Første af sin slags: Eksamensprojekt blev til egen virksomhed | Viborg | viborg-folkeblad.dk\nPubliceret 08. februar 2019 kl. 06:15\nStig Ladefoged kan melde om alt optaget til sit næste arrangement om plantebaseret kost, som foregår den 7. marts hos Viborg Street Food. Arkivfoto: Morten Pedersen\nFor første gang har en studerende på sygeplejerskeuddannelsen i Viborg afleveret en afsluttende opgave, som blev starten på hans egen virksomhed.\nViborg: Mange eksamensprojekter ender i en skrivebordsskuffe, hvor de oftest bliver både gemt og glemt.\nMen for 25-årige Stig Ladefoged, der i januar afsluttede sin eksamen på sygeplejestudiet i Viborg, blev hans afsluttende bachelorprojekt afsættet til, at han nu har etableret sin egen iværksættervirksomhed: "Den plantebaserede sygeplejerske", hvor han tilbyder livsstilsforløb og sundhedstjek.\n- Det er første gang, at en studerende på VIAs sygeplejerskeuddannelse har afleveret en bacheloropgave i form af et virksomhedsprojekt med fokus på udvikling af en virksomhed. Som vejleder synes jeg, det har været fantastisk at følge hans projekt. Men det gav ekstra udfordringer i forhold til kriterierne for eksamen, siger Malene Alstrup fra VIA.\n- Når et bachelorprojekt på uddannelsen er så iværksætterorienteret, risikerer en studerende at skulle gå til eksamen i dobbelt så meget som de andre studerende, hvis ikke vi ændrer på kravene til indholdet. Samtidig er det vigtigt at sikre, at den studerendes uddannelse er præcis lige så kvalificeret som andre sygeplejerskers, føjer vejlederen til.\nMidt i januar åbnede Stig Ladefoged sin nye hjemmeside med et telefonnummer til virksomheden, og de første opgaver lå klar til ham en uges tid senere.\nSidste år var han på studieophold i Australien for at lære mere om plantebaseret kosts indvirkning på helbred og velbefindende, og det blev sidste efterår fulgt op af et projekt, hvor 13 borgere med enten diabetes eller hjerte-/karsygdomme i tre uger skulle leve af plantebaseret kost.\nFor hovedparten af deltagerne førte det til lavere kolesteroltal, et fald i blodtrykket, vægttab og bedre søvn.\nResultaterne af det projekt har været et af omdrejningspunkterne i hans bacheloropgave.\nMalene Alstrup beskriver Stig Ladefoged som en meget innovativ studerende, der har arbejdet meget målrettet under sit studie. Hun understreger, at man ikke behøver at tage ekstra uddannelser for at aflevere et bachelorprojekt inden for entreprenørskab.\n- Man kan sagtens aflevere et virksomhedsprojekt uden at være i praktik i udlandet og påtage sig ekstra arbejde. Det, som er helt centralt, er at få den gode idé og have modet til at gå videre med den, siger vejlederen.


Fuku-Bonsai deltager skabte et øko-miljø og udstillede det i Hawaii Volcanoes National Park.\nAf David W. Fukumoto.\nFor flere år siden, startede Dean Gallagher i "Volcanoes National Park" som parkbetjent og han besøgte en gang imellem Fuku-Bonsai ( Fuku-Bonsai er certificeret til eksport af Bonsai's).\nVi diskuterede tit Red Hawaiian Anchialine Pond Rejer (Halocaridina rubra). I årene efter, når jeg mødte Dean, fortalte han mig om planer, med at oprette en udstilling til besøgende i centeret og jeg var selvfølgelig villig til at hjælpe på enhver mulig måde.\nDen 3. juni 2011 fik jeg en mail fra Dean , at projektet nu var begyndt og anmodede om et " Volcano Landscape". Vi lavede en aftalt, og jeg bad om selv at sætte det op. Men vi havde begge en hektisk tidsplaner, og først den 15. juni fik vi en chance for at mødes i parken's besøgscenter, og senere i hans hjem.\nJeg var glad, imponeret, taknemlig , for den meget store udfordring !\nDet var klart, at det ikke skulle være en slam bunke, men at det skulle se ordentligt ud. I modsætning til mine andre projekter, er en udstilling i en nationalpark, meget planlægnings krævende, formelle godkendelser på ethvert trin, og mange andre beslutninger, der allerede var foretaget, som satte begrænsninger for hvad jeg måtte foretage mig.\nI Dean Gallagher's hjem var jeg imponeret over Dean's opsætning, som omfattede et opdræt i fangenskab, det var mere funktionel end designet til fremvisning. Udfordringen var at overføre dette til en større enhed på centeret og skabe et aquascape, der viser en undervands scene af et naturligt vandhul med Halucaridina Cubra.\nAlgerne i vandhullerne ændrer den sorte lava, så at det ligne koraller!\nDette smukke fotografi var taget af Dr. Scott Santos som også havde bistået Fuku-Bonsai. Fotoet var blevet godkendt som baggrunden til øko-kulturen, så det var nødvendigt, at ændre min sorte lavaformation til at ligne en koral-lignende scene. Jeg havde lidt over en uge til at planlægge og få mine opgaver udført, for at kunne holde deres tidsplan.\nAfmontering af det original øko-system.\nDen 25. juni kl.8:00 afmontering Dean sit eget udstyr og var færdig 2 timer senere med at få alle 183 rejer i nogle 20 liters transportbeholdere. Derudover samlede ham :\n1) koral lignende klipper med algevækst.\n2 ) Interiør sten uden alger.\n3) Andre beholdere med rent vand , der var blevet blandet med Dean oprindelige vand.\nOpsætning i National Parken's center.\nUdstilling skulle være i lobbyen lige inden for indgangen til bygningen med andre udstillinger.\nDe ni glascylindre som skulle bruges til rejerne, fik alle monteret et baggrundesbillede. Bunden på glascylinderne var malet sorte for bedre at afspejle lava og klippe inde i beholderne.\nCenteret ligger i 12oo meters højde, hvilket gør at der bliver koldt. Dean's anlæg derhjemme havde en radiator til at opretholde temperaturer mellem 20Â° C og 24Â° C, og efter at have arbejdet intenst blev et varmelegeme monteret. Vandstanden skulle passe med fotografiet på bagsiden af glascylinderne. Ved starten af â€‹â€‹installationen, blev baggrundsbilledet vedhæftet midlertidigt. Det var en overraskelse at erfare, at vandhullerne i naturen havde en bakteriel skorpe, der var årsagen til at lavaen lignede et koralrev. Alle mine aquascapes var med sort lava , og det var for sent at gøre noget ved problemet, så eneste løsning var kunstigt at skabe noget der lignede.\nSituationen krævede omfattende ændringer af de sorte lava formation, som jeg allerede havde lavet, og det var der ikke tid nok til. Vores mål var at skabe en illusion om, at vandet steg op og ned, for at give beskueren et enestående nærbillede af en undersøisk scene.\nAquascaping i en cylinder med en diameter på 30 cm kræver en masse planlægning, for at skabe interessante variationer. Cylindre har forstørrelsesglas effekt , og der var begrænset plads til at skabe de betingelser, der tilskynder rejerne at vise deres naturlige svømme vaner. Jeg værdsatte, at Dean informeret mig, at mine valg skulle være baseret på min viden og færdigheder, og at jeg fik maksimal kreativ spillerum. På dette grundlag begyndte jeg.\nDe forreste 7-8 cm fra venstre og til centrum, skabt jeg en "klippe scene". Ved at holde klipperne i sort lava, gav det en visuelle strøm af koral-lignende sten for med baggrundsbilledet at skabe den virkning, at der mod højre blev en illusion som af kanten på â€‹â€‹et rev.\nInden for de 33cm forsøgte jeg at skabe et varieret undervandslandskab, for at indrage / komplimenterer baggrundsbilledet. Dean kontrollerede mig ofte, og sammen kom vi vand til de ønskede planlagte niveaur og justeret luft til et minimum. Vi kom rejerne i og de forsvandt straks i det nye aquascape. De havde været igennem en masse, og det var med en stor følelse af lettelse, da de senere langsomt begyndte at udforske deres nye hjem!\nVand har tendens til at være en smule uklart lige efter en installation, men det forsvandt indenfor 24 timer. Det var en enestående oplevelse at lave en udstilling i besøgscenteret, der har mere end en million besøgende hvert år. Der var konstant overfyldt.\nDette var den første udstilling i centeret, der omfatte levende væsener.


Roser roser roser…. – Bruuns Have\nUdgivet den 14. juli 2015 14. juli 2015 af Margit Bruun\nNu står min Lykkefund i fuld flor og dækker en stor del af pergolaen, samtidig dufter helt vidunderligt, eneste minus er, at den kun blomstrer en gang, altså ikke remonterer, men den er det værd…..\nRoserne blev plantet forrige vinter, så det er en imponerende vækst denne skønne rose har…..\nHer har den en flot baggrund med lodden løvefod og hortensia…..\nTil næste år forventer jeg at rosen er kravlet hele vejen hen af stativet……\nEt andet sted i haven har jeg også en Lykkefund, som er plantet ved et træ og nu er kravlet 3-4 m op af træet, her er hundredevis af roser….\nEn anden dejlig rose er New Dawn, som også er en nem og villig rose, den blomstre fra nu af og til frosten kommer, men lige nu er den på toppen og har hundrede af nye knopper….\nEn anden rose, som blomstre dejligt lige nu, er denne hvide slyngrose, som jeg ikke kan huske navnet på. Den er bundet ned på toppen af rosenbuen og giver derfor denne flotte blomstring…..\nAlkymisten kan vi ikke komme uden om, den blomstrer kun en gang, men er helt fantastisk med den farvespil og duft……\nHer blomstrer den ved vores gammel drivhus og ved bordet i krukkehaven, her hvor vi tit spiser frokost, dog har vejret ikke været med os i år…..\nDen gror side om side med tobakspibeplanten og en blå klematis……\nDen er da skøn…..\nHer til venstre står Rose de Recht sammen med valmuer…..\nMasser af lyserøde roser, som jeg ikke kan navnet på, de har en stor blomstring og blomstrer derefter sporadisk….\nRose sammen med violfrøstjerne……\nLyserøde roser og Rhapsody in blue…….\nSart ferskenfarvet rose…..\nMin trofaste gule rose Sankt Thomas, remonterende……\nNu får I lige en kavalkade af de andre roser……\nEn ny rose i indkørslen…..\nDen kan jeg da huske, det er Pilgrim…..\nDet var lidt mere end halvdelen af de roser jeg har i haven, nogle er stadig på vej…..\n12 tanker om “Roser roser roser….”\nHold nu op, hvor ser det fortryllende ud. Tænk at dine Lykkefund ikke er ældre, den er godt nok effektiv. Meget smukke roser allesammen og dejligt sammensat med partnere. :o)\n15. juli 2015 at 23:22\nTak skal du have, er selv godt tilfreds med det meste, der er altid noget der kunne være anderledes, men det er jo det der gør det spændende :-), kh Margit\n16. juli 2015 at 21:25\nJa roser roser også roser<3, og smukke billeder af dem, de er drømmedejlige er vild med alle du viser, og tænk dig pilgrim kunne jeg også huske navnet på, så og duftede den på planteskolen den anden dag, er ret sikker på den vil finde vej hertil:-)\n15. juli 2015 at 15:07\nPilgrimmen finder vej til dig og mange flere, har både set, læst og hørt hvor forelsket du blev i roserne hos Lisbeth fra Høneballehaven. Så næste år har du mange flere, jeg ved det ;-), kh Margit\n16. juli 2015 at 21:23\nDejlige billeder af dejlige roser. Hvor er de smukke. De må være med til at gøre haven helt fortryllende flot. Gad godt endnu en vandring hos dig med alle roserne i blomst.\n15. juli 2015 at 12:14\nKære Lonni, tak for det, du er meget velkommen til at gøre forsøget til næste år og ja, jeg nyder min have, også lige nu :-), kh Margit\n16. juli 2015 at 21:20\nAne Marie Baunsgaard siger:\nHvor er jeg glad for at jeg fik besøgt til dejlige have for nogle uger siden. Da blomstrede roserne ikke endnu, men det var stadig en oplevelse og en køretur værd. Og nu vil jeg da helt sikkert gerne på genvisit for selv at opleve roserne – hvor er det flot, specielt din pergola med Lykkefund.\nForsat god dag med håbet om at I kan nyde frokosten udendørs idag 🙂\n15. juli 2015 at 10:39\nKære Ane Marie, jeg håber at roserne vil blomstre til vores åben have til næste år, det gjorde de sidste år, men vejrguderne har ikke lyttet på mig i år. Du er mere en velkommen igen og tak, vi har nydt det skønne vejr både i går og i dag, håber det samme for dig :-), kh Margit\n16. juli 2015 at 21:19\nHej Margit.Vidunderligt indlæg om alle din smukke roser.\nIngen have uden roser.\nOg selvom jeg jo kun har en almindelig villahave så har jeg efterhånden også fået en del roser.Din lykkefund er da helt skøn……………..så pyt med at den kun blomstre denne ene gang.\nNu kan vi jo kun krydse fingre for at vi ikke igen får storm og styrtregn…………..for det kan vores roser bestemt ikke lide.\n15. juli 2015 at 10:03\nIngen have uden roser, kunne ikke være mere enig med dig Jette ;-). Ja jeg er ret vild og overrasket over Lykkefund og at den er så villig, jeg er i det hele taget blevet ret så betaget af de engangs blomstrende roser, dem skal jeg have flere af. Ikke mere storm og styrtregn her, har jeg bestemt, så må vi håbe at det holder ;-), kh Margit\n16. juli 2015 at 21:14\nIh, Margit, hvor er det SMUKT! Og pyt med at Lykkefund kun blomstrer én gang, for sikke en gang!!\n14. juli 2015 at 23:17\nTak Nana og ja, det er nemlig rigtigt med Lykkefund, hvis det var juleaften hver dag, ville det jo være kedeligt, så heller et ordenligt brag af en fest ;-), kh Margit\n16. juli 2015 at 21:06


1 HTK Vand A/S Att.: Kim Rene Hansen Lervangen 35 D 2630 Taastrup Den 28. september 2015 Sag nr. 15/02344 (herefter benævnt selskabet ) Afgørelse om prisloft for 2016 KONKURRENCE- OG Indledning Forsyningssekretariatet fastsætter prislofter for de vandselskaber, der er omfattet af vandsektorloven. Vandselskaber, som både driver vand- og spildevandsforsyning, får fastsat et prisloft for hver forsyningsart. Prisloftet udmeldes som en samlet m 3 -pris. Prisloftet for 2016 fastsættes med udgangspunkt i selskabets driftsomkostninger i prisloftet for 2015, som prisfremskrives og reduceres med effektiviseringskrav. Herudover korrigeres for en række budgetterede og faktisk afholdte omkostninger. Prisloftet korrigeres endeligt for forskellen mellem selskabets faktiske indtægter i 2014 og den indtægtsramme, som selskabet fik fastsat i prisloftet for FORBRUGERSTYRELSEN Carl Jacobsens Vej Valby Tlf Fax CVR-nr FORSYNINGSSEKRETARIATET Afgørelse Selskabet er omfattet af prisloftreguleringen (vandsektorlovens 2, stk. 1), og Forsyningssekretariatet har derfor truffet afgørelse om et prisloft, der fastsætter en ramme for de maksimale indtægter, som selskabet må opkræve for deres primære aktiviteter i 2016 (vandsektorlovens 6, stk. 2 jf. 2, stk. 1). Prisloftet fastsættes til 17,77 kr. pr. m 3. Prisloftet er opgjort inklusive afgifter, men eksklusive moms. Forsyningssekretariatet er en del af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen.\n2 2/15 Sagsfremstilling Selskabet skulle senest den 15. april 2015 indberette en række oplysninger til brug for fastsættelsen af prisloftet for 2016 (prisloftbekendtgørelsens 18, stk. 1). Forsyningssekretariatet har på baggrund af selskabets indsendte oplysninger udarbejdet et udkast til afgørelse. Udkastet til afgørelsen blev sendt i høring den 25. august 2015 med to ugers høringsfrist. Selskabet har afgivet høringssvar inden for fristen. I det omfang Forsyningssekretariatet ikke umiddelbart har taget selskabets bemærkninger til efterretning i afgørelsen, fremgår dette under de enkelte afsnit i begrundelsen. Eventuelle andre ændringer er alene af sproglig/grammatisk karakter eller uddybende i forhold til det allerede angivne. Begrundelse Prisloftet fastsætter en ramme for de maksimale indtægter, som vandselskabet må opkræve for selskabets primære aktiviteter. Prisloftet opgøres i kr. pr. m 3, idet indtægtsrammen divideres med den forventede vandmængde (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 5). Selskabets indberettede debiterede vandmængde i 2014 lægges til grund for beregningen af prisloftet for 2016 (prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 5). Selskabets afgørelse om prisloftet for 2016 er delt op, således at begrundelsen for de fastsatte beløb fremgår af nærværende afgørelse, mens selve beregningen af prisloftet fremgår af bilag A. På fane 1 i bilag A findes en indholdsfortegnelse for bilaget. På fane 2 findes en opgørelse af det samlede prisloft for På de resterende faner findes opgørelserne for de enkelte dele af prisloftet. På fane 2 er der links til disse faner.\n3 3/15 Selskabets prisloft for 2016 fremgår af nedenstående tabel, som er en gengivelse af fane 2 i bilag A. Driftsomkostninger Driftsomkostninger i prisloftet for 2015 Bortfald af væsentlige omkostninger Korrektion for prisudviklingen Forhøjelse til effektivt niveau iht. benchmarkingen Korrektion for generelt effektiviseringskrav Korrektion for individuelt effektiviseringskrav kr. 0 kr kr. 0 kr. 0 kr kr. Driftsomkostninger i alt kr kr. Investeringer Tillæg for historiske investeringer kr. Tillæg for gennemførte investeringer i kr. Korrektion af tillæg for planlagte investeringer vedrørende kr. Tillæg for planlagte investeringer i 2015 og kr. Investeringstillæg i alt kr kr. Øvrige omkostninger mv. Tillæg for budgetterede 1:1 omkostninger i kr. Tillæg for budgetteret afgift for ledningsført vand i kr. Tillæg for budgetterede omkostninger til revisorerklæringer og DANVA/FVD-kontingent i kr. Korrektion ift. faktiske 1:1 omkostninger i kr. Tillæg for budgetterede driftsomkostninger til miljø- og servicemål i kr. Korrektion ift. faktiske driftsomkostninger til miljø- og servicemål i kr. Tillæg/fradrag for budgetterede nettofinansielle poster i kr. Korrektion ift. faktiske nettofinansielle poster i kr. Øvrige omkostninger mv. i alt kr kr. Historisk over- eller underdækning Tillæg/fradrag for over- eller underdækning til og med kr. 0 kr. Korrektion i forhold til tidligere indtægtsramme Korrektion for overholdelse af indtægtsrammen i prisloft kr kr. Samlet prisloft Indtægtsramme i kr. Debiteret vandmængde i m 3 Prisloft ,77 kr./m 3 Prisloft 2016 ekskl. afgift for ledningsført vand 11,66 kr./m 3 Begrundelserne for de fastsatte beløb gennemgås enkeltvis nedenfor.\n4 4/15 Driftsomkostninger Driftsomkostningerne i prisloftet for 2016 fastsættes som driftsomkostningerne i prisloftet for 2015 korrigeret for prisudvikling og effektiviseringskrav (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1). Korrektion af driftsomkostningerne Driftsomkostningerne i prisloftet for 2015 korrigeres for væsentlige omkostninger, som er bortfaldet siden perioden og/eller forventes at bortfalde inden 2016 (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1). Et eventuelt bortfald fremgår af bilag A, fane 3. Driftsomkostningerne i prisloftet for 2015 korrigeres derudover for prisudviklingen fra 2015 til 2016 (prisloftbekendtgørelsens 32, stk. 2). Forsyningssekretariatet har foretaget en opgørelse af prisudviklingen, som fremgår af bilag 1 1. Prisudviklingen fra 2015 til 2016 er opgjort til -0,38 procent. Selskabets korrektion for prisudviklingen fremgår af bilag A, fane 3. De pristalskorrigerede driftsomkostninger kan ikke fastsættes lavere end det, der udgør de effektive driftsomkostninger for et vandselskab i henhold til beregningerne i benchmarkingen (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1). Selskabets pristalskorrigerede driftsomkostninger kan derfor blive forhøjet på baggrund heraf. En eventuel forhøjelse til effektivt niveau fremgår af bilag A, fane 4. Korrektion for generelt effektiviseringskrav Driftsomkostningerne reduceres endvidere som følge af det generelle effektiviseringskrav (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1). Det generelle effektiviseringskrav fastsættes på baggrund af den gennemsnitlige produktivitetsudvikling (prisloftsbekendtgørelsens 14, stk. 1). Forsyningssekretariatet har foretaget en beregning af produktivitetsudviklingen, som fremgår af bilag 1. Beregningen viser, at det generelle effektiviseringskrav i prisloftet for 2016 er på 0 procent. Kravet er gengivet i bilag A, fane 4. Korrektion for individuelt effektiviseringskrav Driftsomkostningerne reduceres derudover som følge af det individuelle effektiviseringskrav (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1). Det individuelle effektiviseringskrav fastsættes på baggrund af det beregnede effektiviseringspotentiale i Forsyningssekretariatets resultatorienterede benchmarking (prisloftbekendtgørelsens 15, stk. 1). Modellen og resultaterne af benchmarkingen er offentliggjort på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens hjemmeside 2 (prisloftbekendtgørelsens 27, stk. 2)\n5 5/15 Ved fastsættelsen af selskabets individuelle effektiviseringspotentiale tages der blandt andet hensyn til selskabets eventuelle særlige forhold, samt om selskabets sammensætning af costdrivere har betydning for selskabets effektiviseringspotentiale. Benchmarkingmodellen er beskrevet i papiret Resultatorienteret benchmarking for 2016, som findes på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens hjemmeside 3. Særlige forhold Selskabet har angivet følgende særlige forhold, som er behandlet nedenfor: Husleje Selskabet anfører i indberetningen, at det har omkostninger til leje af bygninger/grunde. Forsyningssekretariatet vurderer, at selskaber, som lejer bygninger/grunde til brug for selskabets primære aktiviteter, ikke behandles på samme vilkår i prisloftsreguleringen, som selskaber, der ejer sine bygninger/grunde. Selskaber, som ejer sine bygninger/grunde opnår tillæg til prisloftet for afskrivninger på bygninger (ej grunde) og eventuelle nettofinansielle omkostninger til bygninger/grunde. Selskaber, der udelukkende lejer bygninger/grunde opnår ikke tillæg, men må i stedet afholde driftsomkostninger hertil. På den baggrund vurderer Forsyningssekretariatet, at tillægget til netvolumenmålet bør svare til de omkostninger, selskabet ville have haft til afskrivninger og finansiering, såfremt selskabet havde ejet bygninger/grunde. Tillægget baseres på de af selskabet oplyste værdier for bygninger/grunde samt årstal for opførsel/anskaffelse. Ud fra disse oplysninger beregnes de årlige afskrivninger samt finansielle omkostninger, som tillægges netvolumenmålet, hvorved selskabet kompenseres for lejeforholdet. Selskabet kan læse mere om tillægget i bilag 5 til modellen. Nedenstående tabel viser de af selskabet oplyste værdier vedrørende leje af bygninger/grunde, samt hvorledes tillægget er opgjort. Der kan forekomme forskelle i tillægget fra år til år. Dette kan skyldes, at vi har ændret opdelingen af kategorierne for bygninger fra prisloft 2014 til prisloft 2015, samt at der er en ændring i renten, jf. bilag\n6 6/15 Særlige forhold for leje af bygninger og grunde Bygninger: Etageareal kontor og mandskabsfaciliteter 58 m 2 Værksted 220 m 2 Lager 107 m 2 Garage og rørlager 630 m 2 Årlig afskrivning i henhold til POLKA kr. Renteomkostninger Bygninger: Ejendomsværdi kr. Andel af lejet areal 10 pct. Ejendomsværdi af lejet areal i alt kr. Rente 2,91 pct. Tillæg for renteomkostninger til bygninger kr. Samlet tillæg til netvolumenmålet kr. Årlig afskrivning i henhold til POLKA er den afskrivning, som selskabet ville have fået, såfremt det havde ejet bygningerne selv (af det oplyste antal lejede kvadratmeter). Tillæg for renteomkostninger for bygninger/grunde er beregnet som summen af ejendoms-/grundværdierne ganget med den respektive andel og renten. Det samlede tillæg til netvolumenmålet er således selskabets tillæg for renteomkostninger til bygninger og grunde samt den årlige afskrivning i henhold til POLKA. Forsyningssekretariatet har derfor øget selskabets netvolumenmål med kr. Ingen særlig sammensætning af costdrivere Forsyningssekretariatet har gennemført en analyse af betydningen af selskabernes sammensætning af costdrivere i forhold til beregningen af de individuelle effektiviseringspotentialer. Det er Forsyningssekretariatets vurdering, at selskabet ikke har en særlig sammensætning af costdrivere. Dette betyder, at selskabets effektiviseringspotentiale fastholdes. En beskrivelse af analysen fremgår af bilag 1 og resultaterne kan ses i bilag 2 5. Samlet vurdering af det individuelle effektiviseringskrav Det individuelle effektiviseringskrav er beregnet på baggrund af effektiviseringspotentialet. Opgørelsen af selskabets individuelle effektiviseringskrav kan ses i bilag A, fane 4. Investeringer Tillæg for historiske investeringer Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for historiske investeringer på baggrund af værdiansættelsen i den reguleringsmæssige åbningsbalance 5\n7 7/15 pr. 1. januar 2010, som blev udarbejdet i forbindelse med fastsættelsen af prislofterne for 2011 (prisloftbekendtgørelsens 12, stk. 4). Værdiansættelsen blev foretaget ud fra standardpriser og standardlevetider, som fremgår af pris- og levetidskataloget (prisloftbekendtgørelsens bilag 1). Tillægget for historiske investeringer udgør de årlige standardafskrivninger (prisloftbekendtgørelsens 12, stk. 2) og reguleres med standardafskrivninger, der bortfalder som følge af, at anlæg er færdigafskrevet (prisloftbekendtgørelsens 12, stk. 3). Forsyningssekretariatet har beregnet tillægget for historiske investeringer, og dette fremgår af bilag A, fane 5. Forsyningssekretariatet har lagt selskabets indsendte åbningsbalance, dokumentation samt eventuelle ændringer hertil til grund for beregningen. Tillæg for gennemførte investeringer i Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for de gennemførte investeringer, der er gennemført efter 1. januar 2010 og frem til og med året, som ligger to år forud for prisloftåret (prisloftsbekendtgørelsens 11, stk. 1 og 4). Tillægget for de gennemførte investeringer udgør de fremtidige årlige lineære afskrivninger af de gennemførte investeringer baseret på standardlevetider og reguleres med afskrivninger, der bortfalder som følge af, at et anlæg er færdigafskrevet (prisloftsbekendtgørelsens 11, stk. 2). I bilag A, fane 6 findes en oversigt over selskabets indberettede gennemførte investeringer i Forsyningssekretariatet har, på baggrund af selskabets indberettede investeringsregnskab for året 2014 samt den tilhørende underskrevne revisorerklæring af 15. april 2015, vurderet de indberettede gennemførte investeringer i 2014 som tillægsberettigede. Det samlede tillæg for gennemførte investeringer i fremgår af bilag A, fane 6. Tillægget er baseret på standardlevetider svarende til summen af de lineære standardafskrivninger i de pågældende år. Korrektion af tillæg for planlagte investeringer vedrørende 2014 Der foretages årligt en engangsregulering for forskelle mellem tidligere indregnede forventede afskrivninger fra et selskabs investeringsplan og faktiske beløb fra selskabets investeringsregnskab for det år, der ligger to år forud for prisloftåret (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 2). Ved engangsreguleringen tages der højde for forskellen mellem de faktiske afskrivninger i 2014 og de tillæg for planlagte investeringer i 2014, som er givet i prisloftet for 2014 og i prisloftet for Korrektionen i prisloftet for 2016 fremgår af bilag A, fane 7.\n8 8/15 Tillæg for planlagte investeringer i 2015 og 2016 Forsyningssekretariatet fastsætter på baggrund af de oplysninger, som vandselskaberne har indberettet for prisloftåret og året forud for prisloftåret, tillæg for planlagte investeringer (prisloftbekendtgørelsens 10, stk. 1 og 3). Tillægget for de planlagte investeringer udgør den budgetterede værdi af de fremtidige årlige lineære afskrivninger af de planlagte investeringer baseret på standardlevetider (prisloftsbekendtgørelsens 10, stk. 2). Standardlevetiderne er baseret på levetiderne i pris- og levetidskataloget. Forsyningssekretariatet har vurderet de indberettede planlagte investeringer som tillægsberettigede. Som følge heraf modtager selskabet et tillæg for planlagte investeringer svarende til summen af standardafskrivningerne i 2016 på de planlagte investeringer i årene 2015 og Oversigten over de planlagte investeringer samt tillægget i prisloftet for 2016 herfor fremgår af bilag A, fane 8. Øvrige omkostninger mv. Tillæg for 1:1 omkostninger i 2016 Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for budgetterede 1:1 omkostninger (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1). 1:1 omkostninger er omkostninger, som har væsentlig betydning for selskabet, og som selskabet ikke selv har indflydelse på (prisloftsbekendtgørelsens 3, stk. 4). Selskabet har indberettet følgende som 1:1 omkostninger: Betaling til Forsyningssekretariatet: kr. Tjenestemandspensioner: kr. Ejendomsskatter: kr. Selskabsskatter: kr. Køb af ydelser og produkter, der er omfattet af prisloftreguleringen, hos et andet selskab: kr. Betalingen til Forsyningssekretariatet, tjenestemandspensioner, ejendomsskatter og selskabsskatter kan ifølge prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, godkendes som 1:1 omkostninger. Køb af ydelser og produkter, der er omfattet af prisloftreguleringen hos et andet vandselskab, kan ifølge prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, godkendes som en 1:1 omkostning. Forudsætningen herfor er, at det sælgende selskab er omfattet af prisloftreguleringen. Selskabet har oplyst, at det drejer sig om vand købt af HOFOR Vand København A/S, som er omfattet af prisloftreguleringen. Forsyningssekretariatet har på den baggrund medtaget de budgetterede omkostninger som 1:1 omkostninger. Det samlede tillæg for 1:1 omkostninger fremgår af bilag A, fane 9.\n9 9/15 Tillæg for afgift for ledningsført vand i 2016 Afgiften for ledningsført vand er ligeledes en 1:1 omkostning (prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4). Afgiften opkræves i henhold til reglerne herom i lovbekendtgørelse nr. 962 af 27. juni 2013, jf. lov nr. 538 af den 29. april Tillægget for afgiften for ledningsført vand fremgår af bilag A, fane 9. Tillæg for nødvendige udgifter til revisorerklæringer samt ordinært medlemskab af DANVA og FVD i 2016 Selskaberne kan få indregnet nødvendige udgifter til revisorerklæringer ved indberetning til Forsyningssekretariatet samt betalinger for ordinært medlemskab i DANVA og FVD, på samme måde som 1:1 omkostninger (prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, sidste pkt.). Selskabet har indberettet følgende omkostninger: Betaling for ordinært medlemskab af FVD/DANVA: kr. Betaling for revisorerklæringer: kr. Det samlede tillæg for disse omkostninger fremgår af bilag A, fane 9. Korrektion ift. faktiske 1:1 omkostninger i 2014 Der foretages årligt en engangsregulering for forskelle mellem tidligere indregnede budgetterede 1:1 omkostninger, tillæg for nødvendige udgifter til revisorerklæringer samt ordinært medlemskab af DANVA og FVD og faktiske beløb i henhold til reguleringsregnskabet for prisloftsåret for det år, der ligger to år forud for prisloftåret (prisbekendtgørelsens 5, stk. 2). For 2016 foretages der således en korrektion for forskellen mellem selskabets faktiske 1:1 omkostninger i 2014, som fremgår af selskabets reguleringsregnskab for 2014 og selskabets godkendte tillæg for budgetterede 1:1 omkostninger i prisloftet for Korrektionen i prisloftet for 2016 fremgår af bilag A, fane 9. Tillæg for driftsomkostninger til miljø- og servicemål i 2016 Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for budgetterede driftsomkostninger til nye miljø- og servicemål på baggrund af den dokumentation, som selskabet har fremsendt. Betingelserne herfor er fastsat i bekendtgørelsen om miljømål og servicemål (nr af 13. november 2012). Selskabet har indberettet følgende budgetterede driftsomkostninger til miljø- og servicemål i 2016: Grundvandsbeskyttelse: kr. SMS-tjeneste: kr.\n10 10/15 Forsyningssekretariatet har tidligere godkendt miljø- og servicemålene, Grundvandsbeskyttelse og SMS-tjeneste, i selskabets prisloft. Forsyningssekretariatet finder på baggrund heraf ligeledes grundlag for at give selskabet tillæg herfor i prisloftet for Det samlede tillæg for driftsomkostninger til miljø- og servicemål fremgår af bilag A, fane 10. Korrektion i forhold til faktiske driftsomkostninger til miljø- og servicemål i 2014 Der foretages årligt en engangsregulering for forskelle mellem tidligere indregnede budgetterede driftsomkostninger til miljø- og servicemål og faktiske beløb i henhold til reguleringsregnskabet for prisloftsåret for det år, der ligger to år forud for prisloftåret (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 2). For 2016 foretages der således en korrektion for forskellen mellem selskabets faktiske driftsomkostninger til Miljø- og servicemål i 2014, som fremgår af selskabets reguleringsregnskab for 2014 og selskabets godkendte tillæg for budgetterede driftsomkostninger til miljø- og servicemål i prisloftet for Korrektionen i prisloftet for 2016 fremgår af bilag A, fane 10. Tillæg/fradrag for nettofinansielle poster i 2016 Prisloftet skal korrigeres for selskabets budgetterede nettofinansielle indtægter og udgifter. Korrektionen beregnes som et fradrag eller tillæg til prisloftet (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1). Beløbet for selskabets nettofinansielle poster beregnes som værdien af selskabets finansielle udgifter og gebyrer fratrukket dets finansielle indtægter. Det samlede beløb for nettofinansielle poster fremgår af bilag A, fane 11. Korrektion ift. faktiske nettofinansielle poster i 2014 Der foretages årligt en engangsregulering for forskelle mellem tidligere indregnede forventede nettofinansielle poster og faktiske beløb i henhold til reguleringsregnskabet for prisloftsåret for det år, der ligger to år forud for prisloftåret (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 2). Korrektionen i prisloftet for 2016 fremgår af bilag A, fane 11.\n11 11/15 Historisk over- eller underdækning Tillæg/fradrag for over- eller underdækning til og med 2010 I prisloftet for 2012 blev der foretaget en endelig opgørelse af den akkumulerede over- eller underdækning frem til og med 31. december 2010, hvorefter selskabet blev omfattet af prisloftreglerne. I den forbindelse blev der fastsat en periode, hvor over- eller underdækningen skal indregnes lineært som korrektioner i de efterfølgende prislofter. Da over- eller underdækningen indregnes lineært, er korrektionen i prisloftet for 2016 fra den opgjorte over- eller underdækning den samme, som i prisloftet for En oversigt over den opgjorte over- eller underdækning pr. 31. december 2010, hidtidige korrektioner i prisloftsafgørelserne for samt årets korrektion fremgår af bilag A, fane 12. Korrektion i forhold til tidligere indtægtsramme Korrektion for overholdelse af indtægtsrammen i prisloftet for 2014 Forsyningssekretariatet foretager en kontrol med overholdelsen af selskabets tidligere udmeldte indtægtsramme (prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 2). Prisloftet for 2016 korrigeres derfor for forskellen mellem selskabets faktiske indtægter og indtægtsrammen i prisloftet for 2014, jf Dette omfatter også en korrektion for en eventuelt ikke anvendt del af likviditeten fra investeringstillæggene i Prisloftet for 2016 korrigeres derudover for eventuelt ikke opkrævede tillæg stammende fra korrektionen med indtægtsrammen i prisloftet i Det betyder, at hvis selskabet i prisloftet for 2014 fik et tillæg for overholdelsen af indtægtsrammen for 2012 og ikke har opkrævet tillægget i 2014, nedsættes prisloftet for 2016 med det ikke opkrævede tillæg. Korrektionen i prisloftet for 2016 for selskabets overholdelse af indtægtsrammen i prisloftet for 2014 fremgår af bilag A, fane 13. Opgørelsen er baseret på oplysninger fra selskabets prisloft for 2014 samt de indberettede oplysninger i regulerings- og investeringsregnskaberne for Hvis selskabets faktiske udgifter til investeringer i 2014 overstiger det samlede investeringstillæg for 2014 samt indtægter fra tilslutningsbidrag, erstatninger vedr. anlægsinvesteringer og salg af anlægsaktiver, justeres beløbet for ikke anvendt likviditet vedrørende investeringer i alt i ta- 6 Læs mere om 6 og korrektionen her: Forsyningssekretariatets vejledning om prisloft 2016\n12 12/15 bellen i bilag A, fane 13 til 0 kr. Det skyldes, at investeringsudgifter alene kan finansieres med likviditet fra tillæg og indtægter nævnt i prisloftsbekendtgørelsens 24, stk. 1. Forsyningssekretariatet har vurderet, at selskabet ikke har medtaget afgiften til ledningsført vand under indtægter for primære aktiviteter i indberetningen. Selskabet har den oplyst, at det ikke har medtaget afgift for ledningsført vand. Forsyningssekretariatet har derfor lagt et beløb til posten Indtægter fra kubikmetertakster, faste takster, særbidrag i tabellen svarende til selskabets indtægter fra afgiften til ledningsført vand. Høringssvar Selskabet har i deres høringssvar oplyst, at Forsyningssekretariatet har tillagt selskabets primære indtægter afgift for ledningsført vand selvom afgiften allerede var indregnet. Forsyningssekretariatet har korrigeret selskabets primære indtægter i overensstemmelse hermed. En opgørelse over selskabets eventuelle ekstraordinære effektiviseringsgevinster findes i bilag A, fane 14.\n13 13/15 Klagevejledning Denne afgørelse kan i henhold til vandsektorlovens 26, stk. 2, påklages til Konkurrenceankenævnet efter bestemmelserne i vandsektorlovens kapitel 9. Klagefristen er 4 uger fra den dag, afgørelsen er meddelt. En klage til Konkurrenceankenævnet skal indgives skriftligt til Forsyningssekretariatet af de klageberettigede efter lovens 27. Forsyningssekretariatet sender umiddelbart efter klagefristens udløb klagen til Konkurrenceankenævnet ledsaget af den påklagede afgørelse og det materiale, der er indgået i sagens bedømmelse. De klageberettigede er ifølge 27, stk. 1, adressaten for afgørelsen. Offentlige myndigheder samt lokale og landsdækkende foreninger og organisationer kan under visse forudsætninger være klageberettigede for så vidt angår spørgsmål om natur og miljø. Der henvises til vilkårene i 27, stk. 1. Konkurrenceankenævnet kan efter bestemmelsens stk. 2 kræve, at foreninger og organisationer, jf. stk. 1, dokumenterer deres klageberettigelse ved at indsende vedtægter eller på anden måde. Konkurrenceankenævnet opkræver et gebyr på kr. for at behandle en klage og fastsætter frist for dets indbetaling. Betalingen skal ske direkte til Konkurrenceankenævnet. Forsyningssekretariatets afgørelser om prislofter kan ifølge vandsektorlovens 29, stk. 2, ikke indbringes for domstolene, før Konkurrenceankenævnets endelige afgørelse foreligger. Med venlig hilsen Forsyningssekretariatet v/ Merete Godvin Jensen\n14 14/15 Uddrag af reglerne Forsyningssekretariatet fastsætter prislofter for vand- og spildevandsselskaber, der er omfattet af lov nr. 469 af 12. juni 2009 om vandsektorens organisering og økonomiske forhold (vandsektorloven) med senere ændringer. Afgørelsen er således truffet i medfør af vandsektorlovens 6, stk. 2. Der er fastsat nærmere regler om prislofterne i bekendtgørelse nr. 122 af 8. februar 2013 om prisloftregulering mv. af vandsektoren (prisloftbekendtgørelsen). Ifølge prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 1, fastsættes driftsomkostningerne i prisloftet for 2016 som driftsomkostningerne i prisloftet for 2015 korrigeret for effektiviseringskrav og prisudvikling, jf. 32. Herefter korrigeres for afvikling af selskabets over- eller underdækning og tillæg af forventede 1:1 omkostninger, forventede driftsomkostninger til miljø- og servicemål, forventede nettofinansielle poster, tillæg for planlagte investeringer, tillæg for gennemførte investeringer, tillæg for historiske investeringer, forventet bortfald af væsentlige omkostninger siden , samt fradrag af et generelt og et individuelt effektiviseringskrav. Endvidere skal der i henhold til bekendtgørelsens 5, stk. 2, korrigeres for en årlig engangsregulering som følge af forskelle mellem tidligere indregnede forventede afskrivninger fra investeringsplanen og faktiske beløb fra investeringsregnskabet for det år, der ligger to år forud for prisloftåret. Desuden foretages en årlig engangsregulering for forskellen mellem selskabets faktiske indtægter og indtægtsrammen, jf. 6, i det år, der ligger to år forud for prisloftåret. I prisloftbekendtgørelsens 6, stk. 1, fremgår nærmere regler om, hvilke beløb, der tilsammen ikke må overstige den maksimale ramme for et vandselskabs primære indtægter. Det er denne bestemmelse, der definerer, hvorledes korrektionen for overholdelsen af indtægtsrammen i foregående prisloft skal ske. Endvidere korrigeres i prisloftet for forskellen mellem tidligere indregnede forventede beløb for driftsomkostninger til opnåelse af miljø- og servicemål, 1:1 omkostninger samt nettofinansielle poster og de faktiske beløb i henhold til reguleringsregnskabet for året to år forud for prisloftsåret, jf. dog 9, stk. 2, og 13. Endelig korrigeres for forskellen mellem tidligere indregnede forventede beløb til øgede driftsomkostninger, jf. 8, stk. 2 og 3, og de faktiske afholdte udgifter, jf. 25, jf. prisloftbekendtgørelsens 5, stk. 2.\n15 15/15 Ved fastsættelsen af prisloftet kan kun indregnes relevante udgifter, omkostninger og indtægter fra aktiviteter omfattet af 1, stk. 2, jf. 5, stk. 4. Det fremkomne beløb udgør selskabets indtægtsramme, som til sidst divideres med den debiterede vandmængde i 2014 for at få selskabets prisloft for 2016 opgjort i kr. pr. m 3, jf. 5, stk. 5. Af 6, stk. 2, fremgår nærmere om muligheden for at få en for selskabets indtægtsramme betydelig indtægt indregnet i prisloftet. Dette kan i særlige tilfælde ske over en periode på op til 5 år, gældende fra det følgende års prisloft. For uddybning af ovenstående henvises til Forsyningssekretariatets vejledninger om prisloftet og benchmarkingen i Vandselskaberne skal efter prisloftbekendtgørelsens 18, stk. 1, senest den 15. april hvert år indsende de nødvendige oplysninger til brug for Forsyningssekretariatets fastsættelse af prisloftet for det efterfølgende år. Forsyningssekretariatet fastsætter i den forbindelse hvilke oplysninger og data, der er nødvendige, jf. 18, stk. 2. Hvis et vandselskab ikke indsender de fornødne oplysninger til Forsyningssekretariatet til brug for fastsættelse af prisloftet, kan Forsyningssekretariatet i henhold til 7 skønsmæssigt fastsætte de manglende oplysninger. Forsyningssekretariatet skal senest den 15. september hvert år sende udkastet til vandselskabets prisloft for det følgende år i høring hos vandselskabet. Høringsfristen er 2 uger, jf. bekendtgørelsens 19, stk. 1. Forsyningssekretariatet skal senest den 15. oktober hvert år træffe afgørelse om vandselskabets prisloft for det følgende år, jf. 19, stk. 2.


Allisfashion: Marimekko – tilbage til rødderne\nMarimekko – tilbage til rødderne\nAllerede i tre uger, har Marimekkos første Conceptstore i København prydet gaden på Gl. Mønt, og i går fejrede man officielt åbningen af den nye butik. Her fik pressen og kendisser lov til at få et smugkig på næste års S/S 10 kollektion.\nMed en drink i den ene hånd og kamera i den anden, prøvede jeg yndigt og stilfuldt, at nippe til forfriskelsen mens jeg tog billeder af alt fra de farverige kopper på butikkens hylder til de eksklusive kjoler, der hang på mannequinerne.\nSelvom jeg elsker indretningsdesign, fokuserede jeg mest på Marimekkos tøjdesign, som i årtier har været kendt og respekteret i hele verden.\nDen funktionalistiske ide om enkelthed, komfort og tidløshed, der prægede Marimekkos oprindelige tøjdesign, er stadigvæk nærværende i deres S/S 10 kollektion. Her var der alt fra smukke kjoler til buksedragter, leggins, nederdele og jakker, der i deres form og de rige naturlige materialer gør plads til kroppens frie udfoldelse.\nKollektionen låner fra Marimekkos forskellige stilarter og perioder. Eksempelvis leges der med de forskellige print, der omfatter alt fra striber, ornamentik, op art og så de helt klassiske og muligvis mærkets mest eftertragtede: Unikko – prints.\nSilhuetten bevæger sig til tider væk fra kroppen og understreger kroppens lange linjer, men her kan man også finde tøjstykker hvor taljen markeres let og stilfuldt, og hvor der derfor brydes med de lange linjer.\nKjolernes længde varierer mellem alt fra mini, til lige over og under knæerne, så der er både noget til det yngre og det ældre publikum, og som noget nyt kommer Marimekko i samarbejde med den talentfulde Julia Lundsten, også til at lancere en skokollektion i sommer 2010.\nJeg er selv sucker for sko, så dem lagde jeg mærke til med det samme. Efter min mening har Marimekko også i deres skokollektion formået at skabe et ’up to date look’, samtidig med at de gennem de naturlige materialer og printet er tro mod deres rødder.\nEn sød PR- medarbejder iført sko fra Marimekkos s/s 10 kollektion.\nEt par modebloggere var også til stede, en af dem iført sød kjole med print.\nIndsendt af Jazz kl. lørdag, august 22, 2009\nAnne-Sofie august 25, 2009\nJeg var også ret så vild med flere af de ting, der blev vist frem - ikke mindst skoene! De er enormt flotte.\nJasmina august 26, 2009\nJa deres sko er faktisk ret fine. De er ikke fashionforward, men de er i tidsånden og passer godt til mærkets image.\nJa det er fantastisk med alle de flotte nye design som Marimekko har skabt, hvor er vi mange der har savnet Marimekko i København, nu skal vi bare have fortalt alle veninderne, at hvis de skal være foran med det nye opcomming high-end brand, ja så er det et must at besøge www.marimekkocopenhagen.dk eller gå et smut til


Nord-Lanzarote - Gratis Guide til Lanzarote\nStøt Gratis Guide til Lanzarote - 20 kroner er fint! Brug Mobilepay: 20216673.\nI nord skifter højderne ofte og dramatisk. Fra store grå massiver ned til yndige palmelunde og dramatiske dalstrøg i et væld af farver og former. Et grønt spisekammer, med en undergrund udhulet af enorme grotter, der både går i dybden og ud i havet.\nFlere billeder nede i teksten.\nKør mod Tahiche for at besøge Cesar Manriques fantastiske hjem. Det ligger på venstre side, få meter ad vejen mod San Bartolomé. Krydset med den store skulptur kaldes Cruce Manrique (Manrique-krydset). Det var ved udkørslen, at han blev dræbt i sin bil i 1992.\nTaro de Tahiche, ma-lø 10-18, entre/børn gratis tlf. 928 84 31 38, www.fcmanrique.org\nDer er tale om et privat hjem, som er indrettet til kunstmuseum til ære for dets tidligere ejer, kunstneren César Manriques. Han har selv tegnet huset, der er opført i fem store vulkanske luftlommer, dannet under vulkanudbruddet i 1730. Imellem lommerne har han bygget gange, så man går faktisk rundt i en vulkan. Visse steder er gangene så smalle, at de fede må give fortabt. Fx sad den tyske forbundskansler Helmuth Kohl uhjælpeligt fast under et besøg, men han var også stor. Andre steder har huset store lyse rum med de detaljer, som Manrique er kendt for. Et sted vælter lavaen langt ind i stuen, for væggene er bare bygget uden om det forstenede lava. En vulkanbobbel er naturligvis udnyttet til swimmingpool. Selv kunstnerens toilet med lavavægge, kan man se. Det bliver derfor meget hurtigt et besøg i Manriques imponerende hjem, men der er altså også meget kunst at kigge på. Huset, der ligger i mange niveauer, er på 1800 m2, og selve grunden er 30.000. Stedet er også hovedkvarter for Manrique-fonden, hvis formål er at støtte kunstnerens arbejde og eftermæle.\nOmkring byen ligger mange kaktus-landbrug, der stadig producerer Lanzarotes cochenille-lus. Herfra og nordpå kører man langs et endeløst puslespil af kaktusmarker. Og det er der blevet en turistattraktion ud af:\nJardín de Cactus, Guatiza, dgl. 10-18, entré/børn gratis, tlf. 928 529 397.\nEn rund park formet som et amfiteater omgivet af tyk vulkansk lavasten. Det futuristiske ørkenlandskab med små gadekær og bizarre lavaskulpturer er designet af César Manrique. Bedene er dækket af planter – flere end 1400 arter. Der er 9000 kaktusser fordelt på 900 arter, og det hele er samlet omkring en af øens sidste vindmøller. Møllen blev engang brugt til at male majs til mel.\nArrieta er en hyggelig by, som især er kendt for et par gode restauranter, der ligger behageligt ud til havnen. Miguel, på Arrietas havnemole, er en rustik fiskerestaurant med flot udsigt, blæksprutter og hummer anbefales, lukket ma.\nJameos del Agua, nord for Arrieta, 10-18, entré/børn gratis, tlf. 928 848 020\nDet kan virke noget grotesk, at man skal betale entre for at se et konferencecenter og en natklub - midt på dagen. Men den vulkanske grotte har ikke desto mindre et stort besøgstal. Man kommer for at nyde stedets poetiske atmosfære og for at se lyset strømme ind og slå smut i den underjordiske sø. Den vulkanske grotte er indrettet af Cesar Manrique og er åben i begge ender. Grotten er en del af det vulkanske rør, som er presset gennem jorden ved et udbrud fra vulkanen La Corona, øens største. Det stille vand i grotten kommer direkte fra Atlanterhavet, og man kan her se flod og ebbe meget præcist. Den krystalklare sø er det eneste sted i verden, hvor der lever små hvide krebsdyr, Munidopsis polimorpha, der er født blinde. Det er disse krebsdyr, der ses som symbol flere steder på øen. Et af de største hulrum er indrettet som auditorium med plads til ca. 1000 personer, hvor der også gives koncerter. For enden af søen fører en trappe op til en elegant swimmingpool i midten af en klippehave. Om aftenen, tirsdag, fredag og lørdag forvandles hulen til en underjordisk natklub, åbent 19-03. Om dagen må man nøjes med beroligende toner fra højttalerne.\nDer er ikke noget galt at sige om det meget smukke anlæg. Det er virkelig smukt, og sikke en ide at lave det voldsomme rum omkring en vulkanskabt sø om til en restaurant, som om aftenen er natklub og diskotek. Det eneste mærkelige, er, at man skal betale for at se det. Og entren er ret hamber i forhold til, at man får lov til at spadsere ned ad trappen til grottesøen og op igen. Her er også et museum for vulkaner, og det er vel nok det kedeligste, jeg nogensinde har set. Planche efter planche. Der stod dog på et skilt (marts 2017), at man arbejder på forbedringer, og det kan kun gå for langsomt. Prøv endelig toiletterne med verdens bedste udsigt. De er næsten entreen værd. Se foto-serie fra stedet:\nCueva de los Verdes, åbent. 10-17, ture hver hele time, ca. 50 min., entré/børn gratis, tlf. 928 848 484.\nDen grønne grotte ligger på den anden side af hovedvejen i forhold til Jameos del Agua. Den er en del af samme mageløse fænomen – et underjordisk rør, som er blevet presset igennem jorden af vulkanen La Corona i en længde af 7 km, altså et godt stykke ud i Atlanterhavet. Røret er nærmest blevet pustet ud. En lavastrøm er kun nået at størkne på ydersiden, før en ny har pustet indmaden ud. Det er formentligt sket over flere gange for 3-5000 år siden, og til sidst har den altså pustet denne tunnel. Det er en af de længste vulkanske tunneler i verden, og i den atlantiske del er der sat verdensrekord i undervandsgrottedykning, da en mand dykkede 1,56 km. Her søgte guancherne tilflugt, når pirater hærgede kysterne. Publikum har kun adgang til 1 km af røret, men undervejs ser man et utroligt kalejdoskop af farver og former. Her er også en 20 cm dyb sø, men det blanke spejl giver indtryk af, at man kigger lige lukt ned i Jordens indre. Tunnelen er ejet af den spanske stat, og der udvindes store mængder mineraler. Så det er et meget givtigt hul i jorden. Rundvisningen er nok ikke lige sagen for folk med klaustrofobi. Der er små rum og smalle stier med udsigt langt ned.\nEfter Cueva de los Verdes kan man komme direkte til Mirador del Rio ved at køre mod vest. Man kan også køre ad hovedvejen mod Orzola i et fantastisk landskab, hvor en lang, lige vej skærer sig igennem Coronas Mal Pais (betyder: dårlig jord). Det virker, som om man kører direkte igennem en juledekoration med grønt lav og vortemælk og flot udsigt til vulkanen.\nByen kaldes for »De 10.000 Palmers By«, og der er måske ikke lige 10.000, men der er flere end noget andet sted på De Kanariske Øer. Byen har en nærmest orientalsk stemning. De 3000 indbyggere bor i små, firkantede, hvide huse, og de samles gerne under de indiske benzoe-træer på byens fredelige plads.\nMan får et godt indtryk af byen fra øens højeste punkt, få kilometer fra Haría, Peñas del Charce (670 m), med en militærinstallation på toppen, og fra Mirador de Haría. Fiesta fejres 30. august.\nCasa-Museo César Manrique, åbent dgl. 10.30-15.30, entre 10 euro, tlf. 928 84 31 38, www.fcmanrique.org. Landets berømte arkitekt boede de sidste år af sit liv i den smukke palmeby. Huset fortæller og viser de mere private sider af multikunstneren med en række af hans personlige ejendele. Og som i hans andet hjem ved San Bartolomé, nu fondens hjemsted, er der også gjort noget ud af alle detaljer, med badeværelser, der er i pagt med naturen. Han er begravet på byens kirkegård.\nRestauranten El Cortijo har et godt rustikt kanarisk køkken i et gammelt byhus, åbent 11-22\nLanzarotes nordligste by har en hyggelig havn med flere små barer og restauranter. Dagen igennem kan man se fiskerbåde lande fangster, og mange af de rigtige godbidder ryger direkte op i byens restauranter. Der er flere smukke strande mellem Orzola og Jameos del Agua, men ved Playa de la Canteria vest for Orzola kan det være farligt at bade, især strækningen tæt på Orzola, hvor strømforholdene er så vanskelige, at selv større både skal være opmærksomme.\nØen ligger kun 2 km fra kysten og er 27m2 – kun lidt større end Anholt. Her bor ca. 600, hvoraf de fleste arbejder på Lanzarote. Der er ikke meget andet end ørken, strande og et par udslukte vulkaner, men det ser godt ud. Øen fik sit navn Den Yndefulde af Jean de Béthancourt, da han kom på erobringstogt i 1400-tallet. Øen er skabt af fire vulkaner, den højeste, Pedro Barba – den skæggede Peter – er på 266 m. Imellem de to landsbyer, Caleta del Sebo og Caleta de Pedro Barba, ligger nogle af verdens flotteste og bedste strande, og man har det meste for sig selv. En skøn udflugt, hvis man trænger til ro og fred. Man kan vandre forbi vulkanen Pedro Barba gennem ørkenlandskabet nordpå til Playa de las Conchas, som strækker sig over flere kilometer på øens nordlige del – lej et æsel eller bliv kørt i jeep. Herfra er der udsigt til småøerne Montaña Clara og Alegranza.Er tiden til det, så tag en overnatning på en af de små pensiones i Caleta del Sebo. Der bliver virkelig mørkt om natten.\nMan kan få en fisker til at sejle en til Montana Clara. Øen er ubeboet, den har kun en vulkan (256 m), der til gengæld har lagt et lag sod ud over det hele. Der er ingen strande, og der i det hele taget næsten ingenting.\nLineas Maritimas Romero sejler til La Graciosa, 4 afgange dgl. Afgangstiderne skifter sommer og vinter. Turen tager 15 min. - også med glasbund. tlf. 928 84 20 55\nMirador del Rio, dgl. 11-17.45, entré, tlf. 928 173 536\nUdsigtspunktet står som en mægtig forstavn (500 m o.h.) på Lanzarotes nordspids, og mange er imponerer over udsigten - jeg synes, at det lige knap og nap er værd at køre efter. Man kan man da se det azurblå El Rio-stræde og øen La Graciosa. Længere ude de små holme, Montaña Clara og Alegranza. Til venstre er der udsigt til den stejle klippekyst Risco de Famara, der byder på øens mest eventyrlige vandreterræn med mange sjældne fugle- og plantearter. Famara-klippen er den vigtigste botaniske enklave i øgruppen med mere end 20 endemiske arter. Man kan også se ned på El Rios gamle saltbassiner. Udsigtspunktet er bygget på fundamentet af en gammel fæstning, som var værn mod piratangreb i 1600-tallet. César Manrique stod for indretningen og skiftede det gamle batteri ud med cafeteria og panoramavinduer og en række udsigtspunkter ved siden af og på restaurantens tag. Nogle vil mene, at det er lidt ublu at tage entre til et cafeteria, for udsigten kan man jo ligeså godt nyde ganske gratis en smule til venstre for cafeteriaets indgang. Men er det frokosttid, er det da fint at få udsigt, der kan gøre den tørre sandwich til en himmerigsmundfuld.\nGuinate Tropical Park, 10-17, entré/ 4 for børn, tlf. 928 83 55 00


Bedste 7 Pounds • Hurtig levering\nMasser af internet foretagender yder på nuværende tidspunkt flere leveringsformer. Det mest populære er nu om stunder at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente de bestilte produkter når du har mulighed for det. Leveringsmetoden er jo meget enkel, og typisk desuden den mest betalelige fragtform ved køb af 7 Pounds.\nDu bør endvidere afveje for og imod at få leveret til din bopæl eller ud til din arbejdsplads. Denne er i mange tilfælde en sjat mere bekostelig, men også temmelig overkommelig. Den prisbilligste leveringsmetode er dog selv at hente varerne, hvilket dog er betinget af at du bor med kort afstand til e-forhandlerens bopæl.\nFragttiden på er jo super væsentlig i tilfælde af at du har behov for varerne med det samme, og med det formål er det relativt på sin plads at vi dobbelttjekker det anslåede leveringstidspunkt på det vedkommende produkt.\nFlere e-handler frembyder levering på næstkommende hverdag på mange varer, eksempelvis 7 Pounds, hvilket dog regnes ud fra at bestillingen anbringes inden et givent tidspunkt, med hensynstagen til at de højst sandsynligt kan nå at få ordren skippet afsted inden lagermedarbejderne får fri.\nNogle få forretninger på nettet yder gebyrfri levering, men typisk kun når man indkøber for et præcist beløb. Alternativt kunne du snuppe den billigste leveringsmulighed, hvilket gerne – uden hensyn til om du er i Kolding, Frederiksværk eller Bjerringbro – vil være at få fragtfirmaet til at køre dine produkter til et udleveringssted.\nDet er efterhånden temmelig ligetil for forbrugerne at lave prissammenligning hos forskellige online webshops, og med det motiv har flertallet af internet webshops set sig nødsaget til at trykke salgspriserne på varerne – til drenge og piger, men også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange frembyde portofri fragt.\nTil gengæld kan det til hver en tid vise sig indbringende at sammenligne flere webbutikker efter rabatkoder på 7 Pounds før du bestiller, således at man er velinformeret til at opnå den billigste pris.\nMan bør bare ikke glemme, at hvis en e-forretning reklamerer et produkt til en udsalgspris der kan ses som urealistisk beskeden, så er det i nogle tilfælde være et faresignal om en fup internet forhandler. Bestillinger med betalingskort er i hvert fald omfattet af et regulativ, som værner kunden imod uærlige internet virksomheder.\nVi går generelt ind for kortbestillinger eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du udnytte et afbetalingstilbud som for eksempel ViaBill, forudsat du vil afbetale prisen i flere bidder.\nFør folk handler på en shop bør de uden tvivl skimme netbutikkens vilkår, det er dog i mange tilfælde ikke særlig sjovt.\nEn anden løsning kunne derfor være at finde ud af om netshoppen er godkendt af e-mærket, eftersom det bør være et bevis på at netshoppen føjer de officielle danske regler, tillige med at netshoppen undertiden besøges af sagkyndige der er indført i reglerne på området. Desuden giver det dig lejlighed til at blive hjulpet, hvis du udsættes for problemstillinger med din bestilling.\nDesuden er det en hjælp at kunden er påpasselig med de mest vedkommende regler i forbindelse med ordren, som eksempelvis den ombytningsrettighed internet firmaet tilbyder. Her er det også essesentielt, at man altid bibeholder ens købsbekræftelse, så man senere vil kunne bekræfte sit køb af 7 Pounds, ligegyldigt om du skal købe en gave til en kvinde eller mand.\nTrustpilot medfører aldeles sikre løsninger til at undersøge ret mange øvrige forbrugeres bedømmelser og derved kan det anbefales, at du besigtiger internet forhandlerens bedømmelser af 7 Pounds forinden du placerer din ordre.\nFacebook præsterer derudover altid pæne genveje til at få indtryk af e-forhandlerens popularitet. Desuden ser vi en række e-butikker som gør det muligt at ytre en vurdering af deres købsoplevelse, som lige så vel kan tages i brug til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side finansieres af reklameindtægter. Vi har aftaler med en masse online forhandlere i form af at vi markedsfører butikkernes tilbud, og indhenter betaling når de besøgende vi sender videre foretager en handel.\nOplysninger omkring varer og internet webshops opretholdes hyppigt, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for forandringer der muligvis er udført siden vi sidste gang opdaterede de viste data.


Mode og Myter: Golden Globes Jokes\nGolden Globes Jokes\nJeg har læst meget godt om Tina Fey og Amy Poehlers værtinde evner til det nyligt afholdte Golden Globes. Og de er bestemt også underholdende, som I kan se på ovenstående videoer. Og til mine lidt ældre læsere - er Daniel Day Lewis ikke lidt af en hot ældre mand (se slutningen af første video)?\nHan har i hvert fald ekstremt meget karisma, og jeg er helt vild med ham som skuespiller. Jo, han har et eller andet over sig :-)\n15. januar 2013 kl. 10.21\nJeg har aldrig rigtig tænkt på ham i de baner før - men jeg kan godt lide smilende mænd, så måske det var 'triggeren'. Men godt at høre, at jeg ikke er helt afmarcheret haha!:)\n15. januar 2013 kl. 18.01


En stærk ejerledelseskonference | Industriens Fond\nEn stærk ejerledelseskonference\nCenter for Ejerledede Virksomheder bød i dag velkommen til årets ejerledelseskonference under overskriften 'Ejerledelse – stærkere lederskab & bedre ejerskifte'.\nGodt 130 ejerledere og rådgivere spidsede ører i Porcelænshaven på CBS, da Center for Ejerledede Virksomheder tog hul på sommeren med fire varme indslag om ejerlederens personlige tilknytning til virksomheden.\nDet første indslag kom fra adm. direktør Thomas Hofman-Bang, Industriens Fond, der beskrev ejerledelses betydning for det danske erhvervsliv, og satte ord på hvorfor det er et vigtigt punkt på Industriens Fonds dagsorden. Små og mellemstore virksomheder udgør godt og vel 99 % af alle danske virksomheder og står for cirka 50 % af omsætningen. Og af de virksomheder udgøres 80 % af ejerledede virksomheder, der derfor spiller en stor rolle.\nThomas Hofman-Bang, adm. direktør, Industriens Fond.\nIndustriens Fond arbejder målrettet for at komme mindre og mellemstore virksomheders udfordringer med teknologi og eksport til livs med årlige uddelinger til programmer, temaindkaldelser og projekter om blandt andet ledelse og ejerskifte.\nForsker i ejerledelse, professor Kasper Meisner Nielsen fra CBS, fortsatte konferencen med at tale om værdien af planlægning, risikoen ved at have en specifik nøgleperson i ejerledede virksomheder, de planlægningsmæssige udfordringer samt de markedsmæssige og institutionelle udfordringer – emner som alle er behandlet i Center for Ejerledede Virksomheders nu syv publicerede rapporter.\nEjerlederes mentale barrierer og muligheder for exit blev efterfølgende sat i fokus, da erhvervspsykolog og lektor Ann-Louise Holten, Københavns Universitet, introducerede to afgørende psykologiske faktorer i forbindelse med exit: identifikation – hvor vigtig er virksomheden for ejerlederens identitet og tilværelse, samt behov for kontrol – hvor vigtigt er det for ejerlederen af have kontrol med virksomheden.\nAnn-Louise Holten, lektor, Københavns Universitet.\nAfslutningsvist introducerede adjunkt Ellen M. Korsager fra Copenhagen Business School det nye dialogværktøj Ejerskiftebarometeret, som er et værktøj til personlig afklaring ved exit. Der kan hjælpe rådgiver og ejerleder med at afklare, i hvor høj grad ejerlederen identificerer sig med virksomheden, og i hvor stort et omfang ejerlederen har behov for kontrol.\nUdover Ejerskiftebarometeret har Center for Ejerledede Virksomheder også udviklet Ejerstrategi-kortet – et online værktøjet til at få indsigt i, hvilke strategiske overvejelser, man som ejerleder kan gøre sig for at vælge den bedst mulige langsigtede ejer- og ledelsesstruktur for sin virksomhed.\nLæs mere om Ejerskiftebarometeret\nLæs mere om Ejerstrategi-kortet\nI samarbejde med CBS og INSEAD etablerede Industriens Fond i 2014 Center for Ejerledede Virksomheder. Centeret udsprang af en temaindkaldelse som Industriens Fond afholdte i 2013.\nTemaindkaldelser i Industriens Fond\nPlanlægning af virksomhedens fremtid med onlineværktøjet Ejerstrategi-kortet.\nEjerskiftebarometeret er et dialogværktøj til at hjælpe ejerleder med personlig afklaring og handling i forbindelse med exit.\nPå baggrund af projektet er gruppen Center for Ejerledede Virksomheder blevet oprettet, hvor der informeres yderligere om initiativet og arbejdet med ejerledelse, ejerskifte og virksomhedsoverdragelser.\nEventuelle spørgsmål angående Industriens Fonds støtte til projektet kan stilles til fondens sekretariat.


VANDSEKTOR – UDVIKLING ELLER AFVIKLING: Forskelle i investeringsbehov og arven fra bruddet med den offentlige forvaltning har medført store forskelle i danske vandselskabers gæld. Fortsætter gælden med at vokse, kan det have konsekvenser for vandkvaliteten og priserne, vurderer jurist med speciale i forsyning (Rettet).\nAf Emma Gelbjerg-Hansen og Steffen Moses\nOffentliggjort: 12.11.19 kl. 11:11\nRettet 15. november kl. 15.44: Før fremgik en del serviceselskaber i grafikken. De er nu fjernet.\nDanske vandselskabers gæld har over de sidste ti år vokset sig syv gange så stor, men der er enorme forskelle på, hvor meget gæld de enkelte selskaber har optaget.\nDet viser et udtræk fra det centrale virksomhedsregister (CVR), som CleantechWatch har lavet.\nHer fremgår det, at gælden for de fem mindst forgældede aktieselskaber udgør under 4 pct. i forhold til egenkapitalen, mens gælden for de fem mest forgældede aktieselskaber udgør op mod 98 pct. i forhold til egenkapitalen.\nDe store forskelle skyldes grundlæggende set forskelle i investeringsbehovet hos selskaberne, fortæller Bertel Ifversen, der er seniorkonsulent i brancheorganisationen Danva.\n"Behovet er drevet af forskellige ting – nogle selskaber har måske slidte anlæg eller ledninger, hvor investeringsbehovet er stort, og derfor skal man ud og låne rigtig meget, mens andre måske ikke står over for en lige så stor investeringspukkel," siger han.\nDer er omkring 2400 vandforsyningsselskaber i Danmark, hvoraf langt de fleste er forbrugerejede andelsforeninger. Knap 100 er aktieselskaber, og udtrækket fra CVR-registret er lavet alene med de vandselskaber, der er aktieselskaber, da der ikke er data for andelsforeningerne.\nLangt de fleste af aktieselskaberne er store kommunalt ejede vandselskaber.\nDe kommunalt ejede vandselskaber blev udskilt fra den offentlige forvaltning for snart ti år siden. Selskaberne blev herefter regulatorisk værdiansat på baggrund af, hvor meget kapital de havde stående i f.eks. jord, rør og anlæg. Samtidig blev selskaberne underlagt en økonomisk regulering, der bl.a. betyder, at selskaberne skal lånefinansiere til deres investeringer i et forsøg på at holde taksterne for forbrugerne nede.\nArven fra bruddet og værdiansættelsen af selskaberne hænger stadig ved, og det har også medført store forskelle i vandselskabernes gæld, fortæller Bertel Ifversen.\n"Det er klart, at hvis du har et meget nyt anlæg, så er det også mere værd, og så har du heller ikke samme investeringsbehov, som hvis du har et nedslidt anlæg med kort restlevetid. Det har indflydelse på, hvor store afskrivninger selskaberne må opkræve hos kunderne og dermed også for hvor meget gæld, man har behov for at optage," siger Bertel Ifversen og fortsætter:\n"Hvis du kommer ind med en lav værdiansættelse og et gammelt, nedslidt anlæg, så skal du typisk i gang med reinvesteringer hurtigere og må ikke opkræve så meget hos kunderne. Det betyder, at du på et tidspunkt typisk skal ud og låne rigtig meget."\nHvis tingene er slidt op før tid, så får du en dobbelt belåning på dem. Det kan give problemer med likviditeten i vandselskaberne – var de private virksomheder, ville de gå konkurs.\nSteen Hjelm Sørensen, ejer af Forsyningsjuristen\nDen udlægning er Steen Hjelm Sørensen, der ejer Forsyningsjuristen og bl.a. har speciale i vandsektorlovens indvirkning på branchen, enig i.\n"De her selskaber er født med en eller anden bagage fra kommunerne, som de er blevet udskilt fra. Nogle af dem har haft store udgifter til ny teknologi eller opgraderinger af ledninger. Men alt, hvad der skal fornyes, skal der lånes til – man må ikke henlægge noget til fornyelse, det er dybt tåbeligt," siger han.\nMed den økonomiske regulering af vandselskaberne er vandtaksterne også kontrollerede, hvilket betyder, at prisen for vand som hovedregel aldrig må overgå vandselskabets omkostninger. Hvis vandselskabet foretager en ny investering, må forbrugeren kun betale for den slitage, som forbrugeren indirekte påfører.\nSlitagen er bestemt af en estimeret levetid på investeringen. Det betyder mere konkret, at hvis en ledning til 75 mio. kr. er estimeret til at kunne fungere i 75 år, så må vandselskabet kun opkræve en mio. kr. fra forbrugerne årligt. Men som CleantechWatch tidligere har beskrevet, er problemet, at de estimerede levetider for investeringerne ofte er for optimistiske.\nDet er noget, der bekymrer Steen Hjelm Sørensen. Han frygter, at den voksende gæld og de optimistiske levetider vil betyde højere takster for forbrugeren og dårligere vandkvalitet.\n"Vi kan ende med at få nogle dårligere vedligeholdte vandforsyninger, fordi de skal betale for meget tilbage for hurtigt i forhold til, hvad der bliver indregnet i den pris, de må opkræve. Der er ikke et match mellem afviklingsperioden på gælden og den tid, man har til at afskrive på," siger Steen Hjelm Sørensen og fortsætter:\n"Hvis tingene er slidt op før tid, så får du en dobbelt belåning på dem. Det kan give problemer med likviditeten i vandselskaberne – var de private virksomheder, ville de gå konkurs. Men på grund af ejerstrukturen kommer vi ikke derhen. I stedet har det kun én konsekvens: prisen på vand for forbrugeren bliver dyrere. Hvor skal selskaberne ellers sende regningen hen?"


Spring N' Slide Hoppeborg | Coolstuff\nFyld dagene med hop, spring og grin med din egen hoppeborg i haven! Den store og oppustelige hoppeborg Bestway Spring N' Slide har desuden en sjov rutsjebane og har plads til tre hoppende børn samtidig. Hoppeborgen passer til børn i alderen 3-8 år og er beregnet til udendørsbrug.\nAt hoppe på jorden er sjovt, at hoppe på en trampolin er sjovere, men sjovest af alt er det garanteret at hoppe rigtigt løs i en oppustelig hoppeborg! Den store hoppeborg Bestway Spring N' Slide passer perfekt til hop, spring og leg i massevis – og den oppustelige rutsjebane ved udgangen gør næppe legen kedeligere!\nOppustet måler hoppeborgen cirka 245 x 145 cm og har plads til tre børn ad gangen. Nettet på siderne holder hoppende børn inde i hoppeborgen samtidig med, at voksne kan holde et vågent øje med vilde hoppere. Bestway Spring N' Slide er beregnet til udendørsbrug, og den medfølgende pumpe tilsluttes en almindelig stikkontakt. Det varer ikke mange minutter, før du har forvandlet haven eller børnefødselsdagen til et paradis for glade og hoppende børn. Alt bliver ganske enkelt ekstra festligt, når man har sin egen hoppeborg med rutsjebane at lege i!\nFakta om Bestway Spring N' Slide Hoppeborg\nOppustelig rutsjebane at glide ned ad\nSider med net giver forældrene overblik over legen og forhindrer, at hoppende børn kommer til at hoppe ud\nStor hoppeborg til udendørsbrug\nBlæser til at holde hoppeborgen oppustet medfølger. Hoppeborgen pustes op på 2 minutter\nDen medfølgende blæser tilsluttes en almindelig stikkontakt, 220-240V\nBemærk, at blæseren skal være i gang hele tiden, mens hoppeborgen anvendes\nBeregnet til maksimalt tre børn ad gangen\nMaksimal total belastning: 91 kg\nMaks. vægt per barn: 45 kg\nAnbefales til børn med en maksimal højde på 140 cm\nMål, oppustet: cirka 245 x 200 x 145 cm\nMål, emballage: 40,5 x 41,5 x 47 cm\nVægt, emballage: cirka 19,5 kg\nMateriale: PVC-beklædt polyester\nModel: Bestway Constant Air Spring N' Slide Park Bouncy Castle\nAnbefales til børn 3-8 år\nIkke egnet til bør under 3 år


Over en femtedel af studenterne på Bornholm er ikke begyndt på en uddannelse 27 måneder, efter de fik huen på.\nti 06.02.2018, 13:36\n20,3 procent af de bornholmske unge, der gennemførte en gymnasial uddannelse i 2014, var 27 måneder senere stadig ikke kommet i gang med en videregående uddannelse. Det viser tal fra Undervisningsministeriet.\n- Det er en skam, at så mange står med en gymnasial eksamen, som de ikke ved, hvad de skal bruge til. Det understreger bare, at der er behov for, at de unge (og deres forældre) i højere grad begynder at kigge andre veje, når det er tid til at vælge den videre uddannelsesvej efter folkeskolen – det kunne jo for eksempel være en idé at søge mod erhvervsskolerne i stedet, siger Kurt Sjøholm, Knudsker El og medlem af Tekniq-råd Hovedstaden.\nPå blot fire år er andelen af unge i Bornholms Regionskommune, der 27 måneder efter endt studentereksamen stadig ikke er kommet i gang med en videregående uddannelse, steget fra 16 procent af studenterne i 2010 til 20,3 procent (2014). Det til trods for at man de senere år fra politisk hold har haft fokus på at få de unge hurtigt videre igennem uddannelsessystemet.\nIfølge Tekniq kan en forklaring være, at for mange unge vælger en gymnasial uddannelse uden at tænke over, at den kun kvalificerer dem til at starte på en videregående uddannelse. De gymnasiale uddannelser har ikke et erhvervsrettet fokus, som gør de unge parate til et job.\nI stedet ville Tekniq ønske, at flere unge valgte at søge ind på erhvervsuddannelserne, der i højere grad målretter de unge til et liv på arbejdsmarkedet.\n- Det er værd at bemærke, at netop erhvervsskolerne jo tilbyder uddannelser, der bringer de unge direkte ind på arbejdsmarkedet. Samtidig får man inden for en række fag, ikke mindst når det gælder installationsbranchen, faktisk en løn, der betyder, at man over et helt liv kommer til at tjene mindst lige så meget som mange akademikere, siger Kurt Sjøholm og uddyber:\n- Med en uddannelse som eksempelvis elektriker eller inden for vvs-energiområdet får man en lang række karriere- og videreuddannelsesmuligheder. Det gælder også dem, der netop nu står med en ubrugt studentereksamen. De kan få en god start på arbejdslivet med forkortede uddannelser som elektriker eller inden for vvs-energi.\nUdviklingen på Bornholm følger samme tendens som resten af landet, hvor det især er unge med HF-eksamen (29 procent), der tilsyneladende falder ud af uddannelsessystemet, efter at de har fået huen på hovedet, mens det tilsvarende tal for HTX’erne er nede på 15 procent.


Nettoværdi - mæglereLæs Mere\nVigtigste » mæglere » Nettoværdi\nHvad er netto værd?\nNettoværdi er et kvantitativt koncept, der måler en enheds værdi og kan være gældende for enkeltpersoner, virksomheder, sektorer og endda lande. Enkelt sagt er nettoværdien forskellen mellem aktiver og forpligtelser. Positiv nettoværdi betyder, at aktiver overstiger passiver, mens negativ nettoværdi beskriver det modsatte scenarie.\nForståelse af netværd\nNettoværdi (aktiver minus forpligtelser) måler den økonomiske sundhed. Et aktiv er alt, hvad der ejes og har monetær værdi, mens forpligtelser er forpligtelser, der nedbryder ressourcerne. Aktiver kan være likvide, når de er eller kan let omdannes til kontanter (som en kontrolkonto). De er ikke-flydende, når det kan tage tid at blive kontanter (som et hjem). Forpligtelser er forpligtelser, der skal betales (som et billån).\nNettoværdi giver et snapshot af en virksomheds nuværende økonomiske stilling. Positiv og stigende nettoværdi indikerer god økonomisk sundhed, mens et fald vil være årsag til bekymring, da det kan være et tegn på et fald i aktiver i forhold til passiver.\nDen bedste måde at forbedre ens nettoværdi, hvad enten det drejer sig om en enkeltperson eller et selskab, er enten at reducere forpligtelser, mens aktiver enten forbliver konstante eller stiger, eller øge aktiverne, mens forpligtelserne enten forbliver konstante eller falder.\nNettoværdi er et kvantitativt koncept, der måler en enheds værdi og kan være gældende for enkeltpersoner, virksomheder, sektorer og endda lande.\nNettoværdien er forskellen mellem aktiver og forpligtelser og giver et snapshot af en virksomheds nuværende økonomiske stilling.\nI erhvervslivet kaldes nettoværdien også bogført værdi eller egenkapital. Faktisk er balancen også kendt som en nettoværdiopgørelse.\nMennesker med en betydelig nettoværdi er kendt som individer med høj nettoværdi (HNWI).\nNetto værdi i erhvervslivet\nI forretningsmæssig sammenhæng kaldes nettoværdien også bogført værdi eller egenkapital. Faktisk er balancen også kendt som en nettoværdiopgørelse. Værdien af en virksomheds egenkapital svarer til forskellen mellem værdien af samlede aktiver og samlede forpligtelser. Bemærk, at værdierne i en virksomheds balance fremhæver historiske omkostninger eller bogførte værdier, ikke aktuelle markedsværdier.\nLåninstitutter undersøger en virksomheds nettoværdi for at afgøre, om den er økonomisk sund. Hvis de samlede forpligtelser overstiger de samlede aktiver, som er negativ nettoværdi, er en kreditor muligvis ikke for sikker på, om et selskab har mulighed for at tilbagebetale sine lån.\nEt selskab, der konsekvent er rentabelt, vil have en stigende nettoværdi eller bogført værdi, så længe disse indtægter ikke er fuldt ud uddelt til aktionærerne som udbytte, men beholdes i branchen. For offentlige virksomheder kan stigende bogførte værdier over tid belønnes med en stigning i værdien af aktier, der handler på markederne.\nNetto værdi inden for personlig økonomi\nEn persons nettoværdi er simpelthen den værdi, der er tilbage efter at have trukket forpligtelser fra aktiver. Eksempler på forpligtelser (gæld) inkluderer pantelån, kreditkortsaldo, studielån, billån osv. En persons aktiver inkluderer kontrol og opsparingskontosaldo, værdi af værdipapirer såsom aktier eller obligationer, hjemmeværdi, markedsværdi af en bil osv. Med andre ord, alt, hvad der er tilbage efter at have solgt alle aktiver og afbetalt personlig gæld, er nettoværdien. Bemærk, at værdien af personlig nettoværdi inkluderer den aktuelle markedsværdi af aktiver og de aktuelle gældsomkostninger.\nOvervej et par med følgende aktiver - primær bolig værdiansat til $ 250.000, en investeringsportefølje med en markedsværdi på $ 100.000 og biler og andre aktiver værdiansat til $ 25.000. Forpligtelser er primært en udestående prioritetsbalance på $ 100.000 og et billån på $ 10.000.\nParrets nettoværdi beregnes derfor som [$ 250.000 + $ 100.000 + $ 25.000] - [$ 100.000 + $ 10.000] = $ 265.000\nAntag, at parrets økonomiske stilling fem år senere er som følger - opholdsværdi $ 225.000, investeringsportefølje $ 120.000, besparelse $ 20.000, bil og andre aktiver $ 15.000; realkreditlån balance $ 80.000, billån $ 0 (betalt af). Nettoværdien fem år senere ville være [$ 225.000 + $ 120.000 + $ 20.000 + $ 15.000] - $ 80.000 = $ 300.000.\nMed andre ord er parrets nettoværdi steget med $ 35.000 til trods for faldet i værdien af deres ophold og deres bil. Stigningen i nettoværdien skyldes, at faldet i bopælsværdi mere end modsvares af stigninger i andre aktiver (såsom investeringsporteføljen og opsparing) samt faldet i passiver.\nEn person kan have en negativ nettoværdi, hvis hans gæld er mere end værdien af hans aktiver. For eksempel, hvis summen af en persons kreditkortregninger, værktøjsregninger, udestående pantebetalinger, autolånsregninger og studielån er højere end den samlede værdi af hans kontanter og investeringer, vil hans nettoværdi være negativ. I dette tilfælde kan den enkelte indgive kapitel 7 til konkursbeskyttelse for at eliminere noget af gælden og for at forhindre kreditorer i at forsøge at inddrive på gælden. Nogle forpligtelser, som f.eks. Børnebidrag, underholdsbidrag og skatter, kan dog ikke opføres. Derudover forbliver en konkurs på en persons kreditrapport i mange år.\nMennesker med en betydelig nettoværdi er kendt som enkeltpersoner med høj nettoværdi (HNWI) og danner det primære marked for formuesforvaltere og investeringsrådgivere. Investorer med en nettoværdi (eksklusive deres primære bopæl) på mindst $ 1 million - enten alene eller sammen med deres ægtefælle - betragtes som "akkrediterede investorer" af Securities and Exchange Commission (SEC) med det formål at investere i uregistrerede værdipapirer tilbud.\nHvis du vil spare lidt tid på beregningen af din personlige nettoværdi, skal du bruge vores gratis netværd Tracker, som giver dig mulighed for at beregne, analysere og registrere din nettoværdi gratis.\nEgenkapital: Hvad investorer har brug for at vide Der er forskellige former for egenkapital, men egenkapital henviser typisk til egenkapitalen, der repræsenterer det beløb, der ville blive returneret til et selskabs aktionærer, hvis alle aktiver blev likvideret og hele virksomhedens gæld blev betalt. mere Akkrediteret investor Akkrediteret investor har den økonomiske raffinement og kapacitet til at tage den høje risiko, høj belønningssti ved at investere i uregistrerede værdipapirer sans visse beskyttelser af SEC mere Personlig regnskab Definition og eksempel En personlig finansieringsoversigt er et dokument, der skitserer en persons økonomiske position på et tidspunkt baseret på deres aktiver og passiver. mere Nuværende del af langfristet gæld - CPLTD Den aktuelle del af langfristet gæld (CPLTD) henviser til den del af langfristet gæld, der skal betales inden for det næste år. mere Beregning af materielle nettoværdier Materielle nettoværdier er oftest en beregning af et selskabs nettoværdi, der udelukker enhver værdi, der stammer fra immaterielle aktiver såsom ophavsret, patenter og intellektuel ejendom. mere Deleveraging: Hvad det betyder, og hvordan det fungerer Deleveraging er, når en virksomhed eller i individuelle forsøg på at reducere sin samlede økonomiske gearing. flere Partner Links\n© 2020 Hvad er netto værd? Nettoværdi er et kvantitativt koncept, der måler en enheds værdi og kan være gældende for enkeltpersoner, virksomheder, sektorer og endda lande. Enkelt sagt er nettoværdien forskellen mellem aktiver og forpligtelser. Positiv nettoværdi betyder, at aktiver overstiger passiver, mens negativ nettoværdi beskriver det modsatte scenarie. 02:09 H Nettoværdi - mæglereLæs Mere


-\tMor, kan du fortællefortaltfortaltesagdesagt mig om dengang, far blev verdensmester i 100 meter-løb?\n-\tHar din far fortællefortaltfortaltesagdesagt , at han har været verdensmester i 100 meter-løb? Det lyder mærkeligt!\n-\tJa, men han fortællefortaltfortaltesagdesagt også, at han ville blive sur, hvis jeg fortællefortaltfortaltesagdesagt det til nogen henne i skolen.\n-\tNej, det har han aldrig fortællefortaltfortaltesagdesagt mig om. Det må være længe før han mødte mig. Men jeg kan fortællefortaltfortaltesagdesagt dig om dengang, far løb fra regningen. Vi var på restaurant sammen, og han havde ingen penge. Og så fortællefortaltfortaltesagdesagt han til tjeneren, at han lige skulle tjekke P-skiven. Og så løb han meget, meget hurtigt.\n-\tHvad fortællefortaltfortaltesagdesagt tjeneren?\n-\tHan fortællefortaltfortaltesagdesagt , at jeg skulle vaske op i fire timer. Ellers ville han ringe til politiet og fortællefortaltfortaltesagdesagt , hvor hurtigt din far kunne løbe.


HJÆLP til et par ingame FM-problemer\nHJÆLP til et par ingame FM-problemer 0 Brugere og 1 Gæst læser i øjeblikket dette emne.\nForfatter Emne: HJÆLP til et par ingame FM-problemer (Læst 891 gange)\n« : 22 Nov 2015, 13:43 »\nJeg har været fraværrende fra Fm i en længere årrække, så har lige et par spørgsmål ift. spillet, som jeg håber i kan besvare.\nJeg har oprettet to taktikker til mit hold. Så er spørgsmålet i forhold til "Kendskab" er den dynamisk, så den bliver til det bedre, jo længere tid de spiller, eller kan den kun påvirkes ved man ændre på instruktionerne i taktikken?\nJeg har netop købt et stort talent, som jeg vil kunne smide ind i diverse kampe, når føringen er komfortabel. Jeg er dog i tvivl, om spilleren udvikler sig mere ved at spille fast i en række under, eller er bedst at have ham i folden, og så få 30 indskiftningskampe i en sæson? Ved godt det muligvis er svært at svare på, da der er mange faktorer i det - hvor mange minutter får han hvis han bliver osv.\nSv: HJÆLP til et par ingame FM-problemer\n« Svar #1: 22 Nov 2015, 14:45 »\n1: Dine spillere vil opnå et bedre kendskab til din taktik, som tiden går.\n2'eren kan jeg desværre ikke svare på, da jeg ikke har nogen anelse selv\n« Svar #2: 22 Nov 2015, 15:29 »\nOkay. tak for svaret ;-)\n« Svar #3: 22 Nov 2015, 16:04 »\n2'ere kommer helt an på om det er 30 kampe som indskifter i PL eller 30 kampe som indskifter i Bet25 ligaen.\n« Svar #4: 22 Nov 2015, 19:16 »\n2) Det afhænger også meget af træningen (og faciliteterne) og om du evt. har en tutor du kan tilknytte spilleren..\nKamptræning er ikke alt afgørende - omend det selvfølgelig betyder meget. Men en god træning og en tutor til at assistere kan også betyde meget.. Så en god kombination af det hele giver det bedste resultat..\nMen jeg vil nok mene at det at beholde ham i klubben, give ham en del indskiftninger og evt. lade ham spille nogle kampe mod bundholdene vil være det bedste for hans udvikling..\n« Svar #5: 22 Nov 2015, 22:12 »\nOkay, tænkte også at beholde spilleren ville give mere ;-)


Hvad test bruges til at diagnosticere Lupus? - Mosolyorszag.com\nHvad test bruges til at diagnosticere Lupus?\nLupus er notorisk vanskeligt at diagnosticere og ofte efterligner andre betingelser. Mens visse symptomer--som klassiske "sommerfugl udslæt"--kan være tyder på lupus, skal adskillige laboratorieundersøgelser udføres for at bekræfte diagnosen. De fleste test for lupus er simpel blod trækker, men urin test kan også udføres. Lejlighedsvis, er en væv biopsi også påkrævet.\nAntinukleære antistoffer (ANA) test er normalt en af de første blodprøver udføres når lupus er mistænkt. Ifølge Lupus Foundation of America, denne test er positiv i 97 procent af patienter, lupus, men mange mennesker uden lupus har også et positivt testresultat.\nFosfolipidantistoffer er forhøjet i omkring 30 procent af lupus syge. Anti-RNP antistoffer, anti-Ro/SS-A og La/SS-B antistoffer og anti-dsDNA antistoffer er også almindeligt forhøjet i lupus. Blodprøver for niveauer af disse antistoffer bruges som bevis for eller imod diagnosticering af lupus.\nESF (blodsænkning) eller "sed sats" Testen måler niveauet af et protein i blodet, som bliver forhøjet når systemisk inflammation er til stede. Denne test er næsten altid positive i folk med lupus, men infektioner og andre betingelser kan også løfte ESR.\nSom med andre test for lupus, kan ikke en urintest afgøre om, hvorvidt en person har sygdommen, men det kan give understøttende dokumentation. Protein og celle kaster findes ofte i urinen af patienter, lupus og kan angive nyreskader fra sygdommen.\nSjældent, kan en væv biopsi være nødvendigt at kigge efter antistoffer eller unormale celler. En lille prøve af væv (normalt fra huden eller nyrer) er fjernet og undersøges mikroskopisk for tegn på lupus.\n• Hepatitis C behandling varighed\n• Hvad er Dementions af en kørestol?\n• Hvad er den store effekter af at bruge computere?\n• Anvendelser af EMU olie\n• Homøopatisk behandling For ED


Sårbare taber på sundhedsreformen Sårbare taber på sundhedsreformen\nRegeringen vil gentage fejlen fra kommunalreformen i 2007.\nMan vil sende regionernes højt specialiserede sociale tilbud ud i kommunerne som led i sundhedsreformen.\nDen tidligere erhvervsleder og medlem af den daværende strukturkommission Erik Bonnerup har siden kaldt kommunalreformen " et meget stort svigt af de handicappede" (Ugebrevet A4, januar 2017).\nBørne-og socialminister Mai Mercado (K) har understreget, at hun vil sikre specialisering og inddrage vores organisationer.\nUnderskrivere af debatindlægget\nBenny Andersen er forbundsformand for Socialpædagogerne.\nMads Bilstrup er formand for Dansk Socialrådgiverforening.\nLiselotte Hyveled er formand for Det Centrale Handicapråd.\nTina Lambrecht er formand for Danske Fysioterapeuter.\nTina Nør Langager er formand for Ergoterapeutforeningen.


Om Flow Elnet - Flow Elnet\nOm Flow Elnet (current)\nElforsyningens- og netselskabets historie\nDet hele startede den 20. februar 1906. På byrådsmødet den dag foreslog Svendborgs borgmester O. F. Smith, at der nedsattes et udvalg med det hverv at overveje og undersøge spørgsmålet om anlæg af et elektricitetsværk. Som den første by havde Odense allerede fået et elektricitetsværk i 1891, drevet af et selskab, som hed Det Danske Elektricitetskompagni, som havde fået koncession på elforsyning i Odense.\nDet i Svendborg nedsatte udvalg var et hurtigt arbejdende udvalg for allerede på byrådsmødet 14 dage senere var udvalget klar med indstillingen, som lød: Et elektricitetsværk opføres og drives som kommunalt, og at cand. Polyt. P. A. Pedersen, København antages som konsulent ved anlægsarbejderne.\nByrådet autoriserede den 7. juli 1906 den første autoriserede elektroinstallatør, det var ingeniør N. Due-Petersen, senere autoriserede byrådet flere, så byen i 1931 var kommet op på 9 autoriserede el-installatører.\nI starten leverede man kun el i Svendborg senere kom også omegnskommunerne med. Det var for eksempel Sørup – Sankt Jørgens Kommune i 1910 og i 1913 fulgte så Egense og Skårup og Oure-Vejstrup.\nFørste verdenskrigs udbrud i 1914 forhindrede, at aktiviteterne i oplandet kunne fortsættes og fra februar 1917 kunne værket hverken få brændselsolie eller petroleum, der kom nu en lang og trang tid for værket. Man kom da igennem krigen, bl.a. byggede man en dieselmaskine om til at kunne køre på tørvegas og en anden blev ombygget til at køre på tjære og man købte også en dampmaskine i Sverige.\nFørst i 1920 fik man en aftale i stand om levering af strøm til Tåsinge og i årene 1922-24 traf man aftaler om levering til andelselselskaberne i Brudager, Kirkeby, Røskebølle og Heldager.\nI 1930 kom De Forenede Teglværker i Stenstrup med og det var jo en vældig god ide, for teglværket producerede mest i sommermånederne, hvor elværket kun havde ringe belastning, så det krævede ingen forøgelse af værkets kraftanlæg, men man skulle jo have en højspændingslinje derud og have opstillet master. Og her måtte man for første og eneste gang i elværkets historie gå til ekspropriation. Da man året efter også skulle have Kirkeby Teglværk med var lodsejerne glædeligvis blevet mere fredsstemte, som der står i de gamle beretninger.\nGudme Elværk tilsluttede sig i 1932, medens Hvidkilde og Thurø elværker først tilsluttedes i 1940. Elektricitetsudvalget havde ved flere lejligheder drøftet oprettelsen af en svømmehal i forbindelse med værket, således at vandet i svømmebassinet kan opvarmes gratis af kølevandet fra maskinerne, og i april 1934 vedtog byrådet at bygge svømmehallen, som indvies den 28. april 1935.\nI 1930 købte værket den op til værket liggende grund med påliggende bygninger tilhørende Svendborg Klædefabrik i likvidation. Købesummen var 95.000 kr., hertil kom 57.000 kr. for at bringe bygningerne (det senere rådhus) i brugbar stand til kontorer, akkumulatorrum og værksteder.\nDen 2. april 1936 vedtog byrådet at udvide værket med en 2100 hestekraft dieselmotor samt opføre et nyt elektricitetsværk på hjørnet af Ramsherred og Gåsestræde i forbindelse med administrationsbygningen. Udgifterne hertil var ca. 956.000 kr.\nI 1938 nedlagdes det første højspændingskabel til forsyning af den store industri med vekselstrøm. Samme år påbegyndtes ombygning og udretning af oplandsnettet.\nSå forhindrede anden verdenskrig alle nye aktiviteter og elektriciteten blev rationeret, da brændselsolien slap op. Det lykkedes dog at holde gang i elforsyningen, fordi der var blevet trukket højspændingsforbindelser fra Fåborg over Svendborg til Odense, som igen var forbundet med Fredericia. Samarbejdet mellem de fynske elselskaber fortsatte efter krigen.\nI 1945 stod de fleste af de fynske købstadsværker over for nødvendigheden af en udvidelse af værkernes kapacitet, især for Svendborgs vedkommende. Det medførte, at købstæderne på Fyn i en fælles henvendelse til Odense i 1946 rejste spørgsmålet om oprettelse af en fællescentral for Fyns Stift.\nHenvendelsen resulterede i nedsættelse af ”Undersøgelsesudvalg for fællescentralen for Fyns Stift”, hvori alle købstæderne var repræsenteret. Formand blev Borgmester Vilhelm Verner, Odense og næstformand blev Borgmester Ferdinand Jensen, Svendborg. Udvalget nedsatte så en uvildig kommission, som i 1947 indstillede, at der på Bogø strand nord for Odense Stålskibsværft opføres en fællescentral for kombineret el- og varmeproduktion.\nDa det kunne forudses, at der ville gå nogle år inden fællescentralen kunne være en realitet stiftedes i 1949 ”Interessentskabet den fynske samleskinne” med det formål at udbygge de eksisterende 60 kilovolt ledningsanlæg på Fyn. Undersøgelsesudvalgets næste opgave var at udarbejde vedtægter for ”Interessentskabet Fynsværket” og den 19. april 1949 blev vedtægterne tiltrådt på et stiftende repræsentantskabsmøde.\nI juli 1953 kunne det store nye fynske kraftvarmeværk i Odense så tages i brug. Senere indgår Fynsværket i et samarbejde med de øvrige kraftvarmeværker i Jylland-Fyn. Det blev til I/S Elsam.\nTilbage til Svendborg, hvor vi lige i forbifarten kan nævne, at man i årene 1947 til 1955 omstillede fra jævnstrøm til vekselstrøm – også en kæmpeopgave.\nEfter færdiggørelsen af Fynsværket købte man en stadig større del af strømmen derfra. Så i 1960 blev Svendborg Elværks maskiner stoppet og den store 2100 hestekraft maskine blev via B&W solgt til norske redere, der forærede den til Oslo Maskinmesterskole, hvor den blev taget i brug til undervisning.\nDer var i Svendborgs opland i årenes løb oprettet en lang række andels elselskaber, som hver især havde en aftale med Svendborg Elværk om levering af strøm og fremførsel af ledningsnettet til deres forbrugere. Efter at Fynsværket var stiftet, ville Svendborg og dermed oplandet snart få strømmen direkte fra det store kraftværk. Der var på den baggrund opstået ønsker i oplandet om at frigøre sig fra Svendborg og gennem en sammenslutning at blive interessent i I/S Fynsværket.\nOplandsselskaberne stiftede så et fælles andelsselskab med det svære navn Svendborg Oplands Andels Elektricitetsforsyningsselskab, i daglig tale kaldet SOAE. Man enedes om, at Svendborg Elværk overdrog oplandets ledningsnet til SOAE til en nedskreven værdi af 1 million kroner – og at S.O.A.E. indtræder i I/S Fynsværket som medinteressent sammen med Svendborg Elværk, som to ligeberettigede parter – og at en 25-årig overenskomst oprettes, hvorefter Svendborg Elværk varetager den tekniske driftsledelse og udfører alle ny anlæg og reparationer for SOAE.\nI modsætning til mange andre områder, hvor der i disse år blev oprettet oplandsselskaber opstod der ingen surhed eller rivegilder mellem parterne. Tværtimod foregik adskillelsen i stor fordragelighed og med jævnlige møder mellem det kommunale el-udvalg og SOAE’s forretningsudvalg. SOAE fik kontor på rådhuset sammen med Svendborg Elværk indtil både Svendborg Elværk og SOAE i 1965 flyttede til nybyggede lokaliteter på Fåborgvej 64.\nHvis der ikke var kommet en kommunalreform i 1970 kunne dette gode samarbejde sikkert have fortsat længe mellem de to selvstændige selskaber, men i den nye Svendborg Kommune var der et ønske om ens elpriser for hele kommunen. SOAE ønskede naturligt nok ikke at blive delt i to, så den del, der forsynede Svendborg, kunne sammenlægges med det kommunale elværk og heller ikke en sammenlægning under kommunalt styre. Men da der var en stærk vilje til samarbejde blev løsningen, at de to selskaber blev samlet i en selvejende institution Sydfyns Elforsyning. Det skete 1. april 1975. Fra 1975 fik vi så det nuværende forbrugerstyre med et repræsentantskab på 45 forbrugerrepræsentanter udpeget således, at de afspejler de politiske holdninger, som findes i forsyningsområdet.\nI 1976 var elforsyningen blevet så vigtig for samfundet, at man fik den første Lov om elforsyning, udarbejdet af Handelsministeriet, som også nedsatte et Elprisudvalg, hvortil alle priser og betingelser fremover skulle anmeldes. Og herefter gjaldt så ”hvile-i-sig-selv-princippet”, hvorefter et over- eller underskud det ene år skulle indregnes i næste års priser. Man fik også indført begreber, som ”kostægte priser” og ”overdækning” og ”underdækning”, som holdt sig helt op til år 2000, hvor liberaliseringen af energiforsyningen blev indledt og Elprisudvalget blev til Energitilsynet.\nOpgaven som skatteopkræver startede 1. april 1977 med indførelse af en statsafgift på 2 øre pr. kWh, det er så over årene er steget til 66,6 øre og den 1. januar år 2000 kom så ”offentlige forpligtelser” også kaldet PSO, som også skulle opkræves. Der blev indført 3-tidstariffer, som blev afskaffet igen.\nOrganisatorisk betød det, at Sydfyns Elforsyning blev et holdingselskab, med aktiviteterne fordelt på en række datterselskaber, der blev organiseret som aktieselskaber. Alle selskaberne blev skattepligtige.\nLiberaliseringen betød at net drift pr. 1. januar 2000, blev udskilt i et selvstændigt monopolselskab SEF Net A/S, som fik en bevilling til at drive sit eget net, som nu kaldes det offentlige forsyningsnet, der er åbent for alle el-handelsselskaber med kunder tilsluttet nettet. SEF Net A/S kom til at eje aktier i det ligeledes liberaliserede Elsam A/S. I 2005 blev alle Elsam aktier afhændet til en meget fordelagtig kurs.\nI april 2009 bad energiministeren Energinet om, at etablere et ”markedsregister” – hvilket i dag kendes som DataHub. Projektet blev gennemført og DataHubben gik i drift den 1. marts 2013.\nFolketinget skærpede i juli 2018 reglerne på energiområdet og forlangte, at netselskaberne klart og tydeligt skulle adskille monopolopgaver fra koncernforbundne konkurrenceaktiviteter ved en adskilt identitet.\nSEF Net A/S skiftede i den forbindelse navn til FLOW Elnet A/S og fik samtidig sin egen hjemmeside www.flow-elnet.dk\nI forlængelse af netselskabets navneskift, fik koncernselskabet SEF A/S tilføjet et nyt binavn – ORIGO Service A/S. Det er ORIGO Service som er driftsansvarlig virksomhed og i dagligdagen varetager alle opgaver for FLOW Elnet A/S. Ligeledes udfører ORIGO Service kommercielle opgaver og hvor den helt primære opgave er drift og vedligeholdelse af kommunens vejbelysning.\nDet overordnede formål med de nye regler om særskilt identitet var at gøre det klart for elforbrugeren, at der ikke er sammenhæng mellem netvirksomhedernes aktiviteter og informationer og på den anden side vertikalt integrerede selskaber som f.eks. elhandelsselskaber.


Metalæg - Wood nature - 140 g. Marcipanæg (7 stk. flowpack) | Coredesign\nMetalæg - Wood nature - 140 g. Marcipanæg (7 stk. flowpack)\nNaturskønt påskeæg fyldt med lækre marcipanæg, overtrukket med chokolade. Æggeskallen er designet i et naturskønt design, som giver naturfornemmelser og et ægte og råt look. Marcipanæggene i dette flotte og præsentable metalpåskeæg kommer fra dansk konditor. Chokoladen og marcipanen er af luksus kvalitet og håndlavet. I metalægget er der pyntet med elegant silkepapir, hvori marcipanæggene er lagt - hvert æg er pakket in...\nMetalæg - Wood nature - 140 g. Marcipanæg (7 stk. flowpack) antal\nNaturskønt påskeæg fyldt med lækre marcipanæg, overtrukket med chokolade. Æggeskallen er designet i et naturskønt design, som giver naturfornemmelser og et ægte og råt look. Marcipanæggene i dette flotte og præsentable metalpåskeæg kommer fra dansk konditor. Chokoladen og marcipanen er af luksus kvalitet og håndlavet. I metalægget er der pyntet med elegant silkepapir, hvori marcipanæggene er lagt - hvert æg er pakket individuelt i præsentabelt klart folie. 140 g. Marcipanæg (7 stk. flowpack). Ægget er af metal og kan genbruges til smykker, andet slik og chokolade eller til at plante i – mulighederne er mange!\nLeverandør varenummer BC-PK-1001-1001