kun en ca. ½ m høj, Foto: Tage Klee cirkulær forhøjning omkring jættestuekammeret tilbage. I kanten af højen ses 6 randsten fra den oprindelige ubrudte kæde af sten, der stod rundt om højen 2 mod øst og 4 mod vest. Jættestuen blev udgravet af Nationalmuseet i 1924 og fredet i En oplysningstavle ved stedet fortæller om stedets historie og om de fund, der blev gjort ved udgravningen. Stedet passes af Holger Andersen, Bønsvig, der gør det frivilligt og uden betaling. Oprindeligt var det for Storstrøms Amt, nu er det for Vordingborg Kommune. Jættestuen, Svend Gønges Hule, fik officielt sit navn i 1941, men havde inden da båret navnet i folkemunde i mange år. Navnet refererer til, at Svend 30\n31 Gønge, som også blev kaldt for Gøngehøvdingen, ofte brugte stedet til at skjule sig for de fjendtlige svenske soldater, der hærgede på Jungshoved under Svenskekrigen ( ). Svend Gønge blev levendegjort i Carit Etlars roman Gøngehøvdingen fra I bogen hører vi om Gøngehøvdingens tur til jættestuen i Bønsvighoved Skov sammen med Københavns borgmester, Hans Nansen, der på kongens ordre havde forladt den belejrede by for at bringe en skat til hovedstaden: Efter en lang og besværlig gang, der førte hen over mange krydsveje og tværstier, at den fremmede (borgmester Hans Nansen) ikke havde det ringeste begreb om, hvor han befandt sig, stod Svend Gjønge endelig stille foran en kæmpegrav, som var omgivet af en rad store gråsten. Svend Gjønge rullede en af stenene til side, og hvor den havde ligget, viste sig et hul, stort nok til, at et menneske kunne krybe igennem. Når man har læst dette og hørt om svenskernes hærgen på Jungshoved, kan man godt forestille sig, at den 5000 år gamle jættestue har været et godt skjulested for Gøngehøvdingen og hans mænd. I dag er stedet en lille, fredelig perle midt i skoven og et yndet udflugtsmål for de mange, der gæster Jungshoved. Kilde: Knud Jacobsen Svend Gønges hule. Tegningen er af Poul Steffensen fra Carit Etlars bog om Gøngehøvdingen 31\n32 KOM OG VÆR MED til en spændende dag ALLE ER VELKOMNE FORENINGEN NORDEN PRÆSTØ KULTURDAG Forskningens døgn torsdag 23. april 2015 Vi kan endnu ikke oplyse om, hvilke foredrag vi kan tilbyde i april måned, men det bliver en dag, hvor det er værd at gæste Jungshoved Skole. HVAD ER FORSKNINGENS DØGN? Forskningens Døgn er en landsdækkende forskningsfestival. Formålet med Forskningens Døgn er at øge opmærksomheden og vække interesse for forskning hos den danske befolkning og skabe forståelse for den betydning, som forskning har for vores samfund og hverdag. Forskningens Døgn henvender sig til alle, der er åbne for at blive underholdt og lære nyt og især til dem, der ikke til dagligt har berøring med forskning og innovation. I samarbejde med Jungshoved Skoles styregruppe Pr. foredrag: Kaffe/te & kage 35 kr. Nordisk buffet 40 kr. Følg gerne med i dagspressen om foredragenes indhold 32\n33 Madopskrift fra Jungshoved Præstegård Seljanka lækker estisk suppe skøn vinterspise Beregnet til 4 personer Ingredienser: 3 store løg ( g) 4 spsk. olie 1 dl varmt vand 100 g koncentreret tomatpuré eller evt. ketchup, som kan bruges i nødstilfælde 1 l varm bouillon (brug evt. bouillonterning, hvis du ikke lige har anden suppe ved hånden) 3 laurbærblade 10 sorte peberkorn 2-3 syltede asier eller grønne agurker 200 g pølser gerne meget røgede, ellers blot hvad du måtte have inden for rækkevidde 200 g andet kød gerne hakket svineeller kalvekød Evt. andre kødrester Citron Til servering på toppen af portionen, efter den er kommet op i suppeskåle: creme fraiche 20 %, lidt hakket persille + skiveskårne sorte oliven (kan udelades, hvis man ikke er så vild med oliven) Tilberedning: Skær og hak løgene meget fint. 33 Varm olien i en gryde, tilsæt løg og lad dem stege i et par minutter ved svag varme, indtil løgene begynder at blive klare. Tilsæt noget af det varme vand, peberkorn og laurbærblade, og lad det koge i cirka en halv time på svag varme, indtil løgene er bløde, og suppen er blevet gylden. Kom tomatpuré i, og lad det simre, mens agurkerne/asierne skæres i tynde skiver og hakkes lidt groft, pølserne skæres i ½ cm stykker, og det samme gøres med evt. andre kødrester. Kommes alt sammen ned i suppen sammen med det hakkede kød. Tilsæt dernæst resten af det kogende vand og bouillonterningen. Lad Seljankaen komme langsomt i kog; derpå sænkes varmen, og den småsimrer i 10 minutter under låg. Laurbærbladene tages op af suppen, lidt citronsaft tilsættes, og Seljankaen er klar til servering husk creme fraiche, et lille drys persille og oliven. Uhm den lækre suppe er klar til at blive spist og gerne meget varm. God fornøjelse og Rigtig Velbekomme! Anette, Jungshoved Præstegård\n34 Status over bladets økonomi Udgifter 2014: Trykning af 4 numre af bladet Porto: Julehilsen til de frivillige bladomdelere : Netbank årlig afgift: Bankgebyr: Udgifter i alt: Indtægter 2014: Menighedsrådet: Jungshoved Lokalråd: Jungshoved Skole: Bidrag fra læserne: Abonnenter: Indtægter i alt: Saldoen på bladets konto er: ,51 kr ,90 kr ,95 kr. 375,00 kr. 20,00 kr ,36 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,00 kr ,33 kr. Spiseklubben på Jungshoved Skole Torsdag 26. marts er det sæsonens sidste aften i spiseklubben. 34 Vi siger tak for endnu en hyggelig sæson med glade og hjælpsomme gæster. Særlig tak til sæsonens to gæstekokke: Pia Prehn og Dorte Grau Hansen. Også tak til Merete Larsen, der har forsødet flere aftener med dejlige desserter, og til Einar Geertsen, der har hjulpet med at dække op til spisning. Tak til Mogens Jacobsen, som hver gang har spillet til aftenens sange. På gensyn igen til oktober. Venlig hilsen, Kurt og Knud\n35 Kirkenyt GUDSTJENESTER Marts-juni 2015 Jungshoved Allerslev 2. s. i fasten 1. mar. Ingen 9.00 Jesper Bo Blomgren 3. s. i fasten 8. mar Midfaste 15. mar. Ingen Mariæ Bebudelse 22. mar Palmesøndag 29. mar Konfirmandernes gudstj. Ingen Skærtorsdag 2. apr Langfredag 3. apr. Ingen Påskedag 5. apr påskedag 6. apr Ingen 8. apr Aftenandagt 1. s. e. påske 12. apr. Ingen Ingen 2. s. e. påske 19. apr /kirkekoncert s. e. påske 26. apr Ingen Bededag 1. maj Ingen s. e. påske 3. maj Konfirmation Ingen 5. s. e. påske 10. maj Ingen Konfirmation Kr. himmelfart 14. maj Ingen 6. s. e. påske 17. maj Ingen Pinsedag 24. maj pinsedag 25. maj Ingen Ingen Trinitatis 31. maj s. e. trin. 7. jun. Ingen 9.00 Jesper Bo Blomgren 35\n36 ADRESSER OG TELEFONNUMRE: BEGGE SOGNE Torben Møllenbach Allerslev Præstegård Træffetid: Alle dage efter aftale. Tlf.: og på mail: Mandag: Fridag for præst og personale, og kirken er lukket for kirkelige handlinger. Organist Elena Stilling Kirkesanger Bodil Agerbo Kasserer Regnskabsfører Anne-Lise Nielsen Faxe Ladeplads ALLERSLEV Graver Leo De Jong Træffetid: Tirsdag-fredag Menighedsrådsformand Tove Grundtvig Kirkeværge Rita Larsen JUNGSHOVED Graver Poul Hansen Træffetid: Tirsdag-fredag Menighedsrådsformand Eli Frandsen Kirkeværge Bent Pedersen Kirkenyt Kirkebil I begge kirker har vi det sådan, at der altid er mulighed for at få en kop kaffe (eller te) og en snak efter højmessen. Kirkebilen kører til alle højmesser, dvs. gudstjenester kl Er der kun én gudstjeneste i pastoratet (Allerslev og Jungshoved sogne), kører kirkebilen til denne uanset tidspunkt. Kirkebilen kan også bestilles til alle kirkelige arrangementer i Allerslev Præstegård og Jungshoved Rejsestald. Det koster 5 kr. at benytte kirkebilen, der kører fra begge sogne og fra Præstø. Man skal tilmelde sig dagen før inden kl. 12 hos Dan Taxi Vordingborg, eller Med venlig hilsen, Jungshoved Menighedsråd 36\n37 Praktiske oplysninger 37 Ved fødsel: En fødsel skal meddeles til kordegnen/sognepræsten i det sogn, hvor moderen har bopæl. Det er jordmoderen, der sørger for at sende beskeden videre hurtigst muligt efter fødslen. Er forældrene ikke gift, skal faderen desuden gennem borger.dk give kordegnen/sognepræsten besked via en Omsorgs- og ansvarserklæring inden 14 dage efter fødslen. Har kordegn/ sognepræst ikke modtaget denne erklæring inden 14 dage, bliver spørgsmålet om faderskab sendt videre til statsforvaltningen til endelig afgørelse. Ved dåb eller navngivning: Et barn skal have et navn inden for seks måneder. Det sker enten ved dåb i kirken eller ved navngivning. Ønsker man sit barn døbt, henvender man sig til den præst, som hører til det sogn, hvor man ønsker sit barn døbt. Man behøver således ikke at få sit barn døbt dér, hvor man bor. Det vælger man selv efter nærmere aftale med den pågældende sognepræst. Ved en dåb skal der være en gudmor eller gudfar samt mindst to og højst fire faddere. Forældrene kan godt noteres som faddere. En fadder er dels et vidne til dåben og dels ham eller hende, som efter aftale med forældrene påtager sig forpligtelsen til at oplære barnet i den kristne børnelærdom i tilfælde af forældrenes død. I forbindelse med dåben udleveres en fødsels- og dåbsattest. Ved navngivning retter man henvendelse til kordegn/sognepræst i sit bopælssogn om, hvilket navn man ønsker til sit barn, hvorefter man får udleveret en fødsels- og navneattest. I øvrigt: En fødsels- og navneattest og en fødsels- og dåbsattest udleveres på forlangende og kan fås hos nærmeste kordegne- eller præstekontor, uanset hvor man er døbt/navngivet. Vielse: Vielse aftales med sognepræsten. Inden vielsen henvender man sig til borgerservice og udfylder en blanket med anmodning om giftermål. Dødsfald: Besked om dødsfald retter man til kordegn/sognepræst, eller man får bedemanden til at gøre det. Det skal ske til bopælssognet. Bisættelse eller begravelse/jordfæstelse aftaler man med sognepræsten det sted, hvor man ønsker den kirkelige handling foretaget, uanset om det er i bopælssognet eller et andet sted. Har afdøde skriftligt udtrykt ønske om at få sin aske spredt ud over åbent hav, skal det efterkommes. Afdødes ønske skal således skriftligt kunne dokumenteres. Vigtigt ang. blanketter: Blanketter om faderskab/omsorgs- og ansvarserklæring, om navngivning, om navneændring, anmodning om bisættelser/ begravelser osv. kan alle findes på personregistrering.dk. Efter reglerne skal de kun bruges i særlige tilfælde. Særlige tilfælde er bl.a., når man ikke har en computer, hvilket stadig ikke er et lovkrav. Man kan altid få hjælp og vejledning hos kordegnen/sognepræsten. Henvendelse: Sognepræst Torben Møllenbach\n38 Rekkendevej 39, Allerslev, 4720 Præstø Tlf.nr.: , Træffetid: Alle hverdage efter aftale. Mandag: Fridag for præsten og kirkens øvrige personale. Kirken er derfor lukket for kirkelige handlinger. Mottoet for dette forårs arrangementer i Allerslev og Jungshoved kirker har vi valgt skal være Fred og Ro. Fred er et central ord i enhver gudstjeneste, bl.a. er det med Guds fred, at en gudstjeneste slutter, og gudstjenestens ro er på mange måder dens særkende. Det bliver ofte misforstået, når man synes, at gudstjenesten er kedelig, så er det gerne, fordi man synes, at der er for meget ro, for der sker ingenting. Og det er netop det, vi ellers i så mange andre sammenhænge har vænnet os til. Der skal ske noget. En vejrudsigt må ikke være kedelig, underordnet om vejret så rent faktisk bliver gråt og kedeligt. En radiovært skal helst være frisk og fyre vittigheder af til sin medvært gerne afleveret med højlydte grin. Fred og Ro Stilhed og et roligt tempo bliver vi rastløse af. Men dybest set er det netop kirkens særkende det stille og et roligt tempo, og egentlig også kirkens styrke. Her sker ikke noget, eller i virkeligheden er det måske netop det, der gør. Den stille stund er tid til eftertanke, at man får lov til at sidde på kirkebænken i ro og fred, for man skal ikke noget, der forventes ingenting, man kan lade tankerne vandre, og man kan spørge sig selv: Hvornår tillader man sig tid til det i en travl hverdag? Med forårets program vil vi bidrage til netop at give tankerne og stilheden/ roen en chance. Så forhåbentligt: Vel mødt i løbet af dette forår. 38\n39 Andagt og meditation Hvad betyder det at være pilgrim i dag? Elisabeth Knox-Seith Jungshoved Kirke og Rejsestalden, tirsdag 24. februar, kl Flere og flere vandrer pilgrimsvandringer. Menigheder tager på tur sammen, og mennesker vandrer individuelt, ofte lange strækninger, gennem Europa og andre dele af verden. Hvad er det for en længsel, det udtrykker? Hvad gør det ved vores opfattelse af at være kirke og menighed? Hvad betyder det for forståelsen af troen? Elizabeth Knox-Seith, pilgrimspræst i Roskilde og Lolland-Falster stifter, fortæller om "den bevægelige spiritualitet" og den moderne pilgrimsbevægelse. Mødet indledes med en meditativ andagt i kirken. Fortællinger Anne Marie Krarup Præstegården, tirsdag 17. marts, kl Tirsdag 17. marts får Allerslev Kirke besøg af fortælleren Annemarie Krarup, som vil fortælle historier til eftertanke fra den svenske forfatter Selma Lagerlöfs forfatterskab: Flammen er en rejsefortælling om en korsridders forvandling, og i historien om Rødhalsen kan man erfare, hvordan den lille fugl Rødhalsen fik sin røde farve. Der vil desuden blive indbudt til meditationssang. 39\n40 Aftenandagt Jungshoved Kirke, onsdag 8. april, kl Ta en time ud af den travle kalender. Kom i Jungshoved kirke, og kom måske stressen i forkøbet med en anderledes gudstjeneste. En gudstjeneste med musik og billeder, der taler til dig, og er anderledes end det normale, du ellers hører musik i en "moderne" udformning og lyd. Arrangement er tilrettelagt i samarbejde med sognets præst Torben Møllenbach, kirkesanger Bodil Agerbo og menighedsrådsmedlem Bent Pedersen. Et lille traktement bagefter er også at se frem til. Koncert Jungshoved Kirke, søndag 19. april, kl Duoen Sanne Damore (obo) og Alexander Noval (orgel/klaver) Nabosognet Udby/Ørslevs to faste musikere, begge uddannet fra Det Kgl. Danske Musikkonservatorium, kommer på visit og spiller et forårsprogram med velklingende romantiske stykker af bl.a. Alessandro Marcello, F. Mendelssohn, A. Piazzolla, E. Morricone, G. Fauré, R. Strauss, Carl Nielsen og Chr. Sinding. Sanne Damore har stor koncerterfaring både som solist og kammermusiker samt orkestermusiker i samtlige af landets orkestre. Til daglig beriger hun Udby/Ørslev sognet som sanger og ved særlige lejligheder som oboist. Alexander Noval har igennem årene givet en del koncerter med sangere og instrumentalister i ind- og udland samt været repetitør og akkompagnatør på diverse Lied- og Operaworkshops. Siden 2013 har han været ansat som organist i Udby/ Ørslev sogn, hvor han også leder UØ-koret. Musikgudstjeneste i anledningen 70-året for befrielsen Kalvehavekoret Allerslev Kirke, 5. maj, kl For 70 år siden kom det officielle budskab, at Tyskland havde overgivet sig, og om befrielsen efter det, man dengang kaldte de Fem forbandede år. Jubelen og lettelsen brød ud i lys lue, butikker lukkede på grund af glæde, som det hed på et butiksskilt i København, og netop glæden ville ingen ende tage. Det er der stadig mange, som kan huske. 40\n41 Det runde jubilæum vil vi markere i Allerslev kirke med korsang, fællessang og oplæsning. Musikken varetages af Kalvehavekoret under ledelse af Gutte Kraneled. Efter gudstjenesten er menighedsrådet vært ved et mindre traktement. Forårskoncert Vi synger foråret ind Musik, fællessang, naturfotografier Allerslev Kirke, onsdag 20. maj, kl Medvirkende trompetist Mads Sørensen og organist Carl Jørgen Nielsen Kom og syng med på nogle af vore dejlige forårssange og -salmer. Mads Sørensen spiller en række kendte stykker for trompet og orgel med relation til foråret. Musikken giver de aktive tilhørere lejlighed til om ikke at hvile ørerne så dog stemmebåndene. Der er også noget for synssansen i form at en række stemningsfulde forårsbilleder på storskærm. Det er Carl Jørgen Nielsens egne naturfotografier (taget med professionelt udstyr), der ledsager musik og fællessang. Carl Jørgen introducerer salmer og musikstykker. Mads Sørensen, opvokset i Vordingborg, har studeret trompetspil rundt omkring i verden, senest i Melbourne, Australien, og Carl Jørgen Nielsen er der måske nogen, som kender fra Vordingborg Kirke, hvor han er organistassistent. Efter koncerten er menighedsrådet vært ved et mindre traktement. 41\n42 Sankthansaften i Jungshoved Kirke og på borgbanken Tirsdag 23. juni 2015, kl Husk gudstjenesten sankthansaften. Mere om arrangementet i næste nummer. NYT FRA MENIGHEDSRÅDET Jungshoved Kirke bliver Cykelvenlig vejkirke Takket være Bertel Thorvaldsen er Jungshoved Kirke udstyret med et interiør, som yder sit til at gøre kirken til en af landets mere interessante sognekirker. Bl.a. derfor tilmeldte menighedsrådet sidste år Jungshoved Kirke til ordningen Vejkirker og andre åbne kirker i håbet om, at flere turister vil nyde kirken og alt det øvrige, som Jungshoved har at byde på. Kirken er omtalt i vejkirkebrochuren i 2014, hvilket også vil være tilfældet for brochuren i 2015, der snart udkommer. Vejkirkeordningen har medført, at Vordingborg Kommune har opsat to Vejkirke-skilte på Jungshoved. Sammen med de eksisterende skilte skulle det gøre det nemmere for interesserede at finde frem til kirken. Som noget nyt vil Jungshoved Kirke i år desuden få tildelt symbolet Cykelvenlig vejkirke. Cykelturisme er stigende, og kirken og Slotsbanken er et oplagt mål for en lille pause, hvad enten der er tale om en lokal cykeltur, eller man cykler på Berlin-København ruten. Derfor har menighedsrådet sørget for, at Jungshoved Kirke fremover opfylder de kriterier, der skal til for at få symbolet Cykelvenlig vejkirke, nemlig mulighed for at sætte cyklen fra sig, mulighed for at få fyldt en vandflaske, samt at der en cykelpumpe til rådighed. Herudover findes der som bekendt også toiletter ved kirken. Sammen med lokalrådets udvalg vedr. turisme planlægger menighedsrådet at markere, at Jungshoved Kirke bliver Cykelvenlig vejkirke. Dette forventes at ske lørdag 16. maj 2015 samme dag, hvor Panorama Cykelruten indvies. Menighedsrådet 42\n43 Frivilligt arbejde (1) I Danmark er der tradition for at udføre frivilligt arbejde. Faktisk viser resultaterne af en stor undersøgelse, som SFI (Det Nationale Forskningscenter for Velfærd) har udgivet i 2014, at godt og vel en tredjedel af danskerne i alderen 16 år og derover laver frivilligt arbejde. Indsatsen er meget stabil, idet tallet (38 %) var det samme i 2004, hvor der blev lavet en tilsvarende undersøgelse. Frivilligt arbejde breder sig over et stort felt inden for kultur, idræt, fritid, uddannelse, miljø, politik, socialt arbejde, religion og kirke osv. Der er her tale om: frivilligt, ulønnet arbejde, der udføres i en organisatorisk sammenhæng (offentlig eller privat) og til gavn for andre end en selv og den nærmeste familie. Her i bladet kan man jo i hvert eneste nummer læse om alle de aktiviteter, der i årets løb finder sted på Jungshoved, og som er drevet af frivillig arbejdskraft. Man kunne få en klar fornemmelse af, at den frivillige indsats her ligger betydeligt over gennemsnittet. I redaktionen synes vi, det kunne være spændende at høre fra de frivillige selv, hvad det er, der driver værket, hvad der er motivationen, hvad det er for nogle opgaver, hvordan man kom i gang, hvad man får ud af det personligt osv. Faktisk har vi tidligere (Nr. 4, årg. 2013) bragt en beretning om at arbejde i genbrugsbutik. Den vil vi nu gerne bygge videre på. Så skriv til os, og fortæl! Redaktionen Da vi for 15 år siden flyttede til Stavreby, kendte vi ikke et menneske på Jungshoved, og vi vidste stort set ikke noget om området bortset fra, at her jo var meget smukt og idyllisk. Vi havde begge sagt farvel til vores faste arbejde og havde oprettet hver vores lille virksomhed som hhv. konsulent og translatør og tilbragte en stor del af tiden bag hver vores computer. En dag kom Per Onsberg forbi. Så vidt jeg husker, skulle han have taget nogle fotokopier, og vi fik en bakke frisklagte æg for ulejligheden. Det var begyndelsen til et dejligt venskab og også til Om at lave lokalblad 43 nye opgaver. Per var nemlig medlem af lokalrådet og af menighedsrådet og sikkert noget mere. En dag (vi var da nået til 2006) spurgte Per, om det ikke ville være noget for mig at være med til at starte et lokalblad, som lokalrådet, menighedsrådet, idrætsforeningen og styregruppen for skolen stod bag. Umiddelbart syntes jeg ikke, jeg havde meget at bidrage med jeg vidste jo ikke så meget om lokalområdet, kendte heller ikke så mange mennesker. På den anden side arbejdede jeg jo til daglig med både tekstredigering og korrekturlæsning, så jeg endte med at sige ja,\n44 og det har jeg da været glad for lige siden. Vi var fire uforfærdede sjæle, som gik i gang. I starten var der naturligvis en del praktiske opgaver, der skulle findes en løsning på, hvordan skulle bladet i det hele taget se ud, hvordan skulle vi få det trykt og omdelt osv. Så vidt jeg husker, delte vi områderne lokalråd, menighedsråd, idrætsforening og skole imellem os, så vi hver havde vores ansvarsområde. Jeg fik desuden til opgave at lave layout og redigere artiklerne. Det var naturligvis et stolt øjeblik, da første udgave med 20 sider blev sendt af sted. Men det var da ikke uden problemer, fx skulle man næsten have en universitetsgrad for at finde ud af postvæsenets forretningsgange. Vores lille blad blev behandlet på linje med Bilkas tilbudskataloger, og skulle også afleveres uger, før det kom ud. På et tidspunkt ville de kun omdele det i bestemte uger af året og det kostede en formue! Det tegnede næsten håbløst, men her trådte andre frivillige til, og det er således stadig gæve medlemmer af pensionistforeningen, der sørger for, at bladet havner i postkasserne på Jungshoved. Efter to år kom Frede Jørgensen med i redaktionen og overtog opsætningen af bladet. Frede er en pro på en computer, og det var en stor lettelse at overlade selve bladet (der efterhånden var vokset til over det dobbelte sidetal) til ham og kun at skulle redigere artiklerne til bladet. Det er et rigtig hyggeligt arbejde, hvis man i øvrigt er lidt af en sprognørd. Man kan fx bestemme, at vi her i bladet bruger det gamle kommasystem og ikke det nye, at datoer, forkortelser og andet skrives i et bestemt format o.l. (at konsekvensen måske ikke altid er helt åbenlys fra det ene nummer til det andet, håber jeg, læserne vil bære over med). Desuden skal man lige tjekke, om der mangler oplysninger, om datoer o.l. er korrekte. Måske skal der skrives lidt ekstra tekst, og så skal man lige ind og rense de modtagne tekster for overflødige mellemrum, tabulatorstop osv. (så de ikke generer Frede, når han skal sætte teksten op). Det er slet ikke så kedeligt, som det lyder og det jo rigtig spændende at læse alle de gode artikler. Og hvad får jeg så ud af det som man jo gerne spørger om i dag? I starten betød det helt klart, at jeg fik et meget bedre kendskab til de lokale forhold, lærte nye mennesker at kende og dermed fik et bedre tilhørsforhold til Jungshoved (nu var jeg jo med på holdet ). Efter ti år er der måske kommet lidt større rutine over arbejdet. Nu er jeg heller ikke erhvervsaktiv længere, og derfor er det dobbelt rart at kunne føle sig lidt nyttig. Og så glæder jeg mig til de kvartalsvise redaktionsmøder med gode kolleger, hvor der altid er fin stemning og kaffe med hjemmebag på bordet. Jo, frivilligt arbejde kan kraftigt anbefales, hvis man i øvrigt har tid og lyst. 44\n45 Ikke mindst, hvis man er tilflytter og gerne vil lære lokalområdet bedre at kende. Med venlig hilsen, Merete Siegumfeldt Lam og Lopper i Stavreby Påskemarked Påskelørdag, lørdag 4. april kl Igen i år vores faste tradition tro er der gang i det spirende påskeloppemarked i smukke Stavreby, som efterhånden også er kendt for at være byen med det usædvanlige gode sociale liv og sammenhold. Lam & Lopper er et folkeligt arrangement, hvor en del husstande har rigget til i forhaver, lader, garager og under halvtage med luksuslopper til alle aldre. Legetøj, lækkert tøj, varmt tøj, dækketøj, måske også dukketøj, møbler, dvd er, lydbøger, bøger, uldsager, gamle ting og sager og lam hos Lenette. Og husk, det er altid muligt at gøre en forrygende handel i vores smukke landsby. Også oplevelser for ganen Der er æbleskiver, friskbagt brød, kaffe og te, og hvis det ellers løber af stabelen som de forrige år, så vil der være rigtig mange ting og mange mennesker. Påskemarkedet skal bare opleves Dette loppemarked i Stavreby er efterhånden en velkendt begivenhed det skal bare opleves! Tag alle påskefrokost-gæsterne under armen, og få en ekstraordinær påskeoplevelse. For børnene er der også en uforglemmelig oplevelse hos Spælsau, hvor man kan se de kære påskelam. En autentisk gammel fiskelandsby Stavreby ligger smukt med den lille gamle fiskerihavn ud mod Bøgestrømmen. Her er en fantastisk autentisk fiskelandsby-atmosfære med alle de smukke huse gennem byen. 45\n46 KULTURDAG på Jungshoved 5. SEPTEMBER 2015 Jungshoved et sving ud i naturen 46 Planlægningsgruppen holdt sit andet møde 19. januar, og der var mange positive tilbagemeldinger fra folk, der gerne vil være med. Det ser ud til, at vi igen kan præsentere et flot og meget varieret program med aktiviteter i Roneklint, Bønsvig, Bønsvig Strand, Stavreby, Stavreby Havn, Stenstrup, kirken og slotsbanken og i Jungshoved by og skole. Der bliver sejlads, naturoplevelser, åbne værksteder, storytelling, noget om miljø, pilerensningsanlæg, pileflet, fly, åbent landbrug, kunsthåndværk, transformatortårne, fisk og fiskeri, gallerier, morgensang og koncert i kirken, guidede ture i kirken og på slotsbanken, teaterværksted, lokalhistorie, cafeer, åbent hus i virksomheder og meget mere. Dagen afsluttes med fællesspisning i skolen. Nu skal der arbejdes videre med PR, ansøgning om midler og endeligt program. Der kan blive plads til flere aktiviteter, hvis nogen ikke har nået at give deres idé videre endnu, kontakt Lise eller en anden i gruppen. Næste møde bliver 19. marts 2015 kl i skolen. Lise Jacobsen Jungshoved Skole Jungshoved et sving ud i naturen MØDE OM TURISME TORSDAG 12. MARTS KL på Jungshoved Skole Jungshoved Lokalråd, Udvalget for turisme og bosætning inviterer til et møde om turisme i vores område. Vi har taget kontakt til professionelle turistfolk fra Visit Møn-Sydsjælland, og de vil gerne komme og give deres viden videre til os. De vil fortælle om turismens udvikling i vores kommune og om den nye organisation Visit Sydsjælland-Møn. Desuden orientering om indvielse af Panoramaruten Eventyrlig idyl og Jungshoved kirke som kommunens 3. cykelvenlige vejkirke. Der vil være oplæg vedrørende Bed and Breakfast/Bed and Bike og vedrørende ideer og muligheder for sommersejlrute med postbåden Røret fra Nyord til Jungshoved. Der lægges op til debat om, hvordan vi udvikler turismen i vores område, og hvordan vi kommer videre. Evt. nedsættelse af fælles udvalg/netværk. Alle er velkomne.\n47 Udvalget inviterer via de øvrige lokalråd i Præstøs omegn alle interesserede til mødet for at dele de oplysninger, som vi får, med så mange som muligt. Måske kan vi hjælpe hinanden, og måske står vi stærkere med eventuelle ønsker til Vordingborg Kommune. Der udsendes endelig dagsorden inden mødet. Har du lyst til at vide mere, går du med en drøm om at lave et Bed and Breakfaststed, en café eller andet, som kan servicere turister, eller er du bare nysgerrig, så kom til mødet 12. marts. Der serveres kaffe/te og kage Udvalget for turisme og bosætning MEN MEN Torsdag 29. januar 2015 holdt Vordingborg Kommune møde med alle lokalrådene om Trafikbestilling Kort fortalt, så får vi stadig ingen buslinjer på Jungshoved, men fra skoleårets begyndelse i august vil det være muligt at benytte skolebusserne gratis, i det omfang der er plads. Busserne kører på halvøen 3 gange daglig på hverdage, sådan at de kommer til Præstø Skole ved 8-tiden og har afgang fra skolen ved 14- og 15-tiden. Køreplan med ruter udkommer, når Movia kender antal og bopæl for skolebørnene. Udvalget for trafik, turisme og bosætning 47\n48 Salg af ejendomme på Jungshoved Med 17 års erfaring i bagagen som indehaver af RealMæglerne Kim K. Pedersen og derved lokal ejendomsmægler kan jeg slå fast, at Jungshoved altid har været og altid vil være et attraktivt sted for mange familier. Men, for rigtig mange danskere desværre også komplet ukendt. De købere og køberemner, jeg taler med under mit virke, er meget overraskede over den helt fantastiske og skønne natur, halvøen bringer. Jeg undlader da heller ikke at bringe den på bane, herunder skovene, den smukke, lange kystlinje, man kan møde inden for stort set blot 4 km, uanset hvor man befinder sig på øen. Svend Gønges Hule lyder jo også spændende for en børnefamilie tillige med den skønne atmosfære i sommerhusområderne og deres flittigt brugte badebroer. Kroen med den gode mad, kirken, muligheden for B&B, Slotbanken til en picnic og langt vandkig, de atmosfærefyldte havnemiljøer, kajaksejlads og min egen lille historie om mødet med en havørn på en vinterdag gør også sit til, at halvøen vinder manges hjerter. Blot savner alle en lille købmand, men her må vi henvise til det store udvalg af dagligvarebutikker i Præstø. Blomsterøen Jungshoved er også et flot initiativ, vi selv har støttet, og som de kommende år vil pryde øen og igen give flere gode historier. Jungshoved har som alle andre i Danmark været ramt af finanskrisen og derved reducerede handelspriser og længere liggetider. 48\n49 Men både 2013 og 2014 har været fantastiske år for min ejendomsmæglerbutik for salg af fritidshuse på Jungshoved. I 2014 har vi handlet en hel del fritidshuse i prisniveauet op til kr typisk til købere omkring København, fx optræder Rødovre flere gange. Men også de store, dyrere og nyere fritidshuse er der nu salg i igen. Og i Roneklint har vi nu helt udsolgt, så her er nye sælgere meget velkomne. Generelt for Sydsjælland, og derved også Jungshoved, har de reelle salgspriser siden tabt pusten med omkring 45 %, men det må en gratis salgsvurdering for den enkelte ejendom jo afgøre. Til gengæld er det også medvirkende til, at nye købere kigger forbi. Vi har for tiden en gård til salg med masser af bolig, og her har vi indtil videre haft over 15 fremvisninger, hvor alle har været meget imponeret om halvøen. Vi har også haft lejlighed til at handle med flere købere, der i det danske mediebillede er kendt af de fleste danskere, og det giver jo også øen en særlig goodwill på sigt. Vi har over tid taget flere smukke fotoserier, der repræsenterer Jungshoved flot og benyttes på vores hjemmeside og salgsmateriale det markedsfører også Jungshoved i hele Danmark. Skal Jungshoved forsat være attraktivt for købere, er det samtidig vigtigt at holde øen ren og pæn, vedligeholde øens ejendomme, undgå forfaldne boliger, undgå bilvrag i haverne og undgå dynger af affald i haverne. Og sidst, men ikke mindst, forsat at tage godt imod de nye købere/ejere og få dem integreret i lokalsamfundet via foreningsarbejde og godt naboskab. Så skal 2015 nok også vise sig fra den gode side til gunst for halvøen Jungshoved. Kim K. Pedersen Foto Sidse Friis 49\n50 H.C. Andersens verden 50 I en tid, hvor alle (stort set ALLE selv museerne) formidler deres budskab og tilbud om oplevelse, læring information via en skærm I en tid, hvor alle (stort set ALLE) børn over to år har en ipad, hvor de med et tryk med pegefingeren kan få en historie, lære bogstaver og fritage far for at læse godnathistorie. I sådan en tid er der brug for at huske, at et menneske er mere end en hjerne og en pegefinger! Og at en skærm ikke er hele verden. Vi børn og voksne har brug for at leve og opleve sammen, at vi lærer og føler med kroppen, og vi bruger hele kroppen, når vi drager vigtige erfaringer. I sådan en tid er det en gave, når der er mennesker, der med udgangspunkt i et kendt univers skaber mulighed for netop at udfolde os sammen, for at gennemleve følelser, tanker, og drømme og for selv at udforske nye horisonter. Sådan et sted er H.C. Andersens verden, hvor H.C. Andersens eventyr bliver levendegjort gennem inddragelse af både børn og voksne. H.C. Andersens verden er professionelt teater på højt plan og en teaterskole, hvor børn i mange aldre får mulighed for at afprøve sig som skuespillere. H.C. Andersens verden er en opvisning i, hvordan sprudlende fantasi, opfindsomhed og menneskeligt nærvær kan kombineres med en hyggelig, afslappet atmosfære. H.C. Andersens verden er en teaterpark med workshops, hvor børn kan lege teater, tegne, male og lave papirklip, de kan leve sig ind i forskellige udstillinger, de kan bruge et utal af kostumer, vandre i farverige kulisser og selv opleve, hvordan Tommelise har følt, da hun mødte Muldvarpen for første gang. H.C. Andersens verden giver mulighed for at se, høre, mærke, spille og være med til at skabe masser af teater med udspring i Danmarks store, fantasifulde eventyrdigters pen. Kort sagt! Jeg er glad for, at H.C. Andersens verden findes og takker Tanja og Birger Bovin for deres fantasi, mod og (ISÆR) udholdenhed! Jeg håber, at Tanja og Birger Bovin får mulighed for at videreudvikle projektet, til glæde for endnu flere børn og voksne! Birthe Helth\n51 Fra mine svampejagtmarker - en godt gemt, lille perle ved Præstø Fjord af Thomas Læssøe Forfatteren inspicerer en gammel Navr (Acer campestre) dækket af Navr-Skiveskorpe (Dendrothele acerina). Foto Thomas Læssøe. For rigtig mange år siden kørte jeg sammen med en flok venner forbi den lille fredning fra 1926 kaldet Bøndernes Egehoved ikke langt fra Roneklint på sydsiden af Præstø Fjord for at lytte til løvfrøer. Det var dengang, denne superflotte frø havde det rigtig skidt. Mange år senere begyndte jeg at komme på stedet efter mere generelle oplevelser, fuglekik og svampepluk. Det er trods den relativt lange afstand fra mine storkøbenhavnske bopæle blevet til ikke så få besøg på den ca. 10 ha store lokalitet, der rummer en fin lille gammel kystskrænt med gammel løvskov på nordsiden ud mod Præstø Fed, et kvæggræsset overdrev og tætte, mere eller mindre tornede krat med bl.a. Tjørn, Slåen, Hassel og ikke mindst en del gamle Abild. På hele området står der gamle Navr. Der er også et smalt løvskovsparti inderst, ud mod et lille åløb, hvor der forekommer en del gammel Avnbøg. Hist og her står der en gammel Eg, og der er et par fine damme med masser af frøer og 51\n52 Bøgeruin på kystskrænten med Maderne i baggrunden, maj Foto: Thomas Læssøe. salamandre. Der er meget dødt ved på lokaliteten og masser af gamle og nye kokasser, så artspotentialet er meget højt. Niels Favrholt og Kåre Fog skrev: Den lille halvø Egehoved, der lokalt kaldes Bøndernes Egehoved, indeholder tre af vore mest truede naturtyper: overdrev, kær og strandeng. Området græsses, hvilket er årsag til, at naturtyperne holdes i optimal stand og som sådan er voksested for en meget varieret og artsrig flora (Favrholt og Fog 2005). De skriver også, at der er en lille offentlig parkeringsplads ved lågen ind til lokaliteten, men den er imidlertid blevet sløjfet, så man nu skal gå nogle hundrede meter fra Roneklint-vejen ned til lågen. Efter sigende skulle en ny p- plads oppe ved vejen være i støbeskeen. Området har i øvrigt også været besøgt af andre mykologer, ikke mindst i de senere år. Det er en fornøjelse at nyde funga og flora samtidig med en myldrende fauna i form af rastende og overflyvende havørne, vandrefalke, kærhøge, gæs af forskellig slags og også en masse spurvefugle, der holder til i de mange bærbærende buske. Under råddent ved finder jeg næsten hver gang adskillige Stor Vandsalamander, og helt ind i efteråret kan løvfrøen høres. Jeg har haft flere store svampedage på stedet, hvor det bare myldrede med svampe. Den største oplevelse var 52\n53 Æblepig (Sarcodontia crocea). En af vores mest imponerede barksvampe, der med sine meget lange, gule pigge og meget kraftige lugt er helt umiskendelig. Også forekomsten på gammel Abild hjælper til en sikker bestemmelse. Arten er i Danmark kun kendt fra Bønderes Egehoved Atlas tl Foto: Thomas Læssøe. uden tvivl, da jeg først fandt et lille frugtlegeme af Æblepig på den gamle kyst-skrænt uden at vide hvad det var og lidt senere samme dag et kæmpe frugtlegeme på en halvt liggende Abildstamme inde i krattet og så vidste jeg, hvad det var! Det tog flere dage, før den mærkelige, meget kraftige og ubehageligt frugtagtige lugt på fingrene var helt væk, men bortset fra den ilde lugt er det jo en fantastisk flot svamp. Den er stadig kun kendt fra denne ene danske lokalitet, men den blev heldigvis genfundet i forbindelse med atlasprojektet En af de store dage (22. september 2001) bød på Skarlagen 53 Skærmhat på en stor pileruin i skellet ud mod de dyrkede marker i øvrigt sammen med Skygge-Skærmhat og Kødet Stjernebold Glatstokket Indigo-Rørhat under bøg på kyst-skrænten, Grågrøn, Hvidlig, Kødfarvet, Rustbrun og Pindsvine-Parasolhat i store mængder på løs muld under tjørne, og samme sted Kødfarvet Troldhat og ikke mindst det andet danske fund af Metalgrøn Rødblad sammen med dens nære slægtning Spindelvævs-Rødblad. På overdrevsarealerne var der Gråblå og Sortblå Rødblad nær den østligste dam en stribe vokshatte og nonnehatte samme sted, men også nær den\n55 Almindelig Østershat (Pleurotus ostreatus) (ø.v.) En af Egehoveds få spisesvampe her fra en stor væltet bøg på den gamle kystskrænt. Foto Thomas Læssøe. Metalgrøn Rødblad (Entoloma versatile) (n.v.) Denne irgrønne rødblad er kun kendt fra to danske lokaliteter hvor det tætte krat af Tjørn og Navr lige inden for lågen er den ene. Arten er en nær slægtning af Spindelvævs-Rødblad (E. araneosum) Atlas tl Foto Thomas Læssøe. Løvfrø (Hyla arborea) (ø.h.) Den lille, smukke frø er en af de mange ting man kan opleve ved Bøndernes Egehoved. Foto (fra lokaliteten) Thomas Kehlet. Abild/Æble (Malus sylvestris) i blomst (baggrund) Foto Thomas Læssøe. 55


Fibernet i Vejle Øst => Tjek bedste og billigste fibernet tilbud | Dec. 2021\nFibernet i Vejle Øst\nFibernet i Vejle Øst - Find udbydere i dit område\nFibernet i Vejle Øst ⇒ Ved hjælp af InternetTjek assisterer vores søgefunktion dig med at få adgang til det bedste og billigste fibernet ved din bopæl.\nFibernet i Vejle Øst - Populære udbydere\nFå det absolut bedste og billigste fibernet i 7120 Vejle Øst med hjælp fra InternetTjek\nVed at bruge InternetTjek finder du hurtigt og nemt bedste og billigste fibernet. Indtast din folkeregisteradresse i InternetTjeks søgerobot, og vores søgemaskine præsenterer hver en af adressens alternativer. Dernæst behøver du egentlig ene og alene sammenholde valgmuligheder og allersidst udpege det absolut mest fornuftige på grundlag af den ønskede specifikke adresse.\nAdressesøgning på din unikke adresse.\nSuperhurtigt såvel som uden problemer at ligestille fibernet løsninger.\nOpnå besparelser ved hjælp af din afgørelse om fiberinternet.\nDet er udslagsgivende, at du indsætter den angivne adresse i 7120 Vejle Øst. Alene ud fra folkeregisteradressen udrenser vores søgefunktion netop enhver af de udbydere af fibernet, der ikke kan levere fibernet ind til din angivne postadresse.\nHver og en sparer som følge heraf kostbar tid, eftersom InternetTjek løser arbejdet på dine vegne.\nDin postadresse i 7120 Vejle Øst er udslagsgivende for dine løsningsmuligheder for at opnå fiber løsning, plus hvad for nogle hastigheder du kan have chance for at bruge penge på at få internetadgang til. Du skal nemlig vide, at det ikke er hver eneste bopælsadresser, der har udsigt til at opnå fiberinternet. Altså hermed menes at på trods af at din genbo i 7120 Vejle Øst kan opnå fiber-internet, er det alene af den grund nul og niks garanti omkring, at dit hus ligeledes kan opnå det.\nHver og en kan på samtlige tidspunkter drage fordel af InternetTjek til at sammenligne prisdannelserne, tophastigheder og udbyderne af fibernet. InternetTjek rådgiver til hver en tid til, at du rutinemæssigt kontrollere priserne samt tophastigheder på den indskrevne specifikke privatadresse, hermed så du til hver en tid er stensikker på, at du køber det bedste og den bedste pris på fiberinternet i 7120 Vejle Øst.


Københavns Kommunes nye arkitekturpolitik sætter mennesket i centrum og stiller større krav om grønt.\nFrem mod 2027 får København 100.000 nye indbyggere. Derfor skyder byen i vejret med højhuse og vokser i volumen med helt nye bydele. Samtidig skal byen klædes på til at håndtere klimaforandringer, og byggeriet skal være mere bæredygtigt. For at håndtere de mange udfordringer får København nu en ny arkitekturpolitik, som Teknik- og Miljøudvalget godkendte mandag den 3. april. Den nye politik sætter mennesket i centrum, så både bygninger og byrum skal indrettes efter den menneskelige skala og menneskers drømme og behov.\n”København er allerede i dag internationalt anerkendt for at sætte mennesket i centrum i vores udvikling af byen. Det ser man med vores store fokus på at forbedre forholdene for cyklister og fodgængere, og på de mange bilrum vi de senere år har vekslet til byrum. Med den nye arkitekturpolitik håber jeg, at vi får tænkt hensynet til mennesker ind fra starten, når vi bygger nyt og renoverer,” siger teknik- og miljøborgmester Morten Kabell (EL).\nDen nye arkitekturpolitik får blandt andet et større fokus på bynatur. En nylig gennemført undersøgelse af københavnernes ønsker til nye træer viser et nærmest umætteligt behov, ikke mindst er efterspørgslen på mere grønt stor i de nye byudviklingsområder som Sydhavn og Nordhavn. For Morten Kabell understreger det behovet for det styrkede fokus på bynatur i arkitekturpolitikken.\n”Vi skal blive bedre til at værne om eksisterende bynatur og træer i forbindelse med udviklingen af København. Og samtidig skal vi i vores lokalplaner skærpe kravene om, at god arkitektur også drejer sig om at sikre god bynatur, der betyder meget for menneskers oplevelse af byen,” siger Morten Kabell.\nPå mødet i Teknik- og Miljøudvalget lykkedes det Morten Kabell at få politikken strammet yderligere, når det kommer til højhuse. Fremover skal der gennemføres arkitektkonkurrencer eller såkaldte parallelopdrag. Samtidig skal lokalplaner om højhuse være mere detaljerede end andre lokalplaner og fastlægge bestemmelser om arkitektonisk udtryk og udformning af facader. Dermed kan man undgå gentagelser af udtryksløse højhuse som Bohrs Tårn på Carlsberg.\n”De senere år er højhuse begyndt at skyde op som paddehatte rundt om i byen, og tilladelserne til dem er blevet givet med lidt for rund hånd. Da højhusene ofte kan ses fra store dele af byen, skal der stilles højere krav til de arkitektoniske kvaliteter fremover,” siger Morten Kabell.\nDen nye arkitekturpolitik fastholder og forstærker den tidligere politiks fokus på at styrke byens identitet og særpræg, det vil sige Københavns egenart. Den nye politik har mere fokus på klimatilpasning og bynatur, sætter mennesket mere i centrum og øger fokus på ressourcer og cirkulær økonomi.\nArkitekturpolitikken sætter en retning for den af politikerne ønskede udvikling af København. Politikken vil derfor indgå i kommunens arbejde med fx lokalplaner og byggesager, kommunens egne byggerier, byrum og klimatilpasning. Med formulering af ni principper og en række handlingsvejledninger er arkitekturpolitikken mere konkret end de politikker, den afløser.\nFakta om ”Arkitektur for mennesker”\nDen nye arkitekturpolitik ”Arkitektur for mennesker” er centreret om tre temaer, der svarer til de tre pejlemærker i visionen ”Fællesskab København”, der tidligere er vedtaget af Teknik- og Miljøudvalget. Fællesskab København slår fast, at København fremover skal være en by med kant, en levende by og en ansvarlig by. Hvert tema er i arkitekturpolitikken præciseret med tre principper:\nArkitektur der fortæller (En by med kant)\n#1 Skab ny arkitektur med afsæt i Københavns egenart\n#2 Byg videre på lokal egenart, så det styrker forskelligheden og det unikke\n#3 Respekter eksisterende kulturværdier i bymiljøer, bygninger og byrum\nBygget til københavnerliv (En levende by)\n#4 Udform bygninger og byrum med mennesket i centrum\n#5 Prioriter en blandet by med variation i bygnings- og boligmasse\n#6 Udform bygninger og byrum med plads til fællesskaber og borgerinitiativer\nAnsvarligt designet (En ansvarlig by)\n#7 Styrk bykvaliteten gennem klimatilpasning og energioptimering\n#8 Skab fysiske rammer, der bidrager til ressourceoptimering\n#9 Design robuste bygninger og byrum, der giver langsigtet værdi\nPolitikkens temaer og principper er blevet til på baggrund af blandt andet drøftelsen i Teknik- og Miljøudvalget, fire temaworkshops med 42 udvalgte aktører i byen, samtaler og workshops med syv udvalgte eksperter og en workshop med ca. 40 deltagere fra bydelenes lokaludvalg. De udvalgte aktører i byen var organisationer, rådgivere, entreprenører og myndigheder, eksempelvis Arkitektforeningen, Dansk Byggeri, Henning Larsen Architects, Habitats ApS og Kulturstyrelsen. De udvalgte eksperter var fra bl.a. Kunstakademiets Arkitektskole, Københavns Universitet og Copenhagen Business School.


Se på kompatibilitet. Din nye trådløse router skal være kompatibel med dit eksisterende trådløse kort og dit kabel- eller DSL-modem. Linksys og D-Link er nogle af de mere kendte mærker af kablede og trådløse routere og vil sandsynligvis arbejde med en bred vifte af netværkskort og modemer.\nDe fleste bærbare computere leveres med indbyggede trådløse kort, som vil arbejde med næsten alle trådløse routere. Hvis du har en stationær computer, som du vil oprette forbindelse til et trådløst netværk, skal du muligvis købe et trådløst kort, der skal installeres på computeren. Som et notat kommer de fleste Apple Mac-computere på stationære eller bærbare computere med indbyggede trådløse kort til at få adgang til trådløse netværk.\nOvervej sikkerhedsfunktioner. Gode trådløse routere kommer med evnen til at tilpasse forbindelsesindstillinger og sikre dit trådløse netværk gennem routeren selv. Virksomheder som Linksys tillader brugere at gå til deres hjemmeside og ændre standardindstillingerne for deres netværksadresse og deres trådløse router.\nSkift altid standardoplysningerne, når du først opretter den trådløse router med hensyn til adgangskode og navn. Du kan også passwordbeskytte din trådløse forbindelse.\nSe, hvor bredt signalområdet er på routeren. Afhængigt af dine behov kan du muligvis bruge en router der kan dække et stort område, eller du kan bare bruge et trådløst netværk, der spænder over et værelse eller to. Nogle trådløse routere leveres med flere antenner, som du kan justere for at pege i bestemte retninger.\nHusk på at med trådløse routere vil forbindelsen være lidt langsommere, hvis du sidder lige ved siden af routeren og får adgang til det trådløse. Områdeevner er ofte klart annonceret på emballage af trådløse routere.\nHvis du vil være Brug din computer på forskellige niveauer af bygningen eller udenfor, sørg for at rækkevidden er multi-directional og når så langt som du har brug for det til.\nHvad skal man overveje, når man køber en ny trådløs router. Hvis du vil oprette et trådløst netværk i dit hjem eller kontor, vil du sørge for at vælge den bedste trådløse router til dine behov. Overvej følgende ting, når du køber en trådløs router.


Night Changes - One Direction - Sing it out loud - Movellas\n”Er du sikker på, du vil?” spurgte Louis mig for tiende gang i løbet af en halv time. Jeg grinede lavt. ”Ja, Louis. Jeg er sikker,” sagde jeg. Det samme svar havde han fået de sidste ni gange, han spurgte. ”Men tror du godt, du kan klare det?” sagde han. Jeg fjernede mit blik fra tilskuerpladserne hen til Louis. Vi stod på scenen i arenaen i Newcastle. ”Jeg ved det ikke, Louis, men jeg vil altså gøre det,” svarede jeg bestemt. Louis nikkede. ”De begynder at lukke folk ind nu,” sagde han. Vi gik ud bag scenen, hvor de andre drenge var.\nJeg havde ikke snakket med Niall siden i går. Når jeg havde prøvet, havde han bare ignoreret mig, eller sagt at han lige skulle noget. Og jeg vidste godt, at det sidste ikke passede. Jeg kiggede hen på Niall, der bare stod og prøvede at følge med i drengenes samtale. Jeg fik den største lyst til bare at springe i armene på ham, men hvis jeg gjorde det, vidste jeg ikke lige, hvad der ville ske.\nDer var en halv time, til min plan skulle fuldføres, og jeg var helt sindssygt nervøs. Jeg tror aldrig, jeg har været så nervøs. I går, da Niall var gået i seng, havde jeg spurgt Liam, Louis og Harry om det var muligt. De havde sagt, at hvis jeg virkelig ville, kunne de måske godt få det arrangeret. Og eftersom jeg virkelig gerne ville, fik de det arrangeret.\nDet var nu, jeg skulle fuldføre min plan. ”Held og lykke, Em,” sagde Harry. Jeg sendte ham et oprigtigt smil og sagde tak. Niall stod lidt væk sammen med Liam og Louis. ”Så er det nu, Em! Jeg håber, du kan klare det!” sagde Liam. Jeg løb hen til ham, og han gav mig et hurtigt kram. ”Aldrig i mit liv har jeg været så nervøs!” sagde jeg. Liam smillede kort. ”Sådan var det også for mig, første gang jeg skulle optræde,” sagde han. ”Optræde?” sagde Niall forvirret. Jeg nikkede kort til ham, inden jeg gav Louis et hurtigt kram.\nJeg gik hen til et af de folk der stod bag scenen. Det var en dame. Hun gav mig mikrofon på og smilede venligt til mig, mens hun puttede den der dut i øret på mig. ”Held og lykke,” sagde hun. Jeg takkede hurtigt, inden jeg kiggede tilbage. Drengene stod lige bag mig, da jeg gik ind på scenen. Altså, de stod et sted backstage, så de kunne se mig.\nJeg tog en dyb indånding, da jeg så alle de mennesker i salen. Femten tusinde mennesker (plus, minus) stod og kiggede på lille mig, der stod på scenen og var skide nervøs. Mit hjerte bankede afsted som en sindssyg, da jeg begyndte at snakke. ”Mit navn er Emily Teasdale. Jeg har fået lov til at opvarme for drengene i dag, fordi jeg har en sang, jeg gerne vil synge. Jeg har skrevet den til en person, og jeg tror godt selv, han ved, hvem han er,” sagde jeg. Folk skreg som sindssyge i den her arena. Jeg kiggede hen på drengene. Niall stod og så helt forvirret ud, da musikken begyndte. Jeg kiggede ud over salen igen og startede med at synge, mens mit hjerte hamrede afsted.\n”No, one knows what it's like\nBaby, let's not give it up,” sang jeg.\nJeg kiggede hen på drengene igen. Niall havde fået et lille smil på sine læber, hvilket også fik mig til at smile, da jeg sang videre og kiggede ud over publikum, der stadig skreg som sindssyge.\n”Now, I'm lost in my mind\n”Emily, vi elsker dig allerede!” jeg kiggede ned på første række, hvor pigerne, der havde skreget det, stod. Jeg sendte dem et stort og oprigtigt smil, og de skreg endnu højere.\n”I don't wanna give this up\nAnd I don't want to let it go,” sang jeg.\nJeg kiggede hen på Niall igen. Vi fik hurtigt øjenkontakt.\n” I know that you feel in love\nKeep it if you can see\nOh, boy, I wish I could say that,” sang jeg, mens jeg kiggede på Niall.\nDerefter kiggede jeg hurtigt ud over publikum igen og sang videre.\n”Underneath it all\nJeg kiggede på Niall.\n”Let's not give it up,” sang jeg færdig.\nJeg kiggede ud over publikum, da musikken stoppede. De skreg endnu højere end før. Flere af dem skreg mit navn, hvilket fik mig til at smile stort.\n(Video af denne sang er nederst i kapitlet.)\nJeg sagde tak for i aften, og gik om backstage igen. Niall stod, lige da jeg kom derud, og bed sig i læben. De andre drenge stod et par meter bag ved ham og kiggede. ”Du gjorde det godt, Emily. Du har en fantastisk stemme,” sagde Niall. Jeg smilede kort til ham og takkede.\nJeg var lige gået forbi ham for at gå over til de andre drenge, da Niall tog fat i min arm og drejede mig rundt. Han trak mig tæt ind til sig og lagde sine læber mod mine.\nI skal bare forestille jer, at det er pigen på coverbilledet der synger, og at hun er i en stor arena.. xD\nMen det er den sang, og hun synger også sådan. Altså, med den stemme. :)