Fire millioner skjorter tredobler lagereffektiviteten | SCM.dk\n18.08.2015 | Strategi & ledelse\nTyskland største skjorteproducent Olymp har taget et kvantespring fra blyant og papir til højautomatiseret lager og kombinerer kendt teknologi på en ny måde. Effekten er en tredobling af effektiviteten. Virksomheden fastholder dog et manuelt område, som skal forebygge flaksehalse og løse særlige opgaver.\naf Logio Consulting A/S,\nAf Jacob Leth Nielsen og Mark Bojsen-Møller, partnere,\nJacob Leth Jensen, Logio Consultants.\nMark Bojsen Møller, Logio Consultants.\nOlymps splinternye logistikcenter kombinerer en intelligent software, et Shuttlelager, en hængende pose sorter samt et baneanlæg. Vi har besøgt lageret og med egne øjne set, hvordan skjorteproducenten på imponerende vis har taget et gigantisk teknologispring, er lykkedes med og har tredoblet effektiviteten og samtidig fastholdt en høj fremtidssikring.\n20 km nordvest for Stuttgart finder man byen Bietigheim?Bissingen, hvor Olymp har sit hovedkvarter og lager. Olymp blev grundlagt i 1951 af Eugen Bezner, og virksomheden er stadig i familiens eje nu med grundlæggerens barnebarn Mark Bezner som ejer og CEO.\nDen mellemstore virksomhed har været i stand til at udvikle sig progressivt og i en tid med faldende salg i beklædningsindustrien at øge omsætningen. Inden for kun ti år er omsætningen mere end tredoblet til 225 millioner euro i 2014, så virksomheden i dag ikke bare er Tysklands absolut førende skjorteproducent, men også blandt de største i Europa.\nArbejdsløsheden er lav i delstaten Baden?Württemberg, hvor Olymp ligger, og hvis den lønsomme vækst skulle fastholdes, var virksomheden tvunget til at gå nye veje for at øge effektiviteten i lageroperationen, der indtil da havde været manuel og fordelt på flere adresser.\nOLYMP Logistics Center (OLZ)\nLøsningen blev etableringen af OLYMP Logistics Center i daglig tale kaldet OLZ, som med en pris på omkring  40 mio. er den største investering i virksomhedens historie.\nLogistikcenteret blev taget i brug i oktober 2013 og fylder 6.436 m2. Overordnet består installationen af et system med hængeposer  såkaldte lastbærerer - i en overhead løsning, hvor i skjorterne ligger løst stykvis. Alle lastbærerer er udstyret med en elektronisk tag.\nLæs også: DHL rykker på e-handel i Kina\nHængeløsningen router og sorterer hængeposerne rundt og i den ønskede sekvens og retning. I tillæg er centeret udstyret med en shuttle-løsning med 407 shuttler, der opererer i et kasselager med en lagerkapacitet på 265.000 kartoner. Sluttelig består løsningen af automatiske kasserejsere, diverse automatiske printere, vægte og rullebaner til transport af kartonerne til og fra kasselageret samt til og fra plukke og pakkestationerne, inden de færdigpakkede kundeforsendelser ender i de ventende trailere.\nI projektets fase 1 var der etableret syv infeed arbejdsstationer til tømning af indkomne kartoner og ilægning i hængeposerne, et hængesorter system samt 10 plukkestationer til tømning af poserne og ilægning af kundeordre i kartoner til forsendelse.\nI den seneste fase 2 blev kapaciteten fordoblet med yderligere syv nye infeed stationer, et ekstra hængesorter system samt 10 ekstra plukkestationer. Det hele styres af en komplet softwarepakke. Den samlede løsning er leveret KNAPP.\nUpstream flow og varemodtagelse\nLeverancerne kommer fra leverandører, som Olymp har arbejdet tæt sammen med i en længere årrække. Det muliggør et meget tæt og integreret samarbejde i forsyningskæden up stream. Således foretages kvalitetskontrollen allerede på fabrikken, og for 99 % vedkommende ankommer varerne (business- og fritidsskjorter, polo shirts, T?shirts, strikvarer, slips og accessories) i det samme standardkarton, som er tilpasset løsningen i OLZ. Det danner et gunstigt udgangspunkt for optimering af det interne flow på et automatiseret lager sammenlignet med vilkårene på mange andre lagre.\nKartonerne er pakket løst i containerne når de ankommer, og tømmes ved de fem indgående porte via tre boom conveyors, der tilsammen har en kapacitet på op til 1.500 kartoner i timen. Fra varemodtagelsen føres kartonerne på conveyors frem til kasselageret, hvor de undervejs automatisk scannes, måles og vejes.\nEventuelle kartoner, der afviger fra standard, placeres automatisk på plastikbakker, inden de fortsætter indlagringen. Enkelte kartoner udtages til stikprøvekontrol for at tjekke kvaliteten en sidste gang.\nSystemets styring dirigerer varerne til en optimal placering på en af de 265.000 positioner i kasselageret, hvor en af de 407 shuttler eksekverer hurtig indlagring på de dobbelt dybe lagerpositioner. Der er 37 niveauer i de 11 shuttle gange, som hver er cirka 100 meter lange og udstyret med en twin lift. Lageret indeholder op til 30.000 SKU.\nSekvensstyringen er det unikke i løsningen\nAlle de anvendte løsninger er kendte og gennemtestede teknologier, men kombinationen hos Olymp er ny. Olymp havde fra starten stillet krav om, at anlægget skulle kunne pakke 100 procent kunde? og ordrespecifikt og, at ilægningen af skjorterne i den enkelte kundekarton skulle kunne laves fuldstændigt efter kundes ønsker  for eksempel hvilken skjorte der skal være i bunden af kartonen og hvilken i toppen.\nSelve sorteringen sker som tre sorteringsgennemløb af en batch, hvorefter algoritmer og mekanisk sortering har fået sorteret batchen op i den perfekte og forudbestemte sekvens. Hængesortersystem har en kapacitet på 5.000 items per time. Med fase 2 er denne kapacitet fordoblet til 10.000 items per time. Netop evnen til at levere denne forfinede sekvensstyring i pakningen var en af årsagerne til, at Olymp valgte netop denne løsning, som i tillæg giver en særdeles robust, fleksibel og skalerbar løsning.\nOrdremodtagelsen, pluk, pak og levering\nOrdrevolumen håndteres typisk på ét skift på lageret, som starter kl. 07:00 og afhængig af ugedagen slutter imellem kl. 15:00 og 17:15, men i højsæsonen gearer man op, så der køres 1,5 overlappende skift.\nDer er ordre cut off kl: 13:00 til 14:00 med henblik på næste dags levering. Medarbejderne på lageret har vidt forskellige arbejdstider, da Olymp ønsker at tilpasse sig den enkeltes ønsker bedst muligt i et marked, hvor gode medarbejdere kan være svære at finde og holde på. Den fleksible bemanding betyder, at alle arbejdsstationer er udformet, så de kan betjenes efter en kort introduktion.\nFra ordrepuljen bestemmer softwaren sammensætningen og størrelsen af de batches, der skal hentes ud af kasselageret til pluk. Systemet har en maksimal kapacitets på 5.000 items per batch. På en af syv infeed stationer (er fordoblet til 14 i fase 2), åbner en operatør kartonen, scanner hver item (f.eks. en skjorte) og placerer emnet i en hængepose, som flyttes videre overhead systemet. Informationen på den enkelte item, der er lagt i posen, er nu knyttet sammen med den RFID?tag, som identificerer den enkelte hængepose, og bærer nu al den nødvendige information for den videre proces.\nHængeposen er nu lastbæreren, der sender den enkelte item op i en bufferzone. Her afventer f.eks. skjorten, at styresystemet skal påbegynde den videre sortering til den ønskede sekvens defineret af kundeordrerne.\nLæs også: Samarbejde styrker konkurrenceevnen\nEt andet sted i huset sørger automatiske kasserejsemaskiner for at rejse det nødvendige antal nye kasser, forsegle dem med tape i bunden og påsætte en routing label. Gamle kasser fra det indgående flow anvendes også udgående, hvis kvaliteten er høj nok.\nDe enkelte hængeposer føres nu i kundesorteret ordresekvens via overheadsystemet frem til en af de 10 pakkestationer (fordoblet til 20 i fase 2), hvor den karton, der er prædefineret til netop denne ordre, fremkommer således, at operatøren kan pakke ordren i kartonen og udføre andre Value Adding Services (VAS).\nInfeed stationerne har en lidt større effektivitet end pakkestationerne, fordi man på sidstnævnte også skal ilægge eventuelt pakkefyld, printe og ilægge dokumentation samt udføre kundespecifik VAS såsom påsætning af prismærkning, sikkerheds tags mv.\nDer udføres VAS på omkring 50 procent af flowet. På vejen fra plukkestationen mod forsendelsen vejes kartonen, får påsat en transportørspecifik forsendelseslabel og to spændebånd  naturligvis helt automatisk. Kartonet fortsætter videre ud til en af de 18 ramper og direkte ind i den korrekte transportørs ventende trailer og leveres som hovedregel til kunden næste dag. Varerne sendes til kunderne i ni forskellige standardkartoner alt efter ordrens størrelse.\nHvis den inderste emballage på en returvarer er ubrudt, kan produktet, f.eks. skjorten, gå direkte ind i bufferen igen, uden at skulle via kasselageret.\nGoods to man område\nOLZ er bygget i forbindelse med det tidligere lager, som stadig benyttes til en række manuelle aktiviteter. Det er for eksempel goods to man område, som benyttes til ordrer, der ikke med fordel kan køres over sorteren. Det kan for eksempel være kampagnevarer, som skubbes ud på markedet eller til simple ordre, hvor kunden for eksempel kun har købt en masse blå og røde skjorter i fem størrelser. I det manuelle område palleteres ordrerne også, hvis det er et kundeønske.\nMed OLZ har Olymp taget et kvantespring fra en helt manuel lagerløsning med blyant og papir og et lager spredt på flere lokationer til et centralt højautomatiseret set?up, der har tredobblet logistikkapaciteten. Når fase 2 står færdig, er kapaciteten på infeed, sorter og packing samt pakkestationer fordoblet, så der kan ekspederes 10.000 items i timen.\nVirksomheden føler sig derfor godt rustet til fremtiden, men er også opmærksom på, at der kan opstå flaskehalse efterhånden, som forretningen udvikler sig. Som det er tilfældet i mange andre større automatiseringsprojekter, er udvikling i forudsætninger og dimensioneringsgrundlag en stor udfordring og betyder, at mange anlæg over tid udbygges og tilpasses.\nHvad vi fik med hjem\nDet er sjældent, man besøger et logistikcenter, hvor virksomheden på en gang har taget et så stort teknologispring, som vi så hos Olymp  og som er lykkedes så godt med det. Rejsen har da heller ikke været uden bump på vejen, og blandt andet er der brugt mange ressourcer på at få leverandørens styresystem integreret med det eksisterende WMS-system.\nMen resultatet var fagligt interessant, hvor vi så en ny måde at kombinere kendte teknologier, og specielt hele sekventieringen mod kunderne imponerede. Helt overordnet var installationen præget af kvalitet og gennemtænkte løsninger, men det har også været en solid investering.\nInvesteringen skal naturligvis ses i en sammenhæng. Et produkt fra Olymp er et high end produkt, og det ligger ejeren meget på sinde fortsat at kunne tilbyde kunderne 100 procent fleksibilitet i forhold til pluk, pak og VAS på lageret også efter automatiseringen, som er begrundet med et ønske om at øge effektiviteten markant uden at forøge lagerpersonalet i et område med lav arbejdsløshed. Olymp har oplevet vækst siden firmaets start, og automatiseringen skal medvirke til at sikre den fortsatte positive udvikling i virksomheden.\nFordi Olymp kun har ganske få leverandører, som man endvidere har arbejdet tæt sammen med i mange år, har det været muligt at standardisere den lastbærer man får ind i huset, så 99 procent af det indgående flow ankommer i det samme standardkarton. I tilgift er kvalitetskontrollen allerede foretaget ude på fabrikken, så den proces udføres kun som stikprøve.\nI flowet ud mod kunderne har man låst sig fast på tre standardkartoner. Det er forhold, der givet er indgået i dimensioneringsgrundlaget med nogen vægt, men meget fornuftigt har man bibeholdt et manuelt område med en vis kapacitet. Løsningerne er specialiseret og netop skabt til en supply chain, som Olymp selv kontrollerer i meget stor udstrækning.\nHvis du vil se OLZ live har du muligheden her.\nTags: Logio Consulting A/S, Logio Consulting, Ledelse, Lageeffekt, Strategi, Supply chain\n16.03.2020 | Strategi & ledelse Churn prediction hos finansielle virksomheder: Sådan kommer du i gang


TEST: NAD C338 – Trådløs kæmpedræber\nJuni 2017NAD C338\nDet her er rigtig hi-fi! Varm, musikalsk og charmerende som bare pokker. Og Chromecast sætter prikken over i’et.\nDer er ikke meget at udsætte på den. Men Bass Eq-funktionen gør ingen gavn. Og så er der grænser for råstyrken.\nUdgangseffekt: 2 x 50 W i 8 ohm\nIndgange: 2 x analog (stereo RCA), pladespiller (MM, Stereo RCA) 2 x digital (koaksial), 2 x digital (optisk), Bluetooth, Chromecast audio\nOpløsning: Op til 24 bit/96 kHz på alle digitalindgange\nUdgange: Subwoofer (RCA), højttalere (stereo banan/skrueterminaler)\nMål og vægt: 43,5 x 7,1 x 30,2 cm / 4,9 kg\n09/06/2017 - 14:00\nNAD har en næsten kultagtig status, når det gælder hi-fi-udstyr til rimelige priser. Det mest berømte eksempel er den klassiske NAD 3020, der efter næsten 40 år stadig har rekorden som den mest solgte forstærker nogensinde. Men firmaet har mange vellykkede modeller på samvittigheden. Så godt som alle i et design, der ville få en gråspurv til at virke pralende.\nNAD C338 er den mindste i firmaets New Classic-serie af forstærkere. Ligesom topmodellen C388, som vi tidligere har testet, er der tale om en integreret klasse D-forstærker. Men hvor de øvrige modeller kan udvides med MDC-moduler (Modular Design Construction) udviklet til NAD’s Masters-serie, må man her nøjes med de ind- og udgange, som forstærkeren leveres med.\nDet er nu heller ikke så ringe endda: Tre analogindgange, heraf en til pladespiller, og fire digitalindgange (optiske og koaksiale). Det ville være nok for de fleste. Men dertil kommer trådløse indgange for Bluetooth og Chromecast. Man kan altså streame musik trådløst i fuld kvalitet fra f.eks. Tidal.\nAf ydre er NAD C338 så ydmyg og minimalistisk, som man kan forestille sig. Et display og en drejeknap samt to trykknapper til at vælge kilde. Bass Eq-funktionen har dog fået sin egen knap.\nSelv om forstærkeren er kompakt, er der alle de indgange, man kan tænke sig. Både analoge (inklusive pladespiller), digitale og trådløse.\nDa kabinettet er meget kompakt, er der godt fyldt op på bagsiden. Bøsningerne er solide og i okay kvalitet uden at være overdådige. Højttalerudgangene er i plast og ligner noget fra et skolefysiklokale. Præcis som man ville forvente hos NAD. Alt det gode skal jo gerne være indeni! Tre drejbare antenner giver forbindelse til Bluetooth og Wi-Fi.\nHi-fi over Wi-Fi\nKlasse D forstærkermodulerne i C338 er designet af hollandske Hypex. Ligesom i C388. Men her er de kun på 50 watt og ikke balancerede. Den mest interessante feature er dog Chromecast. Googles protokol for Wi-Fi medie-streaming i hi-fi-kvalitet er godt på vej til at blive en standard, der kan true selv Apples AirPlay. Det er dog få forstærkere endnu, der selv har den indbygget.\nNår først C338 er indlemmet i netværket, kan man streame til den fra de fleste musik-apps på mobil og computer. Det er intet mindre end fremragende.\nLyden af NAD C338\nNAD C338 tegner et åbent og sammenhængende billede af den akustiske scene. Luften mellem instrumenterne er rimeligvis ikke så ren og gennemsigtig, som langt større og dyrere forstærkere magter. Men helheden er helstøbt og varm. Dybdeperspektivet er måske oplevet bedre, men det udlignes til fulde med musikalitet og nærhed i spandevis.\nPå “I’m Confessin’” fra Jazz at the Pawnshop fornemmer man virkelig spilleglæden og live-stemningen. Samtidig imponerer dynamikken. Selv om effekten er begrænset, er der energi nok til spidserne. Vibrafonslag og trommer får alt det smæk, som de skal have. Det tyder på en rigeligt dimensioneret strømforsyning.\nC338 har et voldsomt overskud for en så lille forstærker. Så længe man ikke prøver at spille umuligt højt, er der ro og kontrol over lydbilledet. Selv velvoksne gulvhøjttalere som Q Acoustics Concept 500 – der koster ti gange så meget som C338 – holdes i et stramt greb i de dybe basdrøn på “Right Hand Man” fra Hamilton. Ikke så fast som på kæmpeforstærkere som Marantz PM-10 og Gato DIA-400S. Men ikke desto mindre flot.\nNADC338 lyder på mange måder som en langt større og dyrere forstærker. Der, hvor den trods alt møder sin begrænsning, er når der skal spilles højt. Når volumenknappen vrides højre om, og lydtrykket nærmer sig festniveau på mellemfølsomme højttalere (her 87 dB), træder virkeligheden i funktion igen: Bassen mister kontrol, og mellemtonen bliver hård og presset. Men det sker altså ved et højere lydniveau, end vi er vant til for en forholdsvis billig 50 watt forstærker.\nBass Eq-funktionen undrer mig lidt. For det første mangler forstærkeren ikke magt i bassen i forvejen, og for det andet hæves den dybe bund ikke ved at trykke på knappen. Det gør til gengæld den øvre bas (omkring 80-100 Hz). Det kan godt tænkes, at et par små reolhøjttalere med tilbagetrukket bas vil have gavn af løftet, men har du højttalere med en rimelig basgengivelse, blive effekten nærmest det modsatte, da mellembassen ender med at maskere for den egentlige bund.\nNAD C338 er en lille charmetrold af en forstærker, der kombinerer streaming, behagelig lyd og velvalgte features i velkendt minimalistisk NAD-indpakning. Selv om prisen er skåret helt ind til benet – og et stykke ind i knoglen – er lyden helt, som den skal være.\nMåske har vi ikke med en ny klassiker til at efterfølge NAD 3020 at gøre. Men skal du sætte et begynderanlæg sammen, er den helt perfekt. Og for de fleste vil der nok aldrig være grund til sidenhen at kigge efter noget dyrere til at afløse den.\nDer er skruet maks op for minimalismen på NAD C338.\nXiaomi: 5G og 108 Mp for fattigrøve\nLyngdorf kan nu spille MQA\nDen hurtigste vi har prøvet\nGenerationsskifte på gaming\nSå dukkede den første PC med GeForce RTX 3080 op. Og den rykker igen hegnspælene for 3D-ydelse i spil.\nSmå og hurtige\nEPOS har skabt et sæt true wireless-hørepropper til spilleren, der ikke kan nøjes med Bluetooth.\nEt dusin spillebøffer\nHvilket gaming-headset skal ligge under juletræet i år? Læs vores store test af 12 af markedets mest interessante modeller.\nHvis du ikke vil nøjes med et virkelig godt TV til din gaming, så har Philips en løsning, der ikke er til at overse. Desværre har de selv overset et par vigtige detaljer.\nVil du have et TV, der ikke ser ud som et TV? Så kan Samsungs formstærke The Serif være et frisk alternativ.


Danmarks #1 dating for gifte og samboende der søger hemmelige eventyr Victoria Milan er verdens førende hjemmeside for udenomsægteskabelige affærer, et kærligt og omsorgsfuldt liv med min elskede mand” - Sheryl (39), Seattle. Hos cveteline.eu tester og anmelder vi datingsider, så du ikke skal gå. Så hvis du derfor føler dig lidt misforstået i jagt efter uforpligtende sex, er den nye danske dating-app Bump nok mere dig. Her søger man enten dating, en festven/veninde eller et uforpligtende forhold. Og ellers er det stort set samme funktionalitet som Tinder og de andre som hot or not og teazr etc. På to af de største danske datingsider er der netop nu op mod aktive profiler, der åbent søger affærer uden om et fast forhold. Ifølge Martin Østergaard er det i ni ud af ti tilfælde mænd, der søger utroskab på nettet, og det bekræftes af de store datingsider. Unge mænd giver sig selv blowjob.\nBliver: Blowjob søges victoria milan danmark\nBlowjob søges victoria milan danmark Hvis ingen høre træet vælte, er det så væltet.?? Se de herlige billeder: Og de var kærlige!! Før bordel silkeborg piger og sex siden vil der komme gnister, fordi de ikke længere finder musikken sammen. Men det er ikke ensbetydende med at jeg ønsker at skifte kæresten ud. Og ellers er det stort set samme funktionalitet som Tinder og de andre som hot or not og teazr. Gintberg er på toppen i nyt .\nSex i silkeborg se og hør online Altså skulle det hele foregå gennem mig undskyld hvis jeg lige dannede grimt billede i jeres hovede jeg var ret nervøs, og følte et moden fisse gratis sex århus forventningspres, men var også ret tændt på ideen. Den irriterer mig meget fordi han havde aldrig rør ved min bryster siden vi mødtes. Men tilbage til dig… Jeg tænker, at du skal tage en snak med din mand, og fortælle ham, at det for det første gør dig rigtig ked af det, når han kigger efter og har sin opmærksomhed på andre kvindernår du går sammen med ham, men også fortælle ham, at det gør dig helt enormt ked af det, når han så efterfølgende er uærlig omkring det. Det lærer jeg i hvert tilfælde mine børn. Sigurd Vedal står bag Victoria Milan, som er et datingsite for ægtefæller, der ønsker en affære uden for deres parforhold.\nCopenhagen escort mindsteløn butiksassistent 71\nBlowjob søges victoria milan danmark 291\nWe Are #WomenNotObjects Vi ved, at den i stor stil bliver brugt som Vejles blowjobstol, og den er pigerne meget glade for. Sådan fortæller Sanne Bjerggård, der er leder af Gadeteamet i Vejle, et projekt under Café Parasollen. Gadeprostitution i Vejle og andre større provinsbyer er ikke ensbetydende med kvinder i høje hæle og. På to af de største danske datingsider er der netop nu op mod aktive profiler, der åbent søger affærer uden om et fast forhold. Ifølge Martin Østergaard er det i ni ud af ti tilfælde mænd, der søger utroskab på nettet, og det bekræftes af de store datingsider. Unge mænd giver sig selv blowjob. Et blowjob i Kvickly, erotisk massage - kort sagt overrask din kæreste. Kan man dyrke sex som årigBoller udenom hele tiden.\non Blowjob søges victoria milan danmark


Blogdahl: Kurt Schwitters' lektion i god debatskik\nFørst skændes vi som sindssyge og sviner hinanden til, og så opfører vi os civiliseret bagefter, vi bærer ikke nag og vi slår ikke hinanden ihjel\n(min oversættelse, skrev den af i dag efter Anna Blomst og andre digte, ford Testrup-forstander Jørgen Carlsen havde akut brug for den til en filosfisk kursusafslutning - Maja Lee Langvad har lavet sin egen versionering om Holger Danske og Holger Nydanske i Find Holger Danske)\nPå gaden mødte to herrer, der ikke kendte hinanden, hinanden. Tilfældigt strejfede den ene den anden med ærmet. Så sagde den anden sagte, men hørbart: "Æsel". "Idiot", svarede den ene. Så sagde den anden igen: "De lømmel, lemmedasker, sjover, svin, de svin, De gemene svin. De nar, De fæ, De dumme bæst, De hundehoved, de lusede bæst!" "Hvad", svarede den ene, " og de ønsker stadig at gå for at være et dadaddadannet menneske? I mine øjne er de en idiot, De idiot, en tølper, De tølper, et svin, De svin, en hund, De hund, en abekat, De abekat." - Pludselig sagde den anden: "De kraftidiot, fjollehoved, djævel,, klunser, kastaniemand, røvhul, De røvhul!" - "Hvad", svarede den ene, "De er en loppejæger, De loppejæger, kødben, hundeblod, snydedumme svinebæst, stupide øg, druktud, De druktud, fedtkugle, De gemene druktud!" Pludselig sagde den anden igen: "Forbandede kvæghoved!" - Dertil svarede den ene: "Krøbling, insurgent, De insurgent, De, De!" - Pludselig sagde den anden igen: "Gnom, insekt, skurk, som dette løvfrø dog puster sig op!" dertil svarede den ene: "Ynkelige væggelus, lommetyv, du!" - "Hvad?" sagde den anden pludselig, "Du, du, du? Er jeg din staldkarl? Hør på ham, det kalvehoved, jeg eksploderer af grin" - Dertil savrede den ene: "Elendige pralhals!" - Pludselig sagde den anden: "Feje skurk!" Så sagde den ene: "Pardon, jeg har helt glemt at præsentere Dem for min forlovede." - Pludselig sagde den anden: "Og mig slår det, at jeg endnu ikke nævnt mit navn, jeg hedder Meier." - Derpå sagde den ene: "Ligeledes Meier, formand for Forneingen til Hunderacernes Forædling." Pludselig sagde den anden Meier: "Vil De ikke være med i vores Klub til Kulturens Forbedring? De er vores mand. De er et ædelt menneske." - Dertil svarede den ene Meier: "Jeg priser mig overordentlig lykkelig over at have lært et menneske som Dem at kende. Jeg og min hund går gerne med i Deres Klub." Derpå drog begge de herrer med hund og forlovede af sted til Klublokalet til Kulturens Forbedring.\nEtiketter: debatskik, Kurt Schwitters


IT-Camp for piger gør op med skæv kønsfordeling | WolterJohannsen\nBlog / Jobsøgning / Rekruttering / Wolter News /\nHos WolterJohannsen rekrutterer vi mange kandidater til IT-branchen, og her oplever vi et stort overtal af mandlige ansøgere. Vi er af den overbevisning, at IT ikke bør have noget med køn at gøre, men ikke desto mindre oplever vi en skæv kønsbalance i branchen. På IT-uddannelserne udgør mænd 72 procent af de optagne (Uddannelses- og Forskningsministeriet), og heraf er blot en fjerdedel af de ansatte i IT-virksomheder kvinder. Inden for de mest tekniske discipliner, som softwareudvikling og Datalogi, er tendensen endnu mere skæv.\nDenne tendens forsøger IT-Camp for piger, som blev afholdt i oktober måned for 14 år i streg at gøre op med. Vi har derfor talt med Mikkel Jeppesen Juhl, som er medarrangør af IT-Camp for piger 2019, om hvorfor det er vigtigt at få flere kvinder ind i IT-branchen, og hvordan vi som samfund kan være medvirkende til at ændre på den skæve kønsfordeling.\nIgen i år udbød Aarhus Universitet et tilbud til piger i alderen 16-19. Konceptet bliver kaldt IT-Camp for piger, og er rettet mod dem, der interesserer sig for matematik, teknologi og innovation. Campen blev afholdt i skolernes efterårsferie og skal give et indblik i IT-branchens muligheder og studielivet på Aarhus Universitet. Igennem tre dage blev pigerne introduceret til forskellige aspekter af de repræsenterede uddannelser. Blandt andet via. forelæsninger, workshops, virksomhedsbesøg og møder med forskellige rollemodeller fra både studier og virksomheder. Formålet med campen er at bekæmpe fordomme om IT-branchen og vise unge piger, at IT ikke kun er for mænd.\nMikkel Jeppesen Juhl er én af de 15 frivillige, som er med til at arrangere IT-Campen for andet år i streg. Til daglig studerer han Datalogi og kan i høj grad bekræfte den skæve kønsfordeling fra sit eget studie. Da han startede i 2015, var de ca. 180 studerende og heraf var kun 6-8 af dem kvinder. Han valgte derfor at være medarrangør af IT-Campen, da han gerne vil bidrage til en mere ligelig kønsfordeling.\nØnsket om at nedbryde stereotyper\n“IT-Camp for piger er vigtig, fordi campen giver piger, som er i gang med at overveje hvad de skal studere, mulighed for at få et indblik i de IT-uddannelser, som Institut for Datalogi tilbyder. Dette kan i bedste fald resultere i, at flere piger bliver optaget på enten IT-rettede uddannelser. Campen giver også mulighed for at kaste lys over, hvad IT og Datalogi rent faktisk er. Derudover bidrager den også til øget opmærksomhed i pressen omkring manglen på kvinder i IT-branchen, da campen hvert år er dækket af landsdækkende medier”.\n“Det er vigtigt, at vi kæmper imod stereotyper om IT og Datalogi, hvis vi ønsker en mere blandet kønsfordeling i IT-branchen, og dette kan IT-Camp for piger være medvirkende til. Derudover skal industrien også være med til at tage et ansvar, hvilket også bliver mere og mere almindeligt. Symbolske gestusser, såsom billeder af kvinder på markedsføringsmaterialet til IT-uddannelserne, er slet ikke nok. Derimod er det vigtigt at have kvindelige rollemodeller at spejle sig i, som afmystificerer hvad det vil sige, at studere og arbejde med IT. I de vestlige lande har vi en tendens til at se på IT og STEM-uddannelser (Science, Technology, Engineering and Mathematics) som “mandeuddannelser”. Dette er helt forkert, da uddannelserne passer ligeså godt til kvinder som til mænd. Til sammenligning har datalogi-uddannelsen i Qatar og Malaysia over 50 % kvinder optaget. Derfor handler det om at få ændret holdningen til IT-uddannelser og køn, ved at bekæmpe stereotyper og få skabt nogle stærke rollemodeller”, udtaler Mikkel.\nFremtiden for IT-branchen\nNår en kvindelig studerende i fremtiden starter på institut for Datalogi, bliver de til studiestartsprøven spurgt, om de har været tilknyttet IT-Camp for piger. Dette er et af de tiltag, som Mikkel har været med til at indføre. På denne måde kan de fremover føre statistik over, om pigerne bliver optaget på en IT-uddannelse på Aarhus Universitet efter at have deltaget i campen. Derudover skal deltagerne også udfylde en evaluering efterfølgende, for at få et indtryk af, om campen har haft den ønskede effekt.\nEvaluering fra IT-Camp for piger 2019\nI forhold til fremtidsudsigterne for kvinder i IT-branchen er Mikkel overvejende optimistisk: “Det er positivt med det stigende fokus på området i pressen, men det kræver også, at universiteterne og industrien arbejder sammen. Det er problematisk, når pressen forsøger at markedsføre IT-branchen udelukkende på jobsikkerhed og lønniveau. Jeg tror, at det ville give mere mening, hvis man i højere grad markedsførte IT-branchen på, at det kan bidrage til at gøre verden til et bedre sted, og at teknologiske kompetencer kan bruges til at sikre rent drikkevand, bekæmpe fødevaremangel i Afrika og udtænke løsninger på den globale opvarmning”.\nI øjeblikket arbejder institut for Datalogi netop på at stable en workshop på benene, der fokuserer på forskellige problemstillinger, som IT kan være medhjælpende til at løse. Dette vil forhåbentlig også hjælpe med, at tiltrække flere kvinder til IT-branchen i fremtiden.\nHvis du har spørgsmål til artiklen, er du velkommen til at skrive til [email protected]


Arbejdsgiver var ikke erstatningsansvarlig for snubleulykke ved samlebåndet - IUNO\nArbejdsgiver var ikke erstatningsansvarlig for snubleulykke ved samlebåndet\nEn samlebåndsmedarbejder på en småkagefabrik snublede i skyndingen over en europalle ved samlebåndet og slog sin arm. Virksomheden var ikke ansvarlig for arbejdsulykken, da det ikke var bevist, at ulykken skete på grund af mangelfuld indretning af arbejdspladsen.\nEn medarbejder på en småkagefabrik var på en travl nattevagt, hvor produktionen flere gange gik i stå. For at genstarte den del af båndet, som medarbejderen sad ved, måtte hun rejse sig og hente nogle småkagedåser. Da hun løb hen for at hente dåserne, snublede hun over en europalle, som lå på gulvet. Medarbejderen faldt og slog sin høje arm og havde sidenhen stærke smerter og nedsat arbejdsevne.\nEuropallen havde ligget på gulvet siden 1987, og den var placeret foran en hylde med pap af hensyn til de medarbejdere, der ikke var høje nok til selv at nå op til hylden. Ifølge medarbejderen lå pallen skævt, da ulykken skete, og den manglede et hjørne. Medarbejderen mente derfor, at virksomheden var ansvarlig for arbejdsulykken, og hun lagde derfor sag an om svie- og smertegodtgørelse og tabt arbejdsfortjeneste.\nDer havde ikke tidligere været ulykker ved pallen, og Arbejdstilsynet havde aldrig påtalt forholdet ved de afholdte tilsyn. Virksomhedens arbejdsmiljøudvalg havde efter episoden konkluderet, at der var tale om en engangshændelse.\nLandsretten: Ikke bevist, at pallen lå skævt\nLandsretten lagde til grund, at ulykken skete, mens medarbejderen var på arbejde og i forbindelse med, at hun trådte eller var på vej til at træde op på pallen. Der var derfor tale om en arbejdsulykke. Det var imidlertid ikke bevist, at pallen lå skævt, og det blev derfor lagt til grund, at pallen lå, som den plejede. Medarbejderen vidste ifølge egen forklaring godt, at pallen lå der, og hun var vant til at træde op på pallen. Landsretten lagde derudover vægt på, at pallen havde ligget, hvor den havde gjort i mange år, og at det aldrig havde givet anledning til bemærkninger fra Arbejdstilsynet. Herefter kom landsretten frem til, at virksomheden ikke var erstatningsansvarlig for arbejdsulykken.\nDet er virksomhedens ansvar at sikre, at arbejdspladsen er indrettet sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarligt. Ved vurderingen af om arbejdspladsen er sikker, lægger domstolene blandt andet vægt på, om medarbejderne er instrueret i arbejdsopgaverne, hvor sædvanlig opgaven, der udløste skaden, er, og om virksomheden burde have taget bedre forholdsregler. Det kan være dyrt for virksomheden at have farlige installationer på arbejdspladsen, og det er derfor vigtigt, at virksomhederne er opmærksomme på disse forhold i tilrettelæggelsen af arbejdet.


Ask på Andørja i Nordnorge (part two: Verdensrekord) | Nive Aas Lystfiskerforening\nAsk på Andørja i Nordnorge (part two: Verdensrekord)\nUdgivet den 1. september 2014 af Klaus Vestergaard\nJeg er jo på Andørja i Nordnorge – dels for at fiske – dels for at følge et forsøg på at fange verdens tungeste kajakfangede fisk.\nMålet var Grønlandshaj, og svenske Joel Abrahamsson ankrede op på 509 meters dybde, lige ud for campen søndag morgen. Første dag bød på tre solide hug, men desværre blev ingen hængende. Derfor fortsatte forsøget idag, hvor fiskeriet startede kl. 04.\nAllerede kl. 06.01 huggede Joels drømmefisk og en fight, der med Joels ord beskrives som “en smertesrejse”, kunne begynde. Efter at være trukket flere hundrede meter rundt i en god time kom hajen til overfladen, og jublen ville ingen ende tage.\nVel sikret i båden, kunne den måles til 401 cm i længden, 201 cm om livet og 566 kg ifølge tabellen. Dermed er det en kraftig forbedring af den tidligere kajak-verdensrekord på 227 kg.\nEfter fighten udtalte Joel: “Det var den hårdeste fight i mit liv, og jeg kommer aldrig til at fiske efter dem igen. Mit maveskind ser ud som en hamburgeryg og mine arme føles som om de kan nå rundt om jorden. Ikke desto mindre er det en drøm, der er gået i opfyldelse, i et helt unikt vand, på et helt unikt sted”.\nSom et kuriosum kan det nævnes, at jeg fangede agnfiskene, der sikrede verdensrekorden… En sej på 2 kilo og en makrel på godt et kilo.\nMange tak til Ask for den vilde beretning, som i skrivende stund – og via FiskeAvisen, som Ask skriver for – er på vej til den samlede verdenspresse:-).


Tryllekunstner Til Konfirmationen - Giv Konfirmanden En Helt Særlig Gave\nHome TRYLLEKUNSTNER TIL KONFIRMATIONEN\nNærmer vi os datoen for jeres barns konfirmation? – Så læs med!\nAt blive konfirmeret er en yderst unik begivenhed, der kun sker en gang i livet. Derfor er der behov for en særlig oplevelse, selskabet og konfirmanden i allerhøjeste grad vil snakke om bagefter – og ikke kun bagefter, men sandsynligvis resten af livet! Nicolaj har plejet, gennemarbejdet og strikket sit unikke konfirmationsshow sammen således, at konfirmanden og selskabet opnår en særdeles unik oplevelse udover det sædvanlige. Showet tilpasses konfirmanden, så han/hun opnår en central rolle showet igennem – på hyggelig, magisk og forunderlig vis. Det skal være både spændende og sjovt at blive konfirmeret, så Nicolaj sørger for, at konfirmandens deltagelse ikke opnår en ”alt-for-meget” eller overvældende faktor.\nUnik og moderne trylle-stil\nPå nu 12. år har Nicolaj sat en ære i at lære og benytte kunsten om, hvordan et selskab underholdes bedst muligt. Det findes der ikke noget facit på, men Nicolaj har gennem sin originalitet og selskabsforståelse fundet sin vej. Derfor handler det ikke kun om at snyde selskabet, men også om at skabe en hyggelig, sjov og nærværende stemning, når Nicolaj gør sin entré som magisk underholder.\nHvorfor vælge Nicolajs konfirmationsshow?\nMagiens forunderlige kunst bærer den fantastiske egenskab, at alle kan underholdes og fascineres af den. Hvad enten man er barn, ung eller voksen vil magien trænge dybt ind i sindet og efterlade dyb begejstring. For alle, unge som gamle, kan undrende spørge sig selv: ”Hvad var det lige, der skete der?”. Det specielle ved Nicolajs konfirmationsshow er desuden, at det i høj grad bærer præg af publikumsinteraktion. Det skaber en fantastisk samhørighed og enestående fællesskabsfølelse blandt selskabet, så man ikke kan gøre andet end at grine med på hans humoristiske indfald og forundres af tankelæsningseksperimenterne.\nShowets varighed: Ca. 35 min eller efter ønske.\nDet skal være sjovt, hyggeligt og spændende for konfirmanden, som kommer til at få en større og mere betydningsfuld rolle showet igennem – naturligvis uden det bliver for overvældende for ham eller hende\nTrylleri og magi har ingen alder – det er noget, alle aldre kan fascineres af. Derfor er et trylleshow et sikkert valg til konfirmationen, hvor alle aldre som oftest er repræsenteret\nShowet tilpasses jeres behov, så selskabet og konfirmanden opnår det bedste resultat, og får mest muligt ud af showet\nUmiddelbart efter showet er der mulighed for, hvis det lyster og som en del af prisen, at Nicolaj kan lære et trick eller to fra sig, så både børn og voksne kan øve trickene og senere snyde vennerne og familien\nEr du nysgerrig på mere trylleri, pris eller andet?\nHvis din interesse er blevet skærpet, kan du tage kontakt til Nicolaj for et uforpligtende tilbud. Ellers kan du sende en mail til ham på magi@nicolajmogensen.dk. Du kan også altid ringe direkte til ham på 28913718.\nVi ses til et brag af en konfirmation!\n”Vi bookede Nicolaj som underholdningen til vores datters konfirmation. En stor tak til en yderst professionel herre, der fyrede godt og grundigt op under festen. Vores datter snakker stadig om, hvordan søren han kunne læse hendes tanker.” Klavs, konfirmation\n“Super show. Du gjorde Malthes konfirmation til en mindeværdig begivenhed” – Vibeke, konfirmation\n“Vi var flade af grin. En moderne nytænkning, der sparkede røv” Søren, konfirmation\nBeskrivelse af tryllekunstner Nicolaj Mogensen\nNicolaj har dyrket sit professionelle erhverv i mere end et årti. Han forstår at møde sit selskab med en stor åbenhed og varme – hvorefter selskabet tryllebindes og føres ind i hans mystiske og fascinerende univers. Nicolaj kan med garanti sit kram, hvilket i dag har gjort ham til et kendt og respekteret ansigt hos både arrangørerne og i tryllemiljøet. At konstruere og praktisere showet er ligeledes noget, Nicolaj sætter allerhøjst. Han tilpasser, i samarbejde med arrangørerne, sit show, så hele selskabet opnår det største udbytte. Passionen for det alternative erhverv startede for mange år siden, hvor Nicolaj modtog et tryllesæt i gave. Derefter tog tryllekunsten til og blev med tiden den hobby, der fyldte allermest. Hans store drøm var at kunne leve af det, han nu engang elskede – at trylle. En ihærdig kamp for at nå målet startede for alvor, da Nicolaj som 15-årige meldte sig ind i den lokale trylleklub. Her stiftede han bekendtskab med nogle af de allerstørste hemmeligheder, tryllekunstens ædle kunst bærer med sig, og passionen blev kun større. Med sine beskedne 27 år har Nicolaj i dag gjort drømmen til virkelighed. Han kører Danmark tynd for at sprede det budskab, han elsker – fascination og passion for erhvervet. Han er rost til skyerne for sin anderledes og unikke tankegang, som på en energisk og humorbevidst måde skaber de unikke tidspunkter, hvor selskabet må bukke under med åben mund og øjne og lade sig fascinere og mystificere. En forløber for vor tids moderne tryllekunstner. Nicolaj er en sublim kunstner.\nDu kan lære mere om Nicolaj på forsiden


21 bølgede bob-frisurer dig ' ll elsker | La Cura\n21 bølgede bob-frisurer, du vil elske\nBob-frisurer er nu afgørende for moderne skønhed. En kvinde, der har en bob-frisyre, ses ofte stærk, selvsikker og karismatisk på alle områder af livet. Mere end det er bobskæringer populære, fordi de let kan vedligeholdes.\nHer er nogle af de bedste bølgede bob-frisurer, du kan prøve.\nTung mørkebrun og Shaggy Bob\nHovedaccenten i denne stil er farven. Mørkebrun er perfekt til den lurvede og bølgede stil, da den afspejler en mystisk personlighed. Dette er en af de mest anbefalede bølgete bob frisurer. Vær forsigtig med at bruge hårkemikalier – de kan beskadige dit hår og hårfarven.\nGoldish Blonde with Waves\nEt gyldent bølget snit får dig til at se respektabel og elegant ud. Skub dig ind på kontoret med denne stil, men sørg for at du har en fabelagtig kjole til at gå sammen med den!\nDaglige frisyrideer: balayage bob frisure med bølger. Overhold disse sammenflettede bølgetråde – de er pænt mønstrede for at give en større forskønnende effekt. Igen kan du se de store effekter af farve brun. Denne bølgede bobskæring kan også få dig til at se gådefuld ud. En lille ombre-effekt gør dette til at se endnu bedre ud.\nBølgningen i denne stil er hovedsageligt fokuseret på bagsiden – det er alt sammen forretning foran og fest i bagsiden. Du kan vælge dette, hvis du vil have dine ansigtsegenskaber fremhævet meget med ansigtsramningslåse.\nBølget lob-frisure: Blandt andre almindelige bølgede bob-frisurer hæver denne din skønhed på en anden måde. Folk har tendens til at lægge mærke til dine afrundede krøller, og de kan være glade for din nye behagelige aura. Vælg et pålideligt hårkrøllejern til denne stil – og husk varmebeskyttende spray ..\nBølget med Tinges of Light Brown\nDenne trendy bob-klipning ligner Heavy Dark Brown-stilen, men med en holdning. Kombinationen af lysebrun og mørkebrun kan få din foxier side ud. Tilføj nogle bølger for at gøre det endnu mere fantastisk!\nLet bølget og skulderlængde Bob\nKorrekt kæmning og trimning er nødvendig for at få dette snit rigtigt. Når det er gjort korrekt, kan Lightly Wavy-stilen få dig til at se glamourøs ud, især i den professionelle arena. Det er en vask og slid-stil – meget lav vedligeholdelse!\nBølget med en fletning\nMessy er den nye sexede. Nogle mennesker tror måske, at denne bølgede bobskæring er uforholdsmæssig, men de tager fejl. Hvis du er sikker nok, kan du få denne oprørske frisure til at skille sig ud for dig. Hårcremer og voks er valgfri. Perfekt til et boho-look!\nBølget blonde Bob Cut\nDe bølgede dele af håret kan understrege dine ansigtsegenskaber godt. Derudover giver den blonde farve mere glød sammenlignet med andre farvevalg. Krøller og organiske hårvoks kan hjælpe med at bevare skønheden i denne stil.\nBrun bølget krøller\nBølget krøller kan få dig til at føle dig let og ny. Den brune farve forstørrer også effekten, hvilket øger frisyrens skønhed. Du kan bestemme, hvor løs eller hvor tæt du ønsker, at dine bølger / krøller skal være.\nBrune lurvede tråde\nEr du interesseret i et rodet udseende? Så vil denne frisure sandsynligvis fange din interesse. Dette er lidt vanskeligt at trække af, men hvis du har et langt aflangt ansigt, passer hårklippet dig fint.\nBølget i alle vinkler, denne bob cut er beregnet til kvinder med stærk personlighed og større følelse af verden. Hvis du planlægger at imponere nogen i de kommende uger, ville du få bedre resultater med denne frisure. Jet sort hjælper dit ansigt med at skille sig ud sammenlignet med andre farver.\nBølget og stilistisk\nKvinder med tyndt hår vil på en eller anden måde finde det udfordrende at have bølget bob-frisurer. Men gennem ordentlig kæmning og styling kan selv tyndt hår fremhæves med bølgning. Denne stil får dig til at se uskyldig ud, men alligevel fornuftig.\nBølget og glat flydende Bob\nDit hår flyder som en flod, hvis du planlægger at vælge denne stil. Klippet ser muligvis simpelt og let ud, men enkelhed er ægte skønhed! Denne klipning får dig til at se lærd. Vælg en lignende beskidt blond farve med mørke rødder, eller vælg en brun med højdepunkter.\nDette er en stil, der kan øge din selvtillid. Med krøllerne, der flyder bagpå og bølgerne foran, får du mere vægt på dit ansigt. Under vedligeholdelse er sunde tørre shampooer effektive.\nSimpelthen lokkende bølget Bob Cut\nBob-snit er tiltrækkende på grund af deres evne til at få dig til at se stærk og selvsikker ud.Med denne enkle bølgede bobskæring med blonde peekaboo-højdepunkter kan du få dig til at se ud og føle dig mere selvsikker.\nBølget blondine med snoede krøller\nFør du vælger denne stil, skal du Sørg for, at du har sundt hår, for med varmeværktøj og curling kan dit hår blive beskadiget over tid. Denne stil kan få dig til at føle dig unik og selvsikker – gå efter mørkere rødder med en lysere brun farve med blonde højdepunkter.\nBlond og let bølget med sprød pandehår\nNogle gange er en bølget bob cut kan blive lidt kedeligt. Få nogle sprøde pandehår for at tilføje lidt mere interesse for dette udseende, og du er god til at gå. Det er let og næsten problemfrit at tage sig af dette hår.\nSuperbølget med dyb sidedel\nDette svarer til Jet Black-stilen, bortset fra at det ser lettere ud og kan passe kvinder, der har kærlige personligheder. Skal du til en aftenfest? Vælg denne stil for at vinde nye venner. Det er også ret sultigt.\nTykt og bølget Bob\nTykt bølget bob-frisurer har været i branchen i mange år. Nu får det et stærkt comeback. Hvis du foretrækker dette snit, skal du have tykkere hår. Ellers bliver du nødt til at drille meget. Men hej, det får dig til at se lykkeligere ud og pleje.\nSorte krøllede tråde\nLurvede tråde er gode til travle tider, hvor du ikke engang har råd til at bruge tid på at reparere dit hår. Sov med dit hår flettet eller snoet, og slip det, når du vågner op for at opnå ubesværede krøller.\nGør dine bobsnit interessante – vælg dine bølgede stilarter i dag. Du vil være glad for, at du har prøvet nogle af disse ideer – især da de alle er så lige nu. Find flere bob-frisurer på prettydesigns.com!\nPrev Sådan sælger du makeup online: den ultimative guide\nNext College Essay Formatting: How to Structure Different Signs of College Essays


Vægtøgning | ammenet.dk\nVægtøgning er et af de parametre, der viser om et barn er i trivsel.\nAndre trivselstegn er bl.a. vågne perioder, interesse for at amme, våde og beskidte bleer samt om barnet er veltilpas det meste af tiden.\nVejninger bør så vidt muligt foretages på samme vægt, da der kan være usikkerhed forbundet med målinger på forskellige vægte.\nLav vægtøgning kan være helt normalt, og det samme kan høj vægtøgning.\nDe generelle vækstkurver (dvs. de streger, du ser fortrykt på skemaer) er udtryk for gennemsnit og derfor meget jævne - det enkelte barn vokser typisk i et mønster, der medfører en mere ujævn individuel kurve.\nUtilstrækkelig vægtøgning kan fx skyldes for lidt mælk, allergi eller reflukssygdom.\nHvorfor er vægtøgning vigtigt?\nEn lille forklaring af statistikken bag kurverne\nTolkning af dit barns kurve\nÅrsager, som ikke kræver handling\nÅrsager, der kræver øget opmærksomhed eller handling\nÅrsager til høj vægtøgning\nSpædbarnets vægtøgning er ofte et af de emner, der bekymrer familien mest. Får barnet nok at spise, og tager det nok på? Hvis dit barn ikke følger vækstkurverne til punkt og prikke, eller har taget lige så meget på som et andet barn i mødregruppen, kan det hurtigt sætte tanker i gang.\nHusk, at ingen børn er ens, og at alle udvikler sig forskelligt.\n2) Hvorfor er vægtøgning vigtigt?\nVægten er et af de parametre, der bruges til at vurdere trivsel hos børn. Vægten kan vise, om barnet får nok modermælk, eller pege på problemer som fx allergi (12).\nVægten bør dog aldrig være det eneste, man ser på. Den generelle trivsel hos barnet er vigtig at inddrage i vurderingen.\nHvis den generelle trivsel er god, vil lav vægtøgning ikke nødvendigvis være et tegn på problemer. Er der derimod tale om generelt dårlig trivsel, vil det være nødvendigt at tale med lægen om barnets tilstand, selv hvis vægtøgningen er høj.\nI denne artikel vil vi skelne imellem høj, lav og utilstrækkelig vægtøgning. Høj betyder, at barnet tager på i et tempo, der ligger over gennemsnittet. Lav betyder, at barnet tager på i et tempo under gennemsnittet. Utilstrækkelig vægtøgning betyder, at barnet tager på i et tempo, som tyder på, at der er tale om for lidt mad eller evt. sygdom.\nNår man kigger på vægtudviklingen, er det som nævnt vigtigt samtidig at kigge på trivslen. Ifølge bl.a. Sundhedsstyrelsen kan du se efter følgende tegn på trivsel hos dit barn (1,3,4):\nInteresseret i at spise og spiser minimum 8 gange i døgnet\nIndimellem vågent og opmærksomt\nVirker veltilpas det meste af tiden\nEr ikke konstant uroligt eller grædende, og virker heller ikke sløvt\nTisse- og afføringsbleer efter alder\nNormal hudfarve - ikke grå, bleg eller meget gul\n3) Hvad er normalt?\nNormalt er et vidt begreb, når vi snakker om vægtøgning. Det handler om det enkelte barn og dets genetik - det vil altså sige, at forældrenes størrelse har stor betydning.\n3.1) SSTs gennemsnitstabel\nSundhedsstyrelsen har lavet en tabel for den gennemsnitlige vægtøgning per måned (1). Her er et uddrag:\n0-1 måned: 400-1500 g per måned\n1-2 måneder: 600-1650 g per måned\n2-3 måneder: 350-1200 g per måned\nSom du kan se på de meget brede intervaller, er der altså en ganske stor variation indenfor det, der kan kaldes normalt - for børn op til 1 måned svinger en normal vægtøgning mellem 100 og 375 g pr uge.\nDu kan læse mere om henholdsvis lav og høj vægtøgning i de følgende afsnit.\nVejning bør ifølge Sundhedsstyrelsen så vidt muligt foretages på samme vægt og af samme person hver gang (1), idet der ellers kan være forbundet betydelig usikkerhed med målingen. Når et spædbarn vejes, kan selv en difference på få gram gøre en forskel - ikke blot i vurderingen af barnet, men potentielt også for morens egen vurdering af sin amning og evner som mor.\nDet kan have betydning, om barnet forinden vejningen har spist eller lige har fyldt en ble med en større portion urin eller afføring, samt hvor meget tøj barnet har på under vejningen fra gang til gang.\nBørn vokser typisk ikke jævnt men mere i ryk (1). Hvis barnet vejes med meget korte mellemrum i en periode, som falder sammen med lidt mindre vækst, kan det derfor risikere at give et skævt billede af den generelle vægtøgning.\nKurver har ofte meget stor betydning for både forældres og sundhedspersonales opfattelse af barnets trivsel (1).\nKurver er baseret på undersøgelser af væksten hos mange børn. Det er vigtigt at huske på, at kurverne er statistiske fremstillinger, og at det enkelte barns vækst typisk ikke følger et beregnet gennemsnit - det kan gå langt mere op og ned, end man kan se på de fortrykte kurver, og det er helt normalt.\nVækstkurver kan være en svær størrelse - både fordi de indeholder begreber, du måske ikke kender, men også fordi kurverne ikke er en facitliste. De er et værktøj til de sundhedsfaglige. Et barn vurderes sjældent udelukkende på baggrund af en vækstkurve - der laves en samlet vurdering af barnets vækst og trivsel som tidligere nævnt.\n5.1) En lille forklaring af statistikken bag kurverne\nWHOs vækstkurver og de danske vækstkurver bruger to forskellige begreber. WHO bruger percentiler (5), og de danske kurver bruger standard deviationer (2).\nPercentiler (procent) beskriver, hvor stor en andel af børn i en normal befolkning, der er mindre end det målte barn. Det noteres som p efterfulgt af et tal. Percentilerne går fra 0,1 til 99,9. Når der snakkes vægt, vil den normalt gå fra 3 til 97 (1,5).\nHvis dit barns kurve fx ligger på p25 betyder det, at 25 % af alle raske børn er mindre end dit barn, samt at 75 % af alle raske børn er større.\nDe danske vækstkurver tager udgangspunkt i standard deviationer. Standard deviationer (SD) fortæller noget om, hvordan målinger af højde/længde ligger i forhold til gennemsnittet. Hvis målingerne generelt ligger meget tæt op ad gennemsnittet, er standard deviationen lille, mens den er større, hvis målingerne generelt er spredt langt væk fra gennemsnittet. Da standard deviationen kan være lidt vanskelig at forholde sig til, er den omregnet til det, der hedder en z-score (eller standard normal deviate, SND), som beskriver hvor mange standard deviationer en måling ligger væk fra gennemsnittet. Denne skala er i princippet uendelig, men vises typisk fra -3 til +3, hvor 0 er gennemsnittet.\n-3 svarer nogenlunde til p0,1 hvilket hører til de allermindste børn.\n0 svarer til p50 og beskriver det gennemsnitlige barn.\n+3 svarer nogenlunde til p99,9 som betegner det allerstørste barn.\nOmkring 70% af alle børn følger en kurve, som ligger +/- 1 standard deviation fra gennemsnittet. Normalområdet betragtet typisk som det, der ligger indenfor +/- 2 standard deviationer (svarende til p3 og p97), hvilket betyder at omkring 95% af alle børn følger en kurve i det område. Det, der ligger uden for +/- 3 standard deviationer (svarende til p0,1 og p99,9), betragtes typisk som store afvigelser, der kræver undersøgelse af lægen.\n5.2) WHOs vækstkurver\nDe mest anvendte i Danmark er Verdenssundshedsorganisationen WHOs vækstkurver (5). Disse kurver anvendes sædvanligvis af sundhedsplejersker og alment praktiserende læger til måling af vægt og højde, og de anbefales af Sundhedsstyrelsen til målinger af børn mellem 0 og 5 år (1).\nWHOs vækstkurver er lavet på baggrund af en verdensdækkende undersøgelse. Undersøgelsen fandt sted fra 1997 til 2003 og havde 8.500 deltagere fra forskellige verdensdele og kulturer (5). Den kan derfor bruges til at vurdere væksten hos børn i hele verden.\n5.3) Andre vækstkurver\nI de seneste generationer er der set en øget vækst i højden hos danske børn. Derfor er der blevet lavet nye kurver, der tager udgangspunkt i væksten hos de danske børn (1,2).\nDisse kurver har visse begrænsninger, da deltagerne her ikke er blevet fulgt i samme omfang - eller ammet ligeså længe - som deltagerne i WHOs undersøgelse (1). Du finder de danske vækstkurver her.\nI tilfælde, hvor forældrene er meget små eller af udenlandsk herkomst, kan der være behov for at se på mere specifikke kurver. For eksempel er asiater (6) ofte mindre af statur end etnisk danske forældre, og børn med asiatiske gener vil derfor oftest ikke vokse efter helt samme mønster som et etnisk dansk barn.\nHvis dit barn hører til en anden etnisk gruppe, og du oplever, at det ikke helt følger de danske kurver, kan du tale med din læge eller sundhedsplejerske om muligheden for at anvende en anden kurve, som er mere passende.\n5.4) Tolkning af dit barns kurve\nHer kommer en kort opsummering af punkter, der er relevante at huske på, når du kigger på dit barns kurve (1):\nVækstkurverne er et arbejdsredskab for sundhedspersonale, som viser vækst hos et gennemsnit af mange børn. De er ikke en facitliste for barnets trivsel - den vurderes ud fra et samlet skøn og altså ikke ud fra kurven alene.\nKun få børn ligger lige på gennemsnittet (p50). Ofte lægges der for megen vægt på, om barnet ligger lige på denne kurve - normalområdet er stort: mellem p3 og p97, eller SD -2 til +2.\nDet enkelte barn vokser mere uregelmæssigt end de fortrykte kurver, og derfor kan vejninger med meget korte mellemrum give et fejlagtigt indtryk af manglende vækst.\nMåleusikkerhed (forskellige vægte fx) kan få en enkelt vejning til at se afvigende ud, uden at der reelt er problemer.\nHvis dit barn falder to percentilkurver, bør det vendes med lægen - hvis der ikke er tale om catch-down, kan det være tegn på problemer, som bør undersøges.\nHvis du er bekymret eller synes, at dit barns kurve ser mærkelig ud, er du velkommen til at kontakte vores vejledning og få en af vores uddannede vejledere til at kigge med.\n6) Lav vægtøgning\nLav vægtøgning er ofte det, der bekymrer forældre mest.\nSom tidligere nævnt er en lav vægtøgning ikke nødvendigvis tegn på problemer. Det afhænger af barnets trivsel og genetik. En lav vægtøgning kan dog være utilstrækkelig - og dermed problematisk - hvis dit barn ikke er i trivsel. Du kan læse om trivselstegn her.\nHer kan du læse om forskellige almindelige årsager til lav vægtøgning. Vi har valgt at opdele listen i normale årsager, samt årsager der kan kræve handling.\n6.1) Årsager, som ikke kræver handling\nHvis et barn fødes med en høj fødselsvægt, vil man ofte opleve, at barnet laver et catch-down (1,7). Her øges vægten i en periode langsommere end det normalt ses hos nyfødte, hvorefter den stabiliseres, og barnet finder sin egen kurve.\nHvis forældrene til et barn er små og spinkle, vil barnet ofte have en vægtøgning, der ligger lavere, end børn med høje/kraftigt byggede forældre (1).\nFalsk høj fødselsvægt:\nHvis en mor af forskellige årsager har fået saltvandsdrop under fødslen, kan det nyfødte barn have en falsk høj fødselsvægt pga. ekstra væske i kroppen. Det er ikke problematisk for barnet - men det kan give et forkert billede af vægtudviklingen, når væsken indenfor det første døgn udskilles med urin og afføring.\nDet er normalt for nyfødte at tabe sig lige efter fødslen. Ofte vurderes amningens etablering ud fra vægttabet. Hvis vægttabet er stort, som ved falsk høj fødselsvægt, kan det give anledning til at tro, at amningen ikke er på rette vej. Derfor anbefaler flere fagpersoner i stedet at benytte barnets vægt 24 timer efter fødslen som udgangspunkt, da barnet på dette tidspunkt har udskilt en stor del af den ekstra væske (8,9). Læs mere om fødselsinterventioner.\nHvis dit barn bliver syg med fx en almindelig virus kan det medføre, at det tager mindre på i vægt eller måske endda taber sig i en kort periode (1). Oftest er det en forbigående situation, og efter endt sygdom vil dit barn typisk indhente det tabte med en normal vægtøgning - eller i nogle tilfælde en noget højere vægtøgning end sædvanligt en overgang, et såkaldt catch-up (se nedenfor).\n6.2) Årsager, der kræver øget opmærksomhed eller handling\nFor lidt mælk eller amning:\nHvis et spædbarn ikke får tilstrækkeligt modermælk, vil det hæmme barnets vægtudvikling. Der kan være flere grunde til, at barnet får for lidt mælk, og dem kan du læse mere om her.\nEt spædbarn med fødevareallergi kan opleve lav vægtøgning (10). Hvis du mistænker fødevareallergi hos dit barn, bør du snakke med læge eller børnelæge.\nHerudover kan du prøve at fjerne specifikke fødevaregrupper fra din egen kost og se, om det gør en forskel hos dit barn.\nVed reflukssygdom vil barnet opleve tilbageløb af maveindholdet grundet en afslapning af lukkemusklen i mavemunden (11). Reflukssygdom kan fx påvirke barnets vægtøgning, hvis det kaster store dele af den modermælk op, det lige har spist, og dermed kommer til at mangle tilstrækkeligt næringsindtag. Også silent refluks (13) kan påvirke vægtøgningen, selvom der ikke ses direkte opkast.\nHvis du har mistanke om sygdom hos dit barn, bør du vende det med din læge. .\n7) Høj vægtøgning\nEn høj vægtøgning er som regel ganske uproblematisk, så længe dit barn er i trivsel. I nogle tilfælde kan barnet udvise nogle symptomer som gør, at der måske skal justeres en smule.\n7.1) Årsager til høj vægtøgning\nHvis et barn fødes med en lav fødselsvægt vil mange opleve, at det laver et catch-up (1,7). Her øges vægten i en periode hurtigere end hos gennemsnittet.\nDu kan også opleve et catch-up efter sygdom. Barnet har muligvis ikke øget sin vægt under sygdommen, men efter sygdommen kan vægten pludselig øges hurtigere.\nHvis forældrene til et barn er høje eller kraftigt byggede, vil barnet ofte have en vægtøgning der ligger højere end børn med små eller spinkle forældre (1).\nDe fleste babyer, hvis mødre har en overproduktion af mælk, tager hurtigere på i vægt end gennemsnittet og har mange flere våde eller beskidte bleer. Det er ikke problematisk, så længe barnet generelt trives og har let ved at spise. Overproduktion er kun et problem, hvis enten barnet eller moderen oplever det som sådan.\nVisse lidelser kan forårsage abnormt høj vægtøgning hos børn i sjældne tilfælde (14). Det drejer sig om fx hormonelle lidelser og stofskiftesygdomme. Hvis du oplever, at dit barns vægtøgning er bemærkelsesværdigt høj og du er nervøs, kan du tale med din læge om det.\nI langt de fleste tilfælde vil en høj vægtøgning hos et spædbarn ikke være bekymrende.\nHar du erfaring med høj eller lav vægtøgning af et ammende barn? Kunne du tænke dig at dele din oplevelse med andre? Skriv din beretning her.\nDenne wiki er skrevet i samarbejde mellem frivillige på Ammenet, og er redigeret af certificerede ammekonsulenter (IBCLC’er) blandt de frivillige.\nTegn på trivsel\nMonitorering af vækst hos 0-5 årige børn. SST, 2015.\nAmning - en håndbog for sundhedspersonale. SST, 2019.\nABM Protocol #2: The Going Home Protocol. Academy of Breastfeeding Medicine, 2014.\nWHOs child growth standards\nZong et al.: Construction of a New Growth References for China Based on Urban Chinese Children: Comparison with the WHO Growth Standards. 2013.\nChiavaroli, V. et al. LGA infants display early catch down growth in length and weight without epigenetic changes. 2015.\nChantry, C.J. et al. Excess Weight Loss in First-Born Breastfed Newborns Relates to Maternal Intrapartum Fluid Balance. 2011.\nNoel-Weiss, J. et al. An observational study of associations among maternal fluids during parturition, neonatal output, and breastfed newborn weight loss. 2011.\nABM Protocol #24: Allergic Proctocolitis in the Exclusively Breastfed Infant\nRybak, A. et al. Gastro-Esophageal Reflux in Children. 2017.\nStanford Children’s Health. Failure to thrive.\nVenkatesan, N.N. et al. Laryngopharyngeal Reflux Disease in Children. 2013.\nMason, K. et al. Screening for Hormonal, Monogenic, and Syndromic Disorders in Obese Infants and Children. 2015.


Med Falk-Rønne til Kanarieøerne af Arne Falk-Rønne Læs online på Bookmate\nArne Falk-Rønne giver en guidet tur på «Lyksalighedens øer» – bedre kendt som de Kanariske Øer – Tenerife, Lanzarote, Fuerteventura, La Palma, Gran Canaria, Gomera og Hierro.\nFra øernes geografiske placering til de solrige klimatiske forhold, fra oldtidens myter og til nutidens eksotiske fortællinger. Arne Falk-Rønne tager læseren med vidt omkring. Vender hver en sten. Løfter hvert et palmeblad.\nArne Falk-Rønne (1920–1992) var en dansk forfatter, journalist, rejseleder og eventyrer. Han har udgivet både rejsehåndbøger og rejsebeskrivelser, og slog for alvor igennem internationalt med en række værker, hvor han følger i flere bibelske personers fodspor. Heraf kan nævnes «Abrahams vej til Kanáns land» (1971), «Moses’ vej gennem ørkenen (1973) og “Du er Peter – en rejse i apostelen Peters fodspor” (1976).


Vedtægter - travavl.dk\nSom vedtaget på delegeretmødet 24.april 2018\nUddrag af foreningens vedtægter.\nDe fulde vedtægter kan rekvireres i foreningens sekretariat.\n§1 Foreningens navn er Foreningen af Traveropdrættere i Danmark.\nForeningens hjemsted er foreningens sekretariat. Foreningen tegnes af formand og næstformand.\nForeningens formål er at ophjælpe, fremme og stadig forbedre en rationel og systematisk avl af travere for herigennem at højne kvali-teten af gode og holdbare væddeløbere til dækning og fortsat opret-holdelse af det primære grundlag for totalisatorspillet på alle danske travbaner.\nSom medlem kan optages alle som har interesse i avlsarbejde inden for hestesport.\nStemmeret ved sektionsmøder har medlemmer der:\nPkt.1.har betalt medlemskontingent for det kalenderår, hvori sektionsmødet finder sted\n- samt for nærmeste forudgående kalenderår\nPkt.2.Medlemmer der er i betalingsrestance til opdrætterforeningen med bedæknings- og/eller følafgift eller anden gæld forfalden i forudgående kalenderår, har ingen stemmeret, uanset de opfyl-der bestemmelsen i pkt. 1. Postvæsnets girokvittering for indbe-talt medlemskontingent med tydeligt poststempel betragtes som gyldigt medlemsbevis. Ethvert medlem, der har stemmeret jf. ovenstående, har én stemme. Der kan kun stemmes ved per-sonligt fremmøde. Medlemmer der er i restance med kontin-gentbetalingen, slettes af medlemslisten ved kalenderårets ud-løb. Udmeldelse skal ske skriftligt til sekretariatet med mindst 1 måneds varsel til udgangen af kalenderåret.\nForeningens øverste myndighed er delegeretforsamlingen, som afholder delegeretmøde inden udgangen af maj måned hvert år.\nPå delegeretmødet har lokalsektionerne 1 delegeret pr. påbegyndt 20 stemmeberettigede medlemmer i sektionen. Sektionens delegerede vælges på de ordinære sektionsmøder. De delegerede vælges for et år ad gangen. Hvis medlemstallet berettiger til det, er først bestyrelsen, og herefter bestyrelsessuppleanten valgt på forhånd. Hver delegeret har en stemme, og der kan kun stemmes ved per-sonligt fremmøde. Såfremt en valgt delegeret bliver forhindret i at være tilstede på et delegeretmøde, træder en på forhånd valgt suppleant i dennes sted. Alle medlemmer har adgang til og taleret på det årlige ordinære delegeretmøde.\nForeningen ledes af et forretningsudvalg på 5 medlemmer, som vælges på delegeretmødet af de delegerede blandt lokalbestyrel-sesmedlemmerne.\nForretningsudvalget vælges for en 2-årig periode. I ulige år vælges tre, og i lige år to forretningsudvalgsmedlemmer. Ved valg af forret-nings-udvalgsmedlemmer har hver delegeret een stemme. Afstem-ningen foregår skriftligt. Gyldige stemmesedler er alene de, som har anført et antal navne, som er lig med antallet af forretningsudvalgs-medlemmer, som er på valg. På delegeretmødet vælges 1 supple-ant til forretningsudvalget for en 1-årig periode.\nForretningsudvalget varetager foreningens daglige drift i samarbejde med sekretariatet. Forretningsudvalget mødes efter behov. I sine beslutninger tager forretningsudvalget behørigt hensyn til de sektio-ner, som ikke er repræsenteret i forretningsudvalget. Udtræder et forretningsudvalgsmedlem af forretningsudvalget eller ophører vedkommende med at være lokalbestyrelsesmedlem, bortfalder hans mandat og første suppleant indtræder omgående i hans valg-turnus.”.\nEr et forretningsudvalgsmedlem forhindret i at deltage i et møde i forretningsudvalget, kan først valgte suppleant træde til og deltage i mødet, hvis det findes nødvendigt.\nForretningsudvalgets beslutninger vedtages med almindelig stem-meflerhed. I tilfælde af stemmelighed er formandens - i dennes fravær næstformandens - stemme afgørende.\nMindst to gange årligt (en gang i forbindelse med det ordinære årlige delegeretmøde, og en gang inden udgangen af oktober måned) indkalder forretningsudvalget lokalbestyrelsesmedlemmerne til et bestyrelsesmøde hvor forretningsudvalgets arbejde diskuteres.\nStemmeberettigede på delegeretmødet er de i sektionerne valgte delegerede.\n2.Formanden aflægger beretning om foreningens virksomhed i det forløbne år\n3.Fremlæggelse af det reviderede regnskab til godkendelse\n4.Fremlæggelse af årets budget til godkendelse\n5.Fastsættelse af kontingent for det efterfølgende år\n6.Forslag fra forretningsudvalget og lokalbestyrelserne\n7.Indkomne forslag fra medlemmerne\n8.Valg af forretningsudvalgsmedlemmer\n9.Valg af en suppleant til forretningsudvalget\n10.Valg af statsautoriseret eller registreret revisor.


Esport: En guide til forældre med gamer-børn | Børn i byen - hvad skal vi lave?\nEsport: En guide til forældre med gamer-børn\nEsport er kæmpestort. Der er over 300 millioner fans på verdensplan, og Danmark er i den grad med i gamet med nogle af verdens allerbedste hold. Spiller dit barn computer, ved det helt sikkert, hvem de er. Men hvad er det lige, esport er? Og er det ikke en usund kultur med alt det computerspil? Børn i byen guider forældrene.\nEn månedsløn på over 100.000 kroner, halvanden millioner følgere på sociale medier og 160 rejsedage om året. Sådan ser virkeligheden ud for spillerne på det danske esportshold Astralis - og mange andre i den liga.\nDet fortæller Steen Laursen fra RFRSH - virksomheden, der står bag Astralis og to andre professionelle esportshold i Danmark. De sørger for deres træning, coaching, markedsføring, sponsorer, rettigheder, planlægning og alt andet omkring nogle af verdens bedste computerspillere.\nI november 2017 arrangerede de det største esportsevent på dansk grund, Blast Pro Series, nogensinde. Det blev afholdt i Royal Arena og blev sendt på DR3 - i øvrigt den bedste dag DR3 havde nogensinde i kanalens målgruppe - de 15-39 årige.\nEsport står får elektronisk sport. Det vil sige alle spil, man kan spille på konkurrenceplan på computer eller konsol (for eksempel XBox eller Playstation) er esport.\nMåske kan dit barn finde på at slynge nogle mærkelige ord og forkortelser ud. Inden for esport foregår alt på engelsk, og de har mange udtryk, som ikke findes i den virkelige verden.\nMen hvis du kender LoL (League of Legends), Dota (Defense of the Ancients) eller CS eller CS:GO (Counter-Strike: Global Offensive), er du godt kørende. Det er nemlig de største spil inden for esport.\nDer er også tale om esport, når man spiller fodboldspillet FIFA på konkurrenceplan. De spillere bliver købt ligesom almindelige fodboldspillere af eksempelvis FC København og Brøndby IF.\nKritikere mener ikke, man kan tale om en sport, når man sidder bag sin computer og ikke får pulsen op ude på grønsværen eller nede i den lokale idrætshal.\nMen det er ikke til at komme udenom, at esport bliver dyrket i lige så høj grad som mange traditionelle sportsgrene - og med flere af de samme tilgange.\nSteen Laursen fra RFRSH - som i øvrigt selv kommer fra lignende positioner i to store danske fodboldklubber - mener, at esportens vigtigste budskab er, at det er afgørende også at være i god fysisk form og have en sund livsstil, hvis man vil være blandt de bedste. Derfor bruger et hold som Astralis også en tredjedel af deres træningstid på fysisk træning og har en kostplan.\n- Hvis de drikker energidrik og spiser pizza, stiger deres blodsukker i en kort periode, men det holder ikke, når man er til turnering og har brug for at koncentrere sig i timevis. Det er lige som så meget andet sport, at de præsterer bedre, hvis de også bruger tid på deres fysik og sundhed, siger han.\nDerfor deler Astralis sportspsykolog med de finske OL-atleter og Heroic (et andet danskbaseret hold) med FC Midtjylland. Og det er det danske håndboldlandsholds fysioterapeut, der står for det fysiske træningsprogram og behandler eventuelle fysiologiske problemer for RFRSH's hold.\nMen er det ikke meget voldeligt?\nJo, altså de mest populære computerspil handler jo om at slå ihjel. Og helst flest muligt, hurtigst muligt.\nMen hvor det måske er det eneste, en uindviet ser på skærmen, ser spillerne ifølge Steen Laursen noget andet: reaktion, taktik og kommunikation - "alt andet end at skyde hinanden" faktisk.\nLukas "gla1ve" Rossander, som er Astralis' in-game leader - en slags gamer-anfører - mener også, at det handler om meget mere end at dræbe.\n- Jeg kan godt forstå, at folk, som ikke kender spillet, har den slags tanker om det. Men det er rigtig mange andre elementer som teamplay, holdånd og underholdning, der dominerer sporten, og som er de største grunde til min kærlighed til spillet, siger han.\nDet skal dog siges, at selvom få tager det seriøst, har spillet en aldersgrænse på 18 år. Ifølge Steen Laursen skal man da også kunne stå inde for det, når man giver sit barn lov til at spille og se Counter-Strike.\n- Vi råder til, at man selv ser spillet, hvis man er i tvivl. Men det handler altså i høj grad om et fællesskab som så mange andre, og modsat på et stadion med rivaliserende fans mødes fans af forskellige esportshold på tværs uden fjendskab, siger han.\nOg det er ikke sådan, at få børnene til at stoppe med at game, når de først er begyndt. Så hellere sørge for, at de gør det med måde, mener de hos RFRSH.\n- Mit råd til forældre er ikke at sige nej, nej, nej, men sørg for at tale med dit barn og for, at computertid bliver kombineret med motion, sund mad og en fornuftig balance. Det er vigtigt, at de unge også forstår, at de bliver dygtigere foran computeren, hvis de lever sundt, siger Steen Laursen.\nAlle fotos (bortset fra nummer 3) er fra det seneste gigantiske esportsevent Major i Krakow\n1. Astralis in action\n3. 9-årige Viggo, der selv spiller Counter-Strike og er stor Astralis-fan\n4. Storskærm, hvor tilskuerne kan følge med i, hvad der sker på spillernes skærme\n5. Studie med kommentatorer som i andre sportsgrene\n7. Astralis skriver autografer ved pressemøde


Grundfos anerkendes for social ansvarlighed | Grundfos\nGrundfos anerkendes for ...\nGrundfos anerkendes for social ansvarlighed\nBeskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen tildelte mandag officielt Grundfos A/S Det Sociale Indeks’* S-mærke for virksomhedens systematiske arbejde med social ansvarlighed. Samtidig offentliggjorde Grundfos A/S, der er Grundfos-koncernens produktionsselskab i Danmark med mere end 4000 ansatte, sit sociale regnskab for perioden 2001-2004.\nGrundfos er den første virksomhed, der har opnået et resultat på over 80 points efter Det Sociale Indeks, og i vurderingen betegnes Grundfos’ arbejde med social ansvarlighed som værende ”i særklasse i en sådan grad, at den kan virke som rollemodel for andre danske virksomheder”. Virksomheden fik tildelt S-mærket første gang i 2001.\n”Hos Grundfos har vi en lang tradition for at arbejde med social ansvarlighed. Vi arbejder hele tiden aktivt på at forbedre varetagelsen af området – de seneste år ved fastlæggelse af en række politikker på centrale områder samt ved fokus på læring og kontinuerlig forbedring. Derfor er vi naturligvis meget stolte over, at vores indsats anerkendes med S-mærket,” siger Lars Aagaard, adm. direktør for Grundfos A/S.\nFor Grundfos handler social ansvarlighed om: at skabe en rummelig virksomhed – også når det gælder beskæftigelse af mennesker, som er i fare for at blive udstødt af arbejdsmarkedet\nat respektere lokal kultur og tradition\nat respektere internationale konventioner for menneskerettigheder og arbejdsforhold\nat tage hensyn til korrekt forretningsmæssig og etisk adfærd\nAf Grundfos A/S’ sociale regnskab fremgår det, at der ikke bare er tale om hensigtserklæringer, men at målene forfølges med en række konkrete initiativer over en bred front. Det er især lykkedes Grundfos A/S at forbedre sine resultater, hvad angår beskæftigelse af medarbejdere på særlige vilkår, reduktion af sygefravær, nedbringelse af antallet af arbejdsulykker og fastholdelse af medarbejdere.\nSucces med integration\nMogens Lindhard, der er leder af Grundfos' afdeling for socialt engagement, peger på integration af indvandrere som et område, hvor Grundfos A/S virkelig gør en forskel.\n”På tre integrationshold med hver sin dansklærer gennemgår indvandrere forløb på tre til 12 måneder. Her lærer de ikke blot dansk og sættes til at passe en maskine – de lærer også at kommunikere, at bruge edb og i det hele taget at få hverdagen til at fungere sammen med deres kolleger. Derfor fører 95 procent af forløbene da også til, at indvandrerne kan fastansættes. Og det er endda grupper af indvandrere, som man har meget vanskeligt ved at integrere andre steder”, fortæller Mogens Lindhard.\n*Det Sociale Indeks er et værktøj, som alle virksomheder kan anvende til at arbejde struktureret med det sociale ansvar. Det er udarbejdet for Beskæftigelsesministeriet af konsulentfirmaet Navigent med bidrag fra Teknologisk Institut, Center for Ledelse, CARMA - Aalborg Universitet og SFI.


CompuGroup Medical | CGM XMO case stories\nCGM XMO case stories\nLægerne Elmquist & Weirsøe: XMO er langt mere brugervenlig og driftssikker end vores gamle EPJ-løsning\nLægerne Elmquist & Weirsøe skiftede i 2012 til XMO fra en anden EPJ-løsning, som de hverken fandt tidsvarende eller fremtidssikret. Med XMO føler klinikken sig bedre rustet til fremtiden; ikke mindst takket være den øgede brugervenlighed og driftssikkerhed.\n”Vores tidligere EPJ-system fremstod som en noget forældet måde at bygge en software-løsning på,” fortæller læge Charlotte Weirsøe. ”Det virkede som om systemet var baseret på gamle DOS-kommandoer, og det var ikke særlig nemt at arbejde i, hvilket vi eksempelvis mærkede, hvis vi ville lægge billeder ind i journalen eller scanne et dokument - det var besværligt at integrere i journalerne. XMO er mere moderne og fremtidssikret.\nXMO peger ind i fremtiden\n”Vi er fantastisk glade for den nye løsning,” fortsætter Charlotte Weirsøe. ”Den peger ind i fremtiden og er nem at gå til, med et brugervenligt interface og fin grafik. Samtidig er den utrolig driftssikker; jeg kan slet ikke huske, hvornår vi sidst har haft et systemnedbrud. Måske er det sket en enkelt gang, men så er det også dét.”\nDagligdagens centrale omdrejningspunkt\n”XMO er dagligdagens centrale omdrejningspunkt i klinikken,” fortæller Charlotte Weirsøe videre. ”Den styrer vores kalender, er vores historik i forhold til patienterne, rummer akutte problemstillinger samt al vores dokumentation, samtidig med at den fungerer som vores afregningskilde til regionen. Vi bruger XMO til absolut alt; også til korrespondance med kommunen og andre samarbejdspartnere, og en stadig større del af kommunikationen med patienterne går via vores e-portal til XMO. Nemt og sikkert, både for patienterne og os. På personalemøder, har vi gerne XMO koblet til en projektor og har dermed et fælles afsæt og overblik, når vi diskuterer hvor og hvordan vi håndtere egne data på patienter i kronikerforløb; det gør det nemmere for os at blive enige om vores datahåndtering.”\nAf særlige fordele ved XMO fremhæver Charlotte Weirsøe især den enkle opsætning: ”Det er intuitivt og enkelt at finde rundt i XMO, også selvom du ikke har læst i manualen eller kender alle genvejstasterne. Af og til har vi en vikar siddende, og på trods af, at hun ikke bruger XMO i det daglige, kan hun sagtens finde ud af at bruge det.”\nÉn dags kursus var nok\nSom ved alle andre skift påpeger Charlotte Weirsøe dog, at det har krævet både tid og arbejde at skifte fra en løsning til en anden. Hun fortæller: ”Det har krævet noget af os at sikre, at alle informationer blev overført til XMO fra den gamle løsning, især medicinlisterne drillede, men det har været besværet værd, idet vi har fået en løsning, der er fuldstændig stabil i det daglige, og som er nem at arbejde med. Efter en enkelt dags kursus, hvor vi blev instrueret i at bruge løsningen, har det fungeret virkelig fint!”\nDygtig support med tidligt åben\n”I de tilfælde, hvor vi alligevel måtte have brug for hjælp, kan vi altid tage fat i supporterne, som er både venlige og dygtige,” fortsætter Charlotte Weirsøe. ”De er kompetente, og de fortjener stor ros for allerede at åbne kl. 7.30, da vi således har mulighed for at møde tidligt ind og få løst eventuelle problemer, før vores telefonkonsultation åbner kl. 8.00.”\nLægerne Elmquist & Weirsøe nåede at bruge XMO version 7 i omkring et år, inden de opgraderede til version 8. Ifølge Charlotte Weirsøe foregik skiftet uden problemer, og lægehuset er særdeles glade for den nye version. ”Jeg vil især gerne fremhæve, hvor let det gik i forhold til FMK,” fortæller hun. ”Vores væsentligste bekymring ved versionsskiftet var netop FMK, men det har været fuldstændig problemfrit og har kørt fra dag ét!”\nLøgstrup Lægehus: XMO følger med udviklingen og prioriterer forbedringer højt\n”Blandt andet har jeg været på kursus i integrationen mellem XMO og C5, hvor vi håndterer vores økonomi og fakturering – det var fantastisk godt! Jeg er ansvarlig for lægehusets bogholderi, og derfor er integrationen særligt interessant for mig. Når vi genererer en faktura i XMO – eksempelvis for en patient, der har fået udfærdiget en motorattest - går filerne direkte videre i C5. Det er meget nemt!”


Hverdagens surdej: Hvad er barnets navn?\nPå nuværende tidspunkt i min sidste graviditet var vi ved at have nogenlunde styr på, hvad Øglen skulle hedde. Vi havde været vidt omkring i diverse navnestammer, men var altså endt op med to muligheder (som i øvrigt var temmelig forskellige). Så der var ok ro på, hvad navn angik.\nDenne gang er historien lidt anderledes. Altså, vi har naturligvis talt navne mere eller mindre lige siden, vi fandt ud af, at den tykke mave gemmer på en dreng (og faktisk også før, så derfor ved vi godt, hvad Varanen skal hedde, hvis det bliver en pige), men vi kan simpelthen ikke finde det helt rigtige navn.\nVi har haft rætti rætti mange navne-kandidater og har naturligvis indsnævret feltet en anelse, men det helt rigtige navn, dét, der giver en "ja, han kan da ikke hedde andet"-fornemmelse i maven, lader vente på sig. Tænker jeg virkelig godt efter, så havde vi vist heller ikke den fornemmelse i maven, da vi besluttede os for Øglens navn, og jeg kan da huske, at det længe efter fødslen føltes underligt at kalde hende ved navn. Så det er måske bare sådan, det er - lidt underligt at skulle bestemme, hvad et andet menneske skal hedde. For det der med navn er jo temmelig vigtigt. Det er som regel, det første, folk får at forholde sig til, når man mødes (eller inden man mødes, for den sags skyld), så derfor er det nødvendigvis en ret stor del af ens personlighed.\nNormalt taler vi navne så'n lidt "on the fly"; i bilen, på trilletur med barnevognen, over en kop kaffe, osv., men i går satte vi os simpelthen ned og snakkede navne lidt mere systematisk. Og endte op med at være præcis lige så kloge, som da vi startede. Så status er, at vi har to navne på bedding (og nej, mor - vi siger ikke, hvad det er for nogle :-)), men er samtidig lidt i tvivl om, der skal lukkes flere navne ind i det fine selskab, så der er lidt mere at vælge imellem. Jeg kan dog afsløre så meget, at ingen af dem er på nogen top 10-lister (eller top-20 for den sags skyld) og formentlig ikke kommer det foreløbig. Til gengæld er det ene et mørkt hårs-navn, og det andet et lyst hårs-navn. Bare for at gøre det vanskeligt for os selv. Øglen var nemlig mørk, da hun blev født og endte op med at blive helt gennemsigtig lys (som sin mor). Så det er lidt svært at sige, hvad Varanen bliver...\nDet blege barn i ZOO. Med øko-agtig, bæredygtig is, lavet af spelt. Eller noget...\nØglen er - modsat hvad mange måske tror - ikke opkaldt efter nogen, selv om hun tilfældigvis hedder det samme som HDD's bedstemor. Indrømmet; vi var nok ikke kommet på navnet, hvis ikke bedstemoderen havde heddet det, men ligefrem 'opkaldt' vil jeg ikke sige. Alligevel ville det jo være oplagt at blive i bedsteforældregenerationen, når vi nu skal finde et navn til Varanen. For navnene må jo gerne passe sammen. Omvendt gider jeg heller ikke vælge et navn fra en relativt lille palette, hvis det ikke føles rigtigt - bare fordi en af vores bedsteforældre tilfældigvis hed det. Så bedsteforældrenavnene er indtil videre dømt ude.\nMen måske er det bare sådan, det er - at det er sværere at finde på et navn til barn nr. 2? Fordi det umiddelbart virker som en håbløs opgave at finde et navn, der er lige så 'spot on', som det navn, den førstefødte render rundt med? Eller også ER det bare sværere at finde på et drengenavn? Hm... Nå, der er heldigvis nogle uger til termin, så der er masser af tid til at finde på et navn. Så inspiration, kom hid!\nOg så kunne indlægget jo egentlig godt stoppe her, men da jeg har problemer med at fatte mig i korthed, tænkte jeg da lige, at jeg ville dele mine navnetanker med jer. Så:\nI øvrigt er jeg ret fascineret af, hvor stor interesse, der er fra omverdenen, for at finde ud af, hvad Varanen - og alle mulige andre kommende babyer - skal hedde. Bevares, som skrevet ovenfor, så er et navn da en ret vigtig ting i en persons liv, men så længe forældrene ved, hvad afkommet skal hedde (og det skal de nok finde ud af. På et tidspunkt), så må det da være godt nok. Eller hvad?\nHvis man rent faktisk vover sig ud i at vende navneforslag med (nogle, langtfra alle!) folk, er det som om, at al pli forsvinder fra jordens overflade. Oplevede det et hav af gange, da jeg ventede Øglen, og konsekvensen er blevet, at vi ikke gider afsløre vores foretrukne navne længere. For hvis folk får at vide, at "det her skal afkommet hedde", så træder plien i kraft igen, og selv om de ikke er enige, tør de ikke at være helt så bramfri. Misforstå mig ikke - folk må meget gerne have en mening om det/de navne vi vælger, og det er helt ok, at de ikke kan lide det/dem. Men man overvejer jo gerne et navn, fordi man selv godt kan lide det, og så kan det godt føles en anelse... overrumplende... at have følgende samtale (for eksemplets skyld bruger jeg Varanen som case):\nVen/familie/kollega/andet: Nå, har I så et navn parat til den lille?\nMig: Njahh. Ikke rigtigt. Men vi overvejer da lidt.\nVen/familie/kollega/andet: Hvad for eksempel?\nMig: Tjah, vi har snakket lidt om Melvin (det har vi faktisk, men det bliver ikke til noget).\nVen/familie/kollega/andet: ... Altså. Som i MELVIN?\nVen/familie/kollega/andet: Arrrjjjj! Det MENER du ikke.\nMig: Joeh, det gør jeg faktisk.\nVen/familie/kollega/andet: Jamen, det kan man da ikke HEDDE!\nVen/familie/kollega/andet: Det bryder jeg mig VIRKELIG ikke om. Ja, det er faktisk nærmest SYND for barnet. LOV mig, at I ikke kalder ham dét.\nOsv. Lad os nu sige, bare for eksperimentets skyld, at vi vælger at kalde Varanen Melvin alligevel. Så vil vi - og ven/familie/kollega/andet - stadig godt kunne huske foregående samtale. Ven/familie/kollega/andet vil formentlig stadig synes, at det er det rene børneplageri, at vi har kaldt et barn for Melvin. Og vil måske endda være en anelse fornærmet over, at vi ikke lyttede til ven/familie/kollega/andets velmenende råd.\nHavde ven/familie/kollega/andet ikke fået lov til at give sit besyv med, fordi vi ikke havde nævnt nogen mulige navne, ville vedkommende sikkert stadig synes, at det var et rædselsfuldt navn, men efterhånden som personen kom til at lære Varan-Melvin at kende, ville han jo pludselig ikke kunne hedde andet. Win-win, hvis man spørger mig.\nJeg tænker nok for meget over det. Eller. Jeg tænker HELT sikkert for meget over det. Men det er bare min kæphest, det her med navne. Og bare rolig - vi skal nok finde på et fint navn til Varanen. Skal bare liiiige indsnævre lidt mere. Er fx kommet i tanker om to fine navne, mens jeg har skrevet det her indlæg. Så med den fart er der jo masssser af navne at vælge imellem, når vi når frem til termin...\nIndsendt af Øglemor kl. 12.15\nEtiketter: brok, galde, graviditet, verdens længste indlæg\nFrederikke 22. august 2011 kl. 12.22\nI skal nok finde et navn til ham.\nPersonligt er jeg ligeglad med hvad andre mennesker mener om mine børns navne og vi har stort set haft navnene på plads fra undfangelsen af med dem alle og vi har faktisk både et pigenavn og drengenavn (Gorm og Dagmar) i gemmerne, hvis vi nu laver en mere om nogle år ;)\nKonen 22. august 2011 kl. 12.32\nHej Øglemor, du er blevet indstillet til optagelse i Den Hemmelige Bloggerloge http://mandenogkonen.blogspot.com/2011/08/sandelig-siger-jeg-jer.html\nVi havde også svært ved at vælge navn - bortset fra at da det gjaldt var det nemt. Også selvom Ronan er sådan et navn vi aldrig, aldrig ville have valgt inden vi mødte ham.\nAnn-Christine 22. august 2011 kl. 12.47\nJeg fik først lige dårlig samvittighed over at jeg slet ikke har fået spurgt til navn - men så læste jeg videre .... :-D Jeg er sikker på at I finder det helt perfekte navn og når Varanen har fået det navn I har valgt, så er det bare det helt rigtige navn.\nTherese 22. august 2011 kl. 13.08\nDa jeg var højgravid, var det 50/50, om folk spurtge "føder du snart" eller "hvad skal han hedde", og jeg var ved at blive sindsyg af det ;-)\nVi havde også pigenavne klar, og var faktisk i tvivl om hvilket det skulle være, for det blev jo en pige og skulle hun så ha' to navne eller hvordan.... Men så blev det en dreng, og vi var på røven. Vi endte med at ha' to mulige kandidater - Isaac og Conrad - og eftersom Wulff Morgenthaler, havde en megairriterende panda, der hed Conrad, i deres tegnefilm, blev det Isaac. Det har vi ikke fortrudt :-)\nHan skal til mellemnavn, hedde Cornelius.\nJeg er sikker på at I finder det helt rigtige navn, om så det blir' før eller efter han kommer ud :-)\nMette 22. august 2011 kl. 13.58\nAltså, jeg er altid så fryygtelig nysgerrig omkring hvad øglens rigtige navn er og det her indlæg gør det altså ikke bedre ;)\n(Kunne du ikke lige afsløre det i en mail, hva?? ;)\nAnn-Sophie 22. august 2011 kl. 14.01\nJeg har temin her i midten af september (venter en pige) - og vi har heller ikke lagt os fast på noget navn endnu. Hos os var det omvendte tilfældet. Vi vidste LIGE hvad hun skulle have heddet, hvis hun var en dreng (og havde endda to andre navne i reserve, som vi var vilde med) - men med pigenavne blev mest ved det der "det er da okay... men lad os nu se, hvad vi ellers kan finde på". OG sådan er det stadig.. med ét navn, der fører foran de andre.\nDet er vores første barn og naiv som jeg har været, har jeg delt det navn vi overvejer mest til vores venner og familie. Dét gør jeg ikke igen.\nTre reaktioner går igen: Enten hører jeg "Ejjjj, det er så skønt, det bliver hun da nødt til at hedde, det er indre mindre end perfekt!" eller den diplomatiske "Ja, nu må vi se. Det kan jo nå at ændre sig mange gange endnu. I vil vel også lige møde hende, før I lægger jer fast på noget?" eller den knapt så diplomatiske, hvor folk bare klapper i som en østers og ser perplekse ud, fordi de ikke ved, hvad de skal sige... Og udbryder noget i retning af "Hvad med Gaia/Isabella/xx istedet - dét er et RIGTIG godt navn!"\nBirgitte B 22. august 2011 kl. 14.38\nJo! Det er sværere at finde et navn til nr. 2.\nOg så vil jeg lige indskyde at det med navne ikke er til at regne med. Vi valgte også navne som ikke var på top 10 (første søns navn var ikke engang i top 50) og nu er begge navne klavlet op i top 10/20...\nRie 22. august 2011 kl. 14.49\nHm - kan kun tilslutte mig ideen om ikke at dele navneideer, inden barnet er kommet til verden, og man har bestemt sig. Jeg kan ikke selv lade være med at blive en lille bitte smule påvirket af andres holdninger og kommentarer. Dumt, for det er jo kun morens og farens mening der tæller. Synes faktisk det er en ret privat sag sådan at vælge navn til sit afkom.\nMen det kommer selvfølgelig helt an på, hvordan man har det med det.\nOmvendt synes jeg også, det kan være svært at komme med den rette reaktion på andres navneovervejelser. Man kan jo ikke bare sige ingenting (hvis de vel at mærke selv deler ideerne - ellers kan man jo bare lade være med at spørge...). Og der er faktisk mange navne, jeg selv lige skal smage på, inden jeg rigtigt synes om dem. Inkl. Øglens i sin tid - for lige at pirre de andres nysgerrighed en smule :-). Men faktisk også min egen Thea.\nMen så snart, der kommer et yndigt babyansigt på navnet, er det som om det hele falder på plads på magisk vis...\nSequence 22. august 2011 kl. 20.36\nUh, da vi for 9 år siden fik barn nummer to, havde vi valgt et ganske originalt navn (synes vi selv), som også passede godt til barn nummer et's navn.\nDa min mormor hørte navnet, udbrød hun "det kan i da ikke kalde ham - det er kun gamle, sure mænd, som hedder det navn"... Pli er ikke hendes stærkeste side!\nNavnet findes på navne top ti listen for 2010, så det er ikke længere kun for gamle mænd.\nFru Forstad 22. august 2011 kl. 20.52\nMan kan også være så heldig at have en svigermor, der tillader sig at sige, at hun faktisk synes de navne man HAR givet sit barn er grimme ( hvilket i øvrigt skete mens svigermoster sad ved siden af og nikkede ihærdigt).\nNu sidder jeg i øvrigt her i forstaden og er frø nysgerrig mht hvad Øglen hedder (ej det var jeg faktisk også før). Hvis jeg en gang får en dreng ser navnelisten ca. Sådan her ud:\nSvend, Verner, virgil, Nord, Hugo, Skjold eller måske Arthur.\nØglemor 22. august 2011 kl. 21.36\nTak for alle jeres tilbagemeldinger - lyder som om, jeg/vi ikke er de eneste, der gør os overvejelser om at dele navne :-)\n@Frederikke: Sejt, at I allerede har lagt jer fast på navne til en eventuel lillebror eller -søster. For lææænge siden (før, jeg mødte HDD) var jeg sikker på, at hvis jeg nogensinde fik en datter, så skulle hun hedde Hannah. Men så mødte jeg HDD, blev gravid og fik Øglen, og så var det lige pludselig helt forkert. Men ville da gerne have, at jeg kunne være lige så sikker på et navn, som I er. Når det er sagt, så er jeg også ligeglad med, hvad andre mennesker mener om mine børns navne. Jeg behøver bare ikke få det smækket direkte i fjæset allerede INDEN barnet er født :-)\n@Konen: Uhhhh, sikke en ære. Selv om jeg ovenikøbet var en dum ko i drømme-logen. Jeg takker og bukker og forsøger at bestå udfordringen (og udfordre nogle nye, gnæggnæg), så snart tiden tillader det.\n@AC: Haha, du behøver ikke have dårlig samvittighed. Er i øvrigt også sikker på, at du stadig ville have pli, selv om vi diskuterede navne og måske ikke var enige :-)\n@Therese: I hear you! Jeg bilker også snart vanvittig af "hvad skal han hedde"-spørgsmålet. Også selv om det naturligvis (for det meste) bliver stillet i bedste mening. Fedt, at I alligevel fandt et fint navn til Spunken (for selvfølgelig gør man det), selv om det var pigenavne, I havde klar. Tog det lang tid at finde frem til det, så?\n@Mette: Beklager, at jeg pirrer navne-nysgerrigheden :-) Men jeg kunne måske godt lokkes til at afsløre det i en mail, hvis man spørger pænt ;-)\n@Ann-Sophie: Jamen, så har vi vel nærmest termin samtidig. Hvis du tilfældigvis skal føde på Riget, så kan det være, at vi lige kan mødes på gangen og bytte navnelister? ;-)\nMen er det ikke vildt, som folk har faste meninger om navne? Har heldigvis ikke fået mange 'kategori 3'-kommentarer som i "XXXX er et rigtig godt navn", men det kender jeg nogle, der har. Og det er egentlig ret flabet, synes jeg. Selv om det formentlig er sagt i bedste mening.\n@Birgittte: Du har ret - navnelisterne ændrer sig rimelig hurtigt. Det er dog ikke noget mål i sig selv at holde os væk fra top 10/20. Og jeg vil sige, at jeg bliver seriøst overrasket, hvis i hvert fald et af de navne, vi overvejer, havner der inden for de næste 10 år. Men man skal aldrig sige aldrig, jo. Og nu bliver jeg i øvrigt mega-nysgerrig efter at vide, hvad dine drenge hedder :-)\n@Rie: Helt enig i, at det er svært at komme med den 'rigtige' reaktion på andres navneovervejelser. Især fordi mange navne jo ligesom skal "gro på en" (hvad hedder det egentlig på dansk?), og at man netop skal have en person at knytte navnet til. Tror ikke, du var den eneste, der lige skulle smage lidt på Øglens navn - de fleste blev lidt stille, da vi lige først sagde, hvad hun skulle hedde. Altså lige bortset fra HDD's bedstemor, som prompte sagde: "Skal hun hedde dét?! Hvorfor? Det har jeg aldrig været specielt glad for at hedde" :-D\n@Sequence: Haha, mormødre kan være fantastiske. Jeg vil også forsage al pli, når jeg engang bliver gammel og sige lige nøjagtigt, hvad der passer mig :-)\n@Fru Forstad: Næh, en flink svigermor du har dig dér… :-) Gad vide, hvad hun regner med vil ske, når hun siger sådan. At I omdøber Svesken? :-) Fin navneliste, i øvrigt. Kan sige så meget som at et af navnene er med på vores liste (som startede på to navne, under skriveriet af indlægget blev øget til fire navne, og efter aftensmaden er nede på 3 navne - heraf minus et af de 'oprindelige' navne fra listen)...\nHusmoder 23. august 2011 kl. 08.42\nÅh hvor jeg dog bare kender det. Jeg får sågu også lidt en følelse af at vores venner og familie vel ikke kender os, hvis de mener, at vi skal have et Isabella-afgift barn. Udover at vi så kun laver drenge her, er de der 'søde' navne bare slet ikke os. Og ja, det blev forslået, da vi sagde Dagmar.\nSys faktisk Melvin er fint - er lidt i tvivl om hvad jeg gav udtryk for på seneste date. I blame the ammehjerne.\nMen Nor(d) - det er da godt:-)\nHusmoder 23. august 2011 kl. 08.43\nAfgift betyder agtigt, på telefonsk\nPia 23. august 2011 kl. 09.52\nVi har tre piger: Maya, Freya og Laura. Ja det er noget rod med de to første, fordi navnene rimer, men sådan skulle det være. Navnet Laura har jeg altid godt kunnet li', men da min mand og dermed pigerne hedder Laursen til efternavn, så syntes jeg det blev lidt BUM BUM.... Men da hun var født, så kunne det bare ikke være anderledes. De har alle 3 et mellemnavn som starter med L (man er vel nørd). Maya hedder Lykke (fordi jordemoderen efter fødslen satte en seddel på vuggen, hvor der stod "Til lykke" istedet for Tillykke. Så det lå lige til venstrebenet), Freya hedder Liv (fordi jeg havde haft 2 spontane aborter inden det lykkedes at få hende) og Laura hedder Lærke (fordi hun bare er vores lille Lærke).\nNu er jeg blevet for gammel til at få flere børn, synes jeg, men et drengenavn som jeg rigtig godt kan li' er Linus.\ngravidgrahvad 23. august 2011 kl. 12.04\nJa det er et kæmpe ansvar at vælge navn til et andet menneske, synes jeg. Vi havde to navne til Rumpenissen, og da han var kommet, var vi stadig meget i tvivl - det er jeg faktisk en lille smule endnu, men jo flere gange jeg siger det, jo mere passer det til ham.\nJeg har i øvrigt været ret ligeglad med om hans navn "passede" til Troldepigens, for man kan vænne sig til det meste - og desuden er det en relativt kort periode af deres liv, hvor de præsenteres sammen med deres søskende.\nØglemor 23. august 2011 kl. 15.35\n@Husmoder: Jamn, hvad er der med dem, der synes, at det er fedt at foreslå noget HELT andet, når man nævner et (gerne velovervejet) navn for dem?! Og jeg vil give dig ret i, at det i mange henseender godt kunne tolkes lidt, som om de velmenende mennesker slet ikke kender en...\nTror i øvrigt slet ikke, at vi talte navne på sidste date. Udover Skrubbens (fine!) navn, selvfølgelig.\n@Pia: Tak for historien. Synes, dine piger har nogle dejlige navne, og hvor er det en fin historie med Lykke-mellemnavnet :-)\n@GG: Arjmen du har helt ret i det der med, at det er en relativt kort periode af ungernes liv, at de præsenteres sammen med deres søskende. Det talte HDD og jeg faktisk om forleden, hvor vi var lige ved at bestemme os for et navn, fordi det var det, der lød bedst sammen med Øglens. Fjollet, så nu har vi faktisk helt droppet pågældende navn :-)\nOg Rumpenissens navn er bare SÅ fint (og passer i øvrigt fint med Troldeungens, synes jeg). Men det kræver nok bare altid lidt tilvænning at bruge et spritnyt navn til en spritny person. Tillykke med ham endnu engang.\nMaibritt 23. august 2011 kl. 22.05\nHe he - kan udmærket huske det der med kommentarerne...... Min far sagde ligeud, at det navn (vores søns, hans første barnebarns!) kunne han ikke li! Og det kan han egentlig stadig ikke, men nu kan kan jo ikke hedde andet, som han alligevel så diplomatisk siger....\nDa min svoger og svigerinde offentliggjorde navnet på deres yngste pige sagde min svigermor (en ellers ikke konfronterende og ret så fantastisk sød dame) at" det kan man da ikke kalde et barn"!!!\nDet griner vi stadig ret meget af........\nTror Varanen kommer til at hedde præcis det rigtige - ligesom Øglen kom til :o)\nKnus fra en, der også har valgt navn udenfor top-50 listerne :o)\nsuperheltemor 31. august 2011 kl. 10.24\nAi gad godt vide hvad øglen hedder - men jeg har fire gange haft drengenavne klar, og fået piger, så du må gerne arve min drengenavnsliste: Bjørn, storm, nemo, Sirius, mingus, melvin, vitus, sejr.\nNu hedder mine fire piger så også mærkelige navne, så det ville have passet ok sammen(-;\nØglemor 31. august 2011 kl. 19.31\n@Maibritt: Hov, din kommentar var lige smuttet - har først set den nu. Diplomatisk far og svigermor du har dig der... ;-) Arj, et eller andet sted kan jeg jo godt forstå, hvad det er, der kan få folk helt op at ringe over navne, de ikke kan lide, men derfra og så til rent faktisk at sige deres uforbeholdne mening - da især, når navnet ER besluttet - det forstår jeg ikke helt. Jeg håber også, at Varanen får det helt rigtige navn. Nu har vi to navne tilbage (hvoraf det ene er det 'lyshårs'navn, jeg har skrevet om i indlægget, og det andet er en helt ny spiller på banen), så det bliver spændende at se, hvad instinktet siger, når vi ser Varanen... :-)\n@Superheltemor: Ih, også nogle fine navne. Tak for listen. Mingus og Melvin har vi også haft oppe og vende. Vitus var så godt som besluttet, hvis Øglen var blevet en pige. I virkeligheden er der jo supermange gode navne at vælge imellem - det er bare om at beslutte sig...