Lokalplan nr for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Nørhede/Hjortmose. Kommune - PDF\nLokalplan nr for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Nørhede/Hjortmose. Kommune\nDownload "Lokalplan nr. 349. for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Nørhede/Hjortmose. Ortofoto@Ringkøbing-Skjern Kommune"\n1 Lokalplan nr. 349 for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Nørhede/Hjortmose Kommune Ringkøbing-Skjern Kommune 12. november 2013\n2 Lokalplanen er udarbejdet af Geopartner, Landinspektørgården a/s i samarbejde med Ringkøbing-Skjern Kommunes planafdeling Ringkøbing-Skjern Kommune Land, By og Kultur Toften Tarm - Planlægger: Camilla Riser Myrvig, tlf Forsidebilledet viser luftfoto med lokalplanområdet.\n3 Indholdsfortegnelse Vejledning Hvad er en lokalplan?... side 4 Redegørelse Lokalplanens baggrund og formål... side 5 Lokalplanområdet... side 6 Lokalplanområdets omgivelser... side 6 Lokalplanens indhold... side 6 Lokalplanens sammenhæng med anden planlægning... side 11 Museumsloven, arkæologi og skjulte fortidsminder... side 19 Miljøvurdering... side 20 Tilladelser eller dispensationer fra andre myndigheder... side 20 Servitutter... side 20 Planbestemmelser Indledning... side Formål... side Område og zonestatus... side Arealanvendelse... side Udstykning... side Bebyggelsens placering og omfang... side Bebyggelsens udseende... side Ubebyggede arealer... side Veje, stier og parkering... side Tekniske anlæg... side Miljø... side Grundejerforening... side Betingelser for, at ny bebyggelse må tages i brug... side Lokalplan og byplanvedtægt... side Servitutter... side Retsvirkninger... side 28 Vedtagelsespåtegning... side 30 Offentlig bekendtgørelse af lokalplanen... side 30 Matrikelkort... Bilag 1 Eksisterende forhold... Bilag 2 Arealanvendelse... Bilag 3 Illustrationsskitse... Bilag 4 3\n4 Vejledning Hvad er en lokalplan? Lokalplaner skal styre den fremtidige udvikling i et område og give borgerne og byrådet mulighed for at vurdere konkrete tiltag i sammenhæng med planlægningen som helhed. I en lokalplan fastlægger byrådet bestemmelser for, hvordan arealer, nye bygninger, beplantning, veje, stier osv. skal placeres og udformes inden for et bestemt område. Lokalplanen består af: Redegørelsen, hvor baggrunden og formålet med lokalplanen beskrives, og der fortælles om lokalplanens indhold. Herudover redegøres der bl.a. også for de miljømæssige forhold, om hvordan lokalplanen forholder sig til anden planlægning, og om gennemførelse af lokalplanen kræver tilladelser eller dispensationer fra andre myndigheder. Planbestemmelserne, der er de bindende bestemmelser for områdets fremtidige anvendelse. Illustrationer samt tekst skrevet i kursiv har til formål at forklare og illustrere planbestemmelserne og er således ikke direkte bindende. Bilag: Matrikelkort, der viser afgrænsningen af området i forhold til skel. Eksisterende forhold, der viser, hvorledes området er disponeret ved udarbejdelsen af lokalplanforslaget. Arealanvendelseskort, der viser, hvordan området er disponeret. Kortet hænger nøje sammen med lokalplanbestemmelserne, som er bindende. I tilfælde af at der er uoverensstemmelse mellem kort og bestemmelserne, er det teksten, der er bindende. Illustrationsskitse, der viser eksempel på, hvordan bebyggelse og anlæg kan udformes efter planen. Illustrationsskitsen er til vejledning og inspiration og er derfor ikke bindende. Hvornår laves der lokalplan? Planloven bestemmer, at byrådet har pligt til at lave lokalplan, før der gennemføres større udstykninger eller større bygge- og anlægsarbejder, herunder nedrivning af byggeri. Endvidere når det er nødvendigt for at sikre kommuneplanens virkeliggørelse, eller når der skal overføres arealer fra landzone til byzone. Byrådet har ret til på ethvert tidspunkt at beslutte at udarbejde et lokalplanforslag. Lokalplanforslaget Når byrådet har udarbejdet et forslag til lokalplan offentliggøres det i mindst 8 uger. I den periode har borgerne lejlighed til at komme med bemærkninger, indsigelser eller forslag til ændringer. Når offentlighedsperioden er slut vurderer byrådet, i hvilken udstrækning man vil imødekomme eventuelle indsigelser og ændringsforslag. Herefter vedtages planen endeligt. Hvis byrådet, på baggrund af de indkomne indsigelser eller efter eget ønske, vil foretage så omfattende ændringer, at der reelt er tale om et nyt planforslag, starter proceduren forfra med offentliggørelse af et nyt lokalplanforslag. Den endelige lokalplan Når byrådet har vedtaget lokalplanen endeligt og bekendtgjort den i avisen, er den bindende for de ejendomme, der ligger inden for lokalplanens område. Det betyder, at der ikke må etableres forhold i strid med planens bestemmelser. Lovlig eksisterende bebyggelse eller lovlig anvendelse, som er etableret før lokalplanforslaget blev offentliggjort, kan fortsætte som hidtil, selvom det er i strid med lokalplanen - også efter ejerskifte. Lokalplanen medfører ikke pligt til at gennemføre de bebyggelser eller anlæg, der er beskrevet i planen. Retsvirkninger Lokalplanens retsvirkninger er nærmere beskrevet i afsnittet Retsvirkninger i lokalplanen. Kommuneplantillæg nr. 12 Lokalplanen er ikke i overensstemmelse med de gældende kommuneplanrammer. Derfor ændres de eksisterende kommuneplanrammer i et tillæg til kommuneplanen. Tillægget offentliggøres samtidig med lokalplanen og med samme indsigelsesfrist. 4\n5 Redegørelse Lokalplanområdets afgrænsning, mål 1: Luftfoto optaget i Lokalplanens baggrund og formål Baggrunden for lokalplanen er en ansøgning om at etablere et solcelleanlæg i tilknytning til et nyt vindmølleområde. Solcelleanlægget forventes at få en effekt på op til 15 MW, som dog er afhængig af solcelletypen og den endelige projektering. Anlægget vil bestå af solcellepaneler på piloterede stativer i østvestvendte rækker med en indbyrdes afstand på 6-10 meter. Ønsket om at etablere et solcelleanlæg hvor elektricitet produceres af den vedvarende energikilde solen er i overensstemmelse med RingkøbingSkjern Kommunes vision om at være selvforsynende med vedvarende energikilder i Teknik- og Miljøudvalget besluttede på mødet den 2. april 2013, at der kan igangsættes udarbejdelse af lokalplan for et område til teknisk anlæg i form af solcelleanlæg. Formålet med lokalplanen er således at muliggøre etablering af et solcelleanlæg med tilhørende tekniske installationer og bygninger. Samtidig er formålet at sikre, at der friholdes et areal til beplantningsbælte, for at muliggøre afskærmende beplantning, der medvirker til, at solcelleanlægget indpasses i landskabet. 5\n6 Redegørelse Lokalplanområdet Området er ca. 26,5 ha og ligger i landzone nord for Herningvej og øst for Novej i tilknytning til et nyt vindmølleområde, der er omfattet af Lokalplan nr Solcelleanlægget vil således ligge i tilknytning til et andet teknisk anlæg og i et tyndbefolket område. De omfattede ejendomme er noteret som landbrugsejendomme, og der skal søges om at få landbrugspligten ophævet i den periode, hvor anlægget er i drift. Dette vil ske ved at tinglyse en deklaration herom, og at området skal føres tilbage til landbrugsformål med anlæggets ophør. Der findes ingen bebyggelse indenfor området. Lokalplanområdets omgivelser Omgivelserne fremstår lige som lokalplanområdet som opdyrkede landbrugsarealer med flere beplantningsbælter og mindre afvandingskanaler. Der er kun få beboelser i nærheden af området. Nord og øst for området vil der i løbet af 2013 blive etableret 22 nye vindmøller, og i tilknytning hertil opføres et besøgscenter på Herningvej 117 syd for nærværende lokalplanområde. Kombinationen af at vise energiproduktion fra vind og sol indenfor samme område giver en unik mulighed for at øge Ringkøbing-Skjern Kommunes position som en kommune, der tænker i bæredygtig energiforsyning. Besøgscenteret kan medvirke til fungere både som undervisnings- og turistmål. Lokalplanens indhold Disponering Lokalplanområdet disponeres ud fra, at der skal være områder forbeholdt hhv. solcelleanlæg samt beplantning og hegning. Området inddeles ikke i delområder. Anvendelse Med lokalplanen sikres det, at området kun må anvendes til teknisk anlæg i form af solcelleanlæg samt de til formålet tilhørende tekniske installationer og bygninger. Området set mod nordvest. De tre vindmøller ved Hjortmose i baggrunden erstattes af nye. Placering og omfang Lokalplanen fastlægger, at solcelleanlægget og de for driften nødvendige installationer og bygninger skal placeres indenfor et byggefelt, som fremgår af Bilag 3. Byggefeltet sikrer, at solcelleanlægget placeres i passende afstande til den omkringliggende beplantning, veje og skel. Udover byggefeltet fastlægges bestemmelse om, at solcellepanelerne skal opstilles i lige, parallelle linjer. Der fastlægges ikke nærmere bestemmelser for placeringen af solcelleanlægget, da fx afstand mellem solcellepanelerne vil afhænge af solcelletypen og den endelige projektering. Dog fastlægges det, at højden af anlægget ikke må overstige 3 meter. Eksisterende beplantningsbælter nord for lokalplanområdet. Der gives mulighed for, at der kan opføres op til 10 mindre bygninger, hvor arealet af den enkelte bygning ikke må overstige 10 m 2. Højden af disse bygninger må ikke overstige 2,5 meter. 6\n7 Redegørelse Ydre fremtræden Solcellepanelerne skal refleksbehandles således, at solen udnyttes i panelerne fremfor at blive ledt væk fra anlægget, og for at minimere risikoen for refleksioner. Desuden fastlægges det, at solcellepanelerne skal fremstå ens, hvad angår type, farve og højde. Dette vil medvirke til, at solcelleanlægget fremstår ensartet og mere harmonisk i landskabet. Teknikbygninger skal fremtræde ensartet i materiale og udformning og gives samme diskrete farve i sort, mørkegrøn eller mørk grå. Trafik Der sikres vejadgang til området via en eksisterende markvej. For at skabe vejadgang til Lervangvej, skal der tinglyses en deklaration, der giver ret til færdsel via den adgangsvej til vindmøllerne, der er udlagt i Lokalplan nr Der kan etableres mindre interne serviceveje og vendepladser. Servicevejene vil formentlig kunne etableres mellem solcellepanelerne. Placeringen af fotopunkter i forhold til lokalplanområdet. Landskab og beplantning Da området vil ændre karakter fra åbne, opdyrkede arealer til at fremstå som arealer med teknisk anlæg, er der udarbejdet visualiseringer til at vurdere synligheden af solcelleanlægget i forhold til omgivelserne. På de efterfølgende visualiseringer er solcelleanlægget illustreret fra tre lokaliteter, og anlægget vil være synligt fra alle tre fotopunkter. På baggrund af visualiseringerne vurderes det, at solcelleanlægget vil påvirke den visuelle opfattelse af landskabet, men at beplantning medvirker til at afskærme for solcelleanlægget således, at anlægget indpasses i omgivelserne. Desuden vil solcelleanlægget blive oplevet fra et i forvejen teknisk præget landskab med vindmøller og luftledninger, som vurderes at medføre en større visuel påvirkning af omgivelserne end solcelleanlægget. Desuden findes i omgivelserne flere beplantningsbælter og større bevoksninger (bl.a. Velling Plantage mod sydvest og Mourier Petersens Plantage mod sydøst), og det vurderes derfor, at nye beplantningsbælter vil kunne indpasses i det eksisterende landskab. Lokalplanen fastlægger, at der skal etableres beplantningsbælter omkring anlægget i en højde af min. 4 meter og med en bredde på op til 5 meter. 7\n8 Redegørelse Fotopunkt 1 (Novej): Eksisterende forhold. De 2x3 eksisterende vindmøller ved Hjortmose og Nørhede erstattes i løbet af 2013 med 22 nye vindmøller. Fotopunkt 1 (Novej): Solcelleanlæg uden beplantning. Afstanden til nærmeste solcellepanel er ca. 2 km. Fotopunkt 1 (Novej): Solcelleanlæg med beplantning. 8\n9 Redegørelse Fotopunkt 2 (Novej sidevej): Eksisterende forhold. Fotopunkt 2 (Novej sidevej): Solcelleanlægget vil fremstå som en markant mørk flade i landskabet. Afstanden til nærmeste solcellepanel er ca. 400 m. Fotopunkt 2 (Novej sidevej): Solcelleanlæg med beplantning. 9\n10 Redegørelse Fotopunkt 3 (Herningvej): Eksisterende forhold. Fotopunkt 3 (Herningvej): Den østligste del af solcelleanlægget, som vil være synlig fra Herningvej. Afstanden til nærmeste solcellepanel er ca. 750 m. Fotopunkt 3 (Herningvej): Solcelleanlæg med beplantning. 10\n11 Redegørelse Lokalplanens sammenhæng med anden planlægning EU-naturbeskyttelsesområder Ifølge bekendtgørelse om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder samt beskyttelse af visse arter (bekendtgørelse nr. 408 af 1. maj 2007) kan et planforslag ikke vedtages, hvis gennemførelse af planen kan betyde: - at planen skader Natura 2000-områder, - at yngle- eller rasteområder i det naturlige udbredelsesområde for dyrearter, der er optaget i Habitatdirektivet (EU direktiv nr. 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter) bilag IV, litra a) kan blive beskadiget eller ødelagt, eller at de plantearter, som er optaget i habitatdirektivets bilag IV, litra b) i alle livsstadier, kan blive ødelagt. Ringkøbing Fjord og Stadil Fjord er udpeget som internationale naturbeskyttelsesområder. Lokalplanområdet ligger således indenfor såkaldte Natura 2000-oplande. Ringkøbing-Skjern Kommune vurderer, at lokalplanen ikke vil kunne medføre negative konsekvenser for Natura 2000-områderne eller bilag IV-arter. Dette skyldes delvist afstanden mellem Natura 2000-områderne og lokalplanområdet. Desuden fordi der ikke er kendskab til forekomsten af fredede eller truede plante- og dyrearter i området eller at området ikke vurderes som en god lokalitet for at leve og yngle. Forholdet til kysten Lokalplanen ligger udenfor kystnærhedszonen. Fredning, bevaringsværdige bygninger mv. og naturbeskyttelse Inden for lokalplanområdet findes ingen fredede eller beskyttede naturområder, naturtyper eller fortidsminder. Ligeledes findes ingen fredede eller bevaringsværdige bygninger. Ved tilkørselsvejen der også vil blive tilkørselsvej til vindmølleområdet passerer beskyttede sten- og jorddiger samt en beskyttelseslinje omkring et fredet fortidsminde. I Lokalplan nr. 283 er der redegjort for, at Ringkøbing-Skjern Kommune vil påse, at digerne retableres efter anlægsarbejdets afslutning, såfremt digerne skulle blive beskadiget. Det samme vil være tilfældet i forbindelse med etablering af solcelleanlægget. Statslige interesser i kommuneplanlægningen I Oversigt over statslige interesser i kommuneplanlægningen 2013 fra 2011 er der ikke fastlagt nærmere ang. solenergianlæg, hvorfor der som supplement i juni 2013 er udsendt Naturstyrelsens vejledende udtalelse om opsætning af solenergianlæg. Jævnfør denne bør solenergianlæg i lighed med andre tekniske anlæg, som ikke er afhængig af en placering i det åbne land, placeres i tilknytning til byområder, jævnfør by- og landzoneprincipperne. Det er dog Naturstyrelsens vurdering, at der kan være konkrete tilfælde, hvor en bynær placering ikke er mulig, hvorfor der i planforslag for tekniske anlæg, som ønskes placeret i det åbne land, skal redegøres for den foreslåede placering, herunder hvorfor en placering i tilknytning til eksisterende byområder ikke er mulig i det konkrete tilfælde. I overensstemmelse med de statslige interesser i kommuneplanlægningen fastlægges der i Tillæg nr. 22 til Kommuneplan for Ringkøbing- Skjern Kommune følgende generelle retningslinjer for placering af større tekniske (energi)anlæg: 1. Større tekniske (energi)anlæg, herunder solcelleanlæg, skal så vidt muligt placeres i eller i tilknytning til byområder. Ved placering i det åbne land skal dette så vidt muligt ske i tilknytning til eksisterende tekniske anlæg i det åbne land (f.eks. større vindmøller), gårdanlæg eller andre bebyggelser. 2. Anlæggene må som udgangspunkt ikke etableres, så de er meget synlige fra overordnede veje og stier eller fra rekreative støttepunkter som f.eks. p-pladser, friluftsfaciliteter, naturstier, overnatningspladser m.v. Retningslinje 1 sikrer, at større tekniske (energi)anlæg så vidt muligt placeres i eller i tilknytning til eksisterende byområder. Hvor dette ikke er muligt, er det af afgørende betydning for Ringkøbing- Skjern Kommune, at større tekniske (energi)anlæg placeres i tilknytning til andre tekniske anlæg. Dette for at minimere oplevelsen af et visuelt forstyrret landskab og for at sikre hel eller delvis anvendelse af allerede etablerede teknikhuse, tilslutning til elnettet mv. Med retningslinjen sikres det, at spredt bebyggelse/anlæg i det åbne land hindres. 11\n12 Redegørelse Retningslinje 2 sikrer, at større tekniske (energi)anlæg placeres således, at de ikke skæmmer udsigten eller oplevelsen fra de områder, hvor mange mennesker færdes og/eller nyder deres fritids- og rekreative interesser. Det kan dreje sig om overordnede veje, rekreative stier, rastepladser, rekreative naturområder mv. Udover de statslige interesser og kommuneplanretningslinjerne er der anden lovgivning, der spiller ind i placeringen af solenergianlæg, herunder bl.a. Natura 2000-områder, grundvandsinteresser og kystnærhedsbestemmelser. Den foreslåede placering af et ca. 26,5 ha stort solcelleanlæg i Nørhede/Hjortmose ligger i det åbne land. Den følgende redegørelse indeholder den planlægningsmæssige begrundelse for, hvorfor en bynær placering i det konkrete tilfælde ikke er mulig ud fra en afvejning ift. kommunens byområder (bymønster) samt funktionelle, æstetiske samt miljø- og naturmæssige hensyn: Flere af kommunens byområder er beliggende i kystnærhedszonen. Kystnærhedszonen skal som udgangspunkt friholdes for byggeri og anlæg, som ikke er afhængig af kystnær placering. Det påtænkte solcelleanlæg ved Nørhede-Hjortmose er ikke afhængigt af kystnær placering. Kommunens byer er i kommuneplansammenhæng udpeget som hovedcenterbyer, lokalcenterbyer og landsbyer. Hovedcenterbyer Lokalcenterbyer Landsbyer Afvejning ift. kommunens byområder Ringkøbing-Skjern Kommune er arealmæssigt Danmarks største kommune og en af de kommuner med den laveste befolkningstæthed. Ringkøbing- Skjern Kommune kan derfor karakteriseres som en landkommune. Kommunens største by Ringkøbing har indbyggere. De forholdsvis små bystørrelser er i sig selv en speciel udfordring i forhold til at kunne placere et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha i eller i tilknytning til eksisterende byområder enten fordi byerne primært er bosætningsbyer, eller fordi byerne ikke rummer tilstrækkeligt med ledige arealer til erhverv eller tekniske anlæg. Desuden har mange af byerne ift. deres størrelse nået et mætningspunkt for udlæg af nye arealer i størrelsesordenen ca. 26,5 ha. Byerne er afhængige af anvendelser, som kan tilføre byerne liv og arbejdskraft. Derudover vil placering af solcelleanlæg på ca. 26,5 ha, i eksisterende byområder eller i tilknytning hertil, skabe en uhensigtsmæssig barriere mellem bymidten og andre bymidteafhængige anvendelser, som grundet en bynær placering af det påtænkte solcelleanlæg kan blive placeret i byernes periferi. Dette vil på sigt skabe en usammenhængende bystruktur præget af livløse solcelleområder og afkoblede byanvendelser. Bymønsteret i Ringkøbing-Skjern Kommune. Hovedcenterbyer I kommunen er der 4 hovedcenterbyer: Ringkøbing, Hvide Sande, Skjern-Tarm og Videbæk. Ringkøbing er beliggende indenfor kystnærhedszonen. Ringkøbing har ingen udlagte, uudnyttede og/eller sammenhængende erhvervsområder, som kan rumme et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha. Ringkøbing vil ikke kunne rumme udlæg af et nyt areal på ca. 26,5 ha i tilknytning til byen bl.a. grundet udpegningen af bevaringsværdige landskaber, turistmæssige- og rekreative interesser (fx KRAFT) og fremtidige byudviklingsområder til boligformål (fx Ringkøbing K). Hvide Sande er beliggende indenfor kystnærhedszonen. Hvide Sande har ingen udlagte, uudnyttede 12\n13 Redegørelse og/eller sammenhængende erhvervsområder, som kan rumme et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha. Hvide Sande vil ikke kunne rumme udlæg af et nyt areal på ca. 26,5 ha i tilknytning til byen bl.a. grundet klit- og strandbeskyttelsesinteresser samt Natura 2000-områder. Byerne Skjern-Tarm betragtes i kommuneplan- og byudviklingssammenhæng som et samlet byområde. Skjern-Tarm er beliggende udenfor kystnærhedszonen. Skjern og Tarm er begge kompakte og relativt velplanlagte byer, og de ligger på kanten af de store og attraktive naturområder i Skjern Å- dalen, der er udpeget som Natura 2000-område. Skjern-Tarm har ingen udlagte, uudnyttede og/eller sammenhængende erhvervsområder, som kan rumme et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha. Nye og potentielle, fremtidige erhvervsområder (de hhv. udfyldte og skraverede blå områder på nedenstående skitse) er beliggende nordøst for Skjern mellem Holstebrovej og Arnborg. Placeringen af et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha i tilknytning til disse områder vil formentlig kunne være synlig fra de nævnte veje. Dermed vil placeringen ikke være i overensstemmelse med kommuneplanretningslinje 2. Desuden er der fremtidsplaner om en ny omfartsveje øst og nord om byerne, der vil danne en naturlig afgrænsning af byområderne. Kombinationen af en beliggenhed ved Skjern Å, ønskerne om at prioritere grønne og blå strukturer samt planerne om en fremtidig omfartsvej indebærer, at Skjern-Tarm ikke vil kunne rumme et nyt udlæg af areal på ca. 26,5 ha til et solcelleanlæg. Beliggenheden af kystnærhedszonen i Ringkøbing-Skjern Kommune. Strukturplan for Skjern-Tarm jf. Kommuneplan\n14 Redegørelse Natura 2000-områder ved Skjern-Tarm. Videbæk er beliggende udenfor kystnærhedszonen. Byen er omkranset af to hovedtrafikårer, der danner en naturlig afgrænsning mellem by og land. På ydersiden af disse veje findes udpegede skovrejsningsområder, som ikke vil være forenelig med placering af et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha. Videbæks bystruktur er karakteriseret ved en overordnet opdeling i en boligbydel mod vest med tilhørende offentlig og privat service, herunder detailhandel, og en erhvervsbydel mod øst som bl.a. indeholder store virksomheder som Arla, der er afhængig af lokal arbejdskraft og derfor en bymidtenær placering. Bydelene er adskilt af den tidligere jernbane, der i dag fungerer som rekreativ stiforbindelse. Afgrænsning af byen og bystrukturen ønskes fastholdt af Byrådet, og intentionerne om en ny omfartsvej sydvest om byen vil medvirke til at understøtte denne klare afgrænsning mellem by og land. Videbæk har ingen udlagte, uudnyttede og/eller sammenhængende erhvervsområder, som kan rumme et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha. Placeringen af et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha vil således indebære nye udlæg af arealer, som ikke er muligt grundet hovedfærdselsårer, skovrejsningsområder og ønsket om fastholdelse af det eksisterende bystrukturelle princip. Udpegning af områder med ønsket og uønsket skovrejsning omkring Skjern-Tarm. Strukturplan for Videbæk jf. Kommuneplan\n15 Redegørelse Udpegning af områder med ønsket og uønsket skovrejsning omkring Videbæk. Det vurderes på baggrund af ovenstående, at ingen af de 4 hovedcenterbyer vil kunne rumme det påtænkte solcelleanlæg på ca. 26,5 ha pga. beliggenheden indenfor kystnærhedszonen, mangel på sammenhængende og uudnyttede erhvervsområder, behov for udlæg af nye områder til tekniske anlæg, bystrukturelle principper og/eller naturinteresser. Lokalcenterbyer Kommunen har 6 lokalcenterbyer. Lem er den største lokalcenterby både for så vidt angår indbyggere og udlagt, uudnyttet erhvervsareal. Lem vil med sine 1420 indbyggere og knap 12 ha udlagt, uudnyttet erhvervsareal ikke kunne rumme en placering af et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha. Også de andre lokalcenterbyer vurderes grundet deres størrelse ikke at kunne rumme placering af solcelleanlæg på ca. 26,5 ha hverken på eksisterende erhvervsarealer eller ved nyt arealudlæg i tilknytning til landsbyerne. Landsbyer (kommuneplanlagte) Kommunen har 31 rammelagte landsbyer. Den største landsby rent indbyggermæssigt er Borris med 803 indbyggere, mens der i denne landsby findes ca. 1,4 ha udlagt, uudnyttet erhvervsareal blandt landsbyerne. Stauning har med sine ca. 2,8 ha udlagt, uudnyttet erhvervsareal fleste ledige erhvervsarealer. Landsbyerne vurderes grundet deres størrelse ikke at kunne rumme placering af solcelleanlæg på ca. 26,5 ha hverken på eksisterende erhvervsarealer eller ved nyt arealudlæg i tilknytning til landsbyerne. Funktionelle hensyn Samfundsøkonomisk optimal placering Samfundsøkonomisk er placeringen ved Nørhede/Hjortmose vurderet som optimal, idet det eksisterende strømforsyningsnet bestående af et 10 kv kabel bliver ledigt ultimo 2013 som følge af, at der etableres nyt ledningsnet til at kunne aftage strøm fra 22 nye vindmøller à 3,3 MW. Det eksisterende strømforsyningsnet kan fremadrettet transportere ca. 2/3 af produktionen fra et solcelleanlæg på op til 15 MW, som de ca. 26,5 ha muliggør. Den eksisterende 60/10 kv transformerstation i området vil kunne håndtere produktion fra solcelleanlægget uden væsentlig ombygning. Det vil blive nødvendigt at foretage investeringer i det overordnede net på 150/60 kv stationen, men det skal der uanset, hvor i forsyningsområdet anlægget måtte blive etableret. Den foreslåede placering er således funktionel mulig, idet det er muligt at anvende det eksisterende strømforsyningsnet samtidig med, at solcelleanlægget vil blive placeret i tilknytning til et nyt vindmølleområde og andre tekniske installationer (ny transformerstation på 60/10 kv, koblingsstationer, service-/teknikbygning o.lign.). Denne samlokalisering og koncentration af forskellige typer tekniske anlæg medvirker til at hindre spredning af tekniske anlæg i det åbne land, og placeringen er således i overensstemmelse med kommuneplanretningslinje 1. Kort visende den foreslåede placering. Solcelleanlægget vil blive placeret mellem transformerstation og vindmøller. Koncentration af tekniske anlæg ved Nørhede/Hjortmose Netop placeringen i tilknytning til det nye vindmølleområde vil medvirke til at understøtte det allerede etablerede energicenter, hvor besøgende (foreninger, organisationer, skoler, institutioner, myndigheder, turister o.lign.) kan opleve en af landets største landbaserede vindmøllerparker og fremover også et større solcelleanlæg. I en tid hvor bæredygtig energiproduktion fra vedvarende energikilder er af afgørende betydning for fremtidens energiforsyning 15\n16 Redegørelse og for kommunens Energi2020-vision, synes det at være af afgørende betydning, at bevidstheden omkring dette øges, hvilket de to tekniske anlæg sammen med besøgscenteret vil medvirke til. En koncentration af tekniske anlæg vil skabe en optimal synergi mellem anlæggene ift.: - at hindre spredt bebyggelse/tekniske anlæg, som skal søges undgået i landzone, - at genanvende eksisterende strømforsyningsnet, - at opnå mindst mulig forstyrrelse af landskabet (se argumentation nedenfor), - at øge bevidstheden om bæredygtig energiproduktion. Som argumenteret ovenfor, vil det påtænkte solcelleanlæg på ca. 26,5 ha ikke kunne placeres i eller i tilknytning til kommunens byområder. Placeringen af solcelleanlægget i tilknytning til et andet teknisk anlæg vil således fortsat være i overensstemmelse med kommuneplanretningslinje 1. heraf har jorderne generelt en lav vandkapacitet og er næringsfattige. Området ved Nørhede/Hjortmose er derfor også i kommuneplanen udpeget dels som mindre værdifuld landbrugsjord, dels som værdifuld landbrugsjord. Etableringen af solcelleanlægget forudsætter, at landbrugspligten på de berørte ejendomme ophæves i den periode, hvor solcelleanlægget er i drift, dvs. ca. 30 år. Der vil blive tinglyst en deklaration om, at arealet skal tilbageføres til landbrugsformål ved anlæggets ophør. Samtidig sikres det gennem lokalplanen, at anlægget fjernes ved anlæggets ophør. Med den foreslåede placering optages således ikke særlig værdifuld landbrugsjord på ubestemt tid. Når solcelleanlæggets drift er ophørt, vil området kunne reetableres til landbrugsformål, og det er Ringkøbing-Skjern Kommunes vurdering, at jordbrugsinteresserne må vige midlertidigt til fordel for de overordnede energimæssige interesser med omstilling til grøn energi. Denne omstilling arbejder Byrådet aktivt for, bl.a. gennem Energi2020-visionen, hvor det er hensigten at kommunen i år 2020 er selvforsynende med vedvarende energi, bl.a. som følge af solenergi. Æstetiske hensyn Placering udenfor landskabelige udpegninger Den foreslåede placering ved Nørhede/Hjortmose ligger udenfor kystnærhedszonen. Samtidig er området på ca. 26,5 ha beliggende udenfor de i kommuneplanen udpegede bevaringsværdige landskaber, kulturhistoriske bevaringsværdier, værdifulde kulturmiljøer, større uforstyrrede landskaber, geologiske rammeområder og delvist udenfor geologiske værdifulde områder. Det nye besøgscenter er under opførelse i august/september 2013, mens de tre eksisterende vindmøller i Hjortmose nedtages. Fra besøgscenteret vil der blive udsigt til solcelleanlægget og vindmølleparken. Solcelleanlægget vil med den foreslåede placering således blive placeret i et område uden landskabelige udpegninger. Placering på ikke særlig værdiful landbrugsjord Som redegjort for i screeninger iht. Lov om miljøvurdering af planer og programmer samt VVMbekendtgørelsen ligger området på Skovbjerg Bakkeø på kanten mellem et storbakket morænelandskab fra næstsidste istid og et hedeslettelandskab (overgangslandskab). Karakteristisk for både bakkeøer og hedeslettelandskaber er udvaskede, sandede jorder og en stor jordbundsvariation. Som følge 16\n17 Redegørelse Foreslået placering af solcelleanlæg Fra Novej knap 2 km syd for No er der udsigt over det flade åbne landskab, der bliver opdelt af lange, høje og levende hegn. Længere væk begynder terrænet at stige. Fra dette punkt vil solcelleanlægget være synligt også med et 4 m højt beplantningsbælte. Fra Novej knap 2 km nord for rundkørslen ved Herningvej/Novej vil der ikke komme mange forbipasserende udover beboere. Beboerne på Novej 6 (Røgind Enggård) vil tydeligt kunne se solcelleanlægget og afskærmende beplantning. Fra Herningvej knap 1 km syd for området vil solcelleanlægget med sommerbeplantning i en højde af min. 4 m blive visuelt afskærmet. Beplantningen vil være synlig fra Herningvej. Udsnit af kort fra kommuneplanen. Megen beplantning, få naboer og koncentration af tekniske anlæg Rent visuelt vil landskabet ved Nørhede/Hjortmose ændre karakter fra åbne, opdyrkede arealer til at fremstå som arealer med et teknisk anlæg. Området ligger på Skovbjerg Bakkeø på kanten mellem et storbakket morænelandskab fra næstsidste istid og et hedeslettelandskab (overgangslandskab), og terrænet stiger fra vest mod øst fra kote 13 til 22 (DVR90). Det kan derfor ikke udelukkes, at solcelleanlægget vil være synligt fra omgivelserne til trods for, at der i omgivelserne findes flere beplantningsbælter og større bevoksninger (bl.a. Velling Plantage mod sydvest og Mourier Petersens Plantage mod sydøst), der kan virke afskærmende. Der er derfor udarbejdet visualiseringer til belysning af de landskabelige forhold. Solcelleanlæg med beplantning set fra Novej. Solcelleanlæg med beplantning set fra Novej (sidevej). Der er udvalgt tre fotopunkter til visualiseringerne. Fotopunkterne er valgt, så de illustrerer, hvordan solcelleanlægget vil fremstå fra de omkringliggende større veje og fra et område med beboelser for at sikre, at placeringen vil være i overensstemmelse med kommuneplanretningslinje 2. Solcelleanlæg med beplantning set fra Herningvej. På baggrund af visualiseringerne vurderes det, at solcelleanlægget vil påvirke den visuelle opfattelse af landskabet. Den foreslåede placering er dog præget af flere læbælter, som kan afskærme visuelt for anlægget. Lokalplanens krav om at etablere afskærmende beplantning omkring anlægget vil 17\n18 Redegørelse sammen med eksisterende beplantning understøtte, at solcelleanlægget ikke vil være meget synligt fra de overordnede veje eller fra rekreative støttepunkter i omgivelserne, hvormed der er overensstemmelse med kommuneplanretningslinje 2. Desuden vil solcelleanlægget blive oplevet fra et i forvejen teknisk præget landskab med vindmøller, transformerstationer, luftledninger o.lign., som vurderes at medføre en større visuel påvirkning af omgivelserne end solcelleanlægget. Koncentrationen af tekniske anlæg vil således medvirke til, at der opnås mindst mulig forstyrrelse af landskabet. Etableringen af et nyt, stort vindmølleområde har resulteret i, at området er præget af kun få nabobeboelser. Der vil således kun være få personer, som rent visuelt kan blive påvirket af det påtænkte solcelleanlæg. Det vurderes således, at det påtænkte solcelleanlæg på ca. 26,5 ha kan indpasses i det konkrete landsskabsrum ved Nørhede/Hjortmose. Det vurderes derfor, at placeringen ved Nørhede/Hjortmose er den mest optimale placering ud fra æstetiske hensyn. Miljø- og naturhensyn På den foreslåede placering findes hverken internationale eller nationale naturinteresser, som vil blive påvirket væsentligt af anlægget. Det vurderes samtidig at være en fordel i forhold til de særlige drikkevandsinteresser, der er ved den foreslåede placering (i modsætning til flere af kommunens byområder), at der med en ændret anvendelse fra landbrugsformål til teknisk anlæg sker en reduktion i udledningen af pesticider, kvælstof, nitrat osv. Samlet vurdering Det vurderes på baggrund af den samlede redegørelse, at det påtænkte anlæg på ca. 26,5 ha ud fra en afvejning ift. kommunens byområder, kommuneplanens retningslinjer og ud fra funktionelle, æstetiske og miljømæssige hensyn bør indpasses ved den foreslåede placering i Nørhede/Hjortmose i det åbne land, da dette er den mest optimale placering for et solcelleanlæg på ca. 26,5 ha. Kommuneplanen Kommuneplan er blevet vedtaget af byrådet i efteråret Lokalplanen ligger inden for kommuneplanens rammeområde 00ta072. Lokalplanen er ikke i overensstemmelse med rammebestemmelserne, idet området er udlagt til vindmølleanlæg med tilhørende elforsyningsanlæg og lign., herunder transformatorstation og koblingsstationer samt besøgscenter evt. i tilknytning til en teknikbygning på eller ved transformatorstation. Derfor er der udarbejdet et kommuneplantillæg, som sikrer, at der er den nødvendige overensstemmelse mellem lokalplanen og kommuneplanen. Kommuneplantillægget udlægger et nyt rammeområde, der betegnes 00ta113. Dette nye rammeområde erstatter / ophæver en del af rammeområde 00ta072. Kommuneplantillægget omfatter det samme område som lokalplanen. Kommuneplantillæg nr. 12 offentliggøres samtidig med lokalplanen, men i et særskilt hæfte. I Kommuneplantillæg nr. 22 fastlægges generelle retningslinjer for tekniske energi(anlæg) i det åbne land, herunder solcelleanlæg. Lokalplan nr. 283 En del af lokalplanområdet er omfattet af Lokalplan nr. 283 for et område til vindmøller ved Nørhede til Hjortmose. Ved Byrådets vedtagelse af nærværende lokalplan ophæves den del af Lokalplan nr. 283, som nærværende lokalplan omfatter. Området omfatter et mindre areal i det nordøstlige hjørne af nærværende lokalplanområde. Landzoneadministration bonusvirkning Lokalplanområdet er i landzone og forbliver i landzone. Lokalplanen har den såkaldte bonusvirkning efter Planlovens 15, stk. 4, hvad angår landzonetilladelser, idet lokalplanen indeholder bestemmelser om, at den erstatter de tilladelser efter Planlovens 35, stk. 1 (landzonetilladelser), som er nødvendige 18\n19 Redegørelse for lokalplanens virkeliggørelse. Dette er på betingelse af, at såfremt brugen af solcelleanlægget ophører, så skal solcelleanlægget inkl. fundamenter, tekniske anlæg og installationer samt arbejdsarealer og veje, der alene anvendes til solcelleanlægget, fjernes af solcelleejer inden ét år efter, at driften er ophørt. Hvis fjernelse og reetablering ikke er sket inden ét år, kan kommunen lade arbejdet udføre for grundejerens regning. Miljøforhold Grundvand Området ligger i et område med særlige drikkevandsinteresser (OSD), men uden for nitratfølsomme indvindingsområder (NFI) og indsatsområder mht. nitrat (ION). Ifølge udkast til vandplanernes retningslinje 40 og 41 skal områder med særlige drikkevandsinteresser friholdes for ændret anvendelse. Solcelleanlæg vurderes i den henseende at være et mindre grundvandstruende anlæg, da solcelleanlæg ikke udgør en væsentlig risiko i forhold til grundvandsinteresserne, da de ikke indeholder mobile forureningskomponenter. Samtidig vil der i lokalplanen i tilknytning til bestemmelsen om bonusvirkning blive fastsat en bestemmelse om, at solcelleanlægget skal fjernes igen ved anlæggets ophør. Der sker således kun en midlertidig ændret anvendelse. Varme- og vandforsyning samt kloakering Det vil ikke være nødvendigt at forsyne og tilslutte området med varme, vand og kloakering. Jordforurening Der er pt. ikke kendskab til arealer, der er kortlagt som forurenet eller muligvis forurenet iht. Lov om forurenet jord. Hvis bygherre i forbindelse med bygge- eller jordarbejde støder på en forurening, skal arbejdet standses ifølge 71 i Lov om forurenet jord. Forureningen skal anmeldes til Ringkøbing-Skjern Kommune, og arbejdet må først genoptages efter fire uger, eller når kommunen har taget stilling til, om der skal fastsættes vilkår for arbejdet. Renovation Ved anlægsarbejdet skal affald håndteres efter kravene i Ringkøbing-Skjern Kommunes Regulativ for Dagrenovation. Andre støjende aktiviteter Solcelleanlægget ligger i tilknytning til vindmølleområdet ved Nørhede til Hjortmose. I forbindelse med Lokalplan nr. 283 blev der udarbejdet VVMredegørelse og miljørapport, hvori der blev redegjort for støj fra vindmøllerne og fra en ny transformerstation. I området omkring solcelleanlægget findes flere eksisterende støjkilder i form af trafikanlæg (Herningvej) og Dangrønt grønttørringsfabrik. Det vurderes, at ingen af de andre støjende aktiviteter i omgivelserne har betydning for nærværende lokalplan. Brand og redning Tilkørselsforhold og interne adgangsveje i anlægget samt øvrige brandmæssige forhold afklares med Ringkøbing-Skjern Kommune, Brand og Redning forinden projektet udføres. Museumsloven, arkæologi og skjulte fortidsminder Fortidsminder, som for eksempel bopladser og grave fra oldtiden, er beskyttet af Museumsloven forstået på den måde, at de ikke må ødelægges uden en forudgående arkæologisk vurdering og/eller undersøgelse har fundet sted. Måske er der allerede kendskab til nogle fortidsminder i et bestemt område; men ofte er fortidsminderne skjulte under muldlaget, og de er derfor ikke tidligere blevet registreret. For at sikre at eventuelle fortidsminder ikke berøres af anlægsarbejde, anbefales det bygherren at kontakte Ringkøbing- Skjern Museum for at få foretaget en arkæologisk forundersøgelse af det pågældende område. Museet udarbejder derefter en udtalelse inden for 4 uger. Det er absolut en fordel, at kontakte museet så tidligt som muligt for at undgå, at skjulte fortidsminder først dukker op, når anlægsarbejdet er gået i gang og så må indstilles, medens en arkæologisk undersøgelse foretages. Et muligt statsligt tilskud til bygherrens omkostninger ved det arkæologiske un- 19\n20 Redegørelse dersøgelse mistes, hvis der ikke er foretaget en arkæologisk forundersøgelse. Findes der ikke ved forundersøgelsen fortidsminder på området, kan bygherren hvad angår Museumsloven uden videre gå i gang med anlægsarbejdet. Findes der ved forundersøgelsen fortidsminder, som bør undersøges, kan anlægsarbejdet muligvis flyttes, så fortidsminderne ikke berøres. Er dette ikke muligt, skal der foretages en arkæologisk undersøgelse. Se i øvrigt folderen Vi graver før du går i gang om Museumsloven og anlægsarbejde. Folderen kan også ses på Ringkøbing-Skjern Museums hjemmeside: På det pågældende sted er kendskab til bevarede skelvolde fra sen bronzealder - tidlig jernalder. I forbindelse med undersøgelserne af vindmøllepladserne (RSM ) blev der tæt på det udpegede område konstateret markspor. Derfor kan der i det pågældende område findes hustomter fra de pågældende perioder. Området bør derfor forundersøges. Miljøvurdering Ifølge Lov om miljøvurdering af planer og programmer 3, stk. 1 skal alle fysiske planer indeholde en miljøvurdering, hvis planen skønnes: 1. at være omfattet af lovens bilag 3 og 4, 2. at kunne påvirke et udpeget internationalt naturbeskyttelsesområde væsentligt, eller i øvrigt 3. at kunne få væsentlig indvirkning på miljøet. Hvis planer er omfattet af lovens bilag 3 og 4 og hvis planer samtidig fastlægger anvendelsen af mindre områder på lokalt plan eller alene indeholder mindre ændringer i sådanne planer, skal der ifølge lovens 3, stk. 2, kun gennemføres en miljøvurdering, hvis de må antages at kunne få væsentlig indvirkning på miljøet. Screening af lokalplanforslaget Ringkøbing-Skjern Kommune har gennemført en screening af lokalplanforslaget for at vurdere om der skal gennemføres en miljøvurdering i henhold til lovens 3, stk. 2. Screeningen foreligger i et selvstændigt notat, der offentliggøres samtidig med lokalplanforslaget. De mulige negative konsekvenser af planens realisering knytter sig hovedsagligt til den landskabelige påvirkning. Denne mindskes gennem etablering af beplantningsbælter. De mulige positive konsekvenser af planens realisering knytter sig til bidraget til kommunens vision om at blive selvforsynende med vedvarende energi. Desuden kan der skabes synergi med vindmølleområdet i forhold til besøgscenteret syd for området, hvormed fritids- og kulturlivet kan forbedres. Det vurderes, at lokalplanen ikke er omfattet af kravet om miljøvurdering, da virkeliggørelse af planen ikke vil medføre en væsentlig indvirkning på miljøet jf. 3, stk. 2. Tilladelser eller dispensationer fra andre myndigheder NaturErhvervstyrelsen Der er landbrugspligt på alle ejendomme indenfor lokalplanområdet. Der må derfor ikke foretages ændringer af eksisterende forhold, før NaturErhvervstyrelsen har godkendt, at landbrugspligten ophæves for dette areal. NaturErhvervstyrelsen kan i forbindelse med ophævelsen af landbrugspligten stille betingelser i medfør af landbrugsloven vedrørende jordens drift og/eller afhændelse af ejendommens øvrige jorder til sammenlægning med anden landbrugsejendom. Servitutter Ejere og bygherrer må selv sikre sig overblik over tinglyste servitutter, der har betydning for byggeog anlægsarbejder. Man skal være opmærksom på, at ikke alle rør, kabler eller ledninger er tinglyst. Derfor bør relevante forsyningsselskaber høres, inden jordarbejder påbegyndes. Det kan fx dreje sig om elkabler, telefon-, tele- og Tv-kabler, vandledninger, fjernvarmeledninger, gasledninger og spildevandsledninger. Kommunen kan være behjælpelig med at oplyse, hvilke forsyningsselskaber, der dækker det pågældende område. Ved udarbejdelsen af lokalplanen er registreret følgende tinglyste servitutter, som kan have betydning for bygge- og anlægsarbejde inden for lokalplanområdet. 20\n21 Ringkøbing-Skjern Kommune gør opmærksom på, at man ikke påtager sig ansvaret for eventuelle fejl og mangler i servitutoversigten. Matr.nr. 15l, 17h, 14n og 14m, Degneboligen, Ølstrup Tinglyst: Titel: Dok. om forsynings-/afløbsledning m.v. Påtaleberettiget: Deklarationen omhandler en drænledning. Redegørelse Tinglyst: Titel: Dok. om forsynings-/afløbsledninger m.v. Påtaleberettiget: - Deklarationen omhandler en drænledning. Tinglyst: Titel: Brugsret - andet Påtaleberettiget: - Deklarationen omhandler retten til at opstille vindmøller på en del af området. Tinglyst: Titel: Tekniske anlæg - andet Påtaleberettiget: - Deklarationen omhandler retten til at lægge nye elkabler på en del af området til brug for vindmøller. 21\n23 Planbestemmelser Lokalplanområdets afgrænsning, mål 1: Indledning I henhold til Bekendtgørelse af Lov om planlægning, Miljøministeriets lovbekendtgørelse nr. 587 af 27. maj 2013 med senere ændringer, fastsættes følgende bestemmelser for det i 2 nævnte område. Lokalplanens bestemmelser er bindende og registreres i PlansystemDK. Lokalplanens bindende bestemmelser står i venstre margen. Det fremgår af Planlovens 15, hvad der kan træffes bestemmelse om i en lokalplan. Lokalplanens bestemmelser suppleres af bestemmelse i anden lovgivning navnlig byggeloven herunder bygningsreglementet. I højre margen med kursiv er der korte supplerende kommentarer til de enkelte bestemmelser. Tekst skrevet i kursiv er altså ikke lokalplanbestemmelser og er således ikke bindende. 23\n24 Planbestemmelser 1. Formål Lokalplanens formål er at sikre: at området kan anvendes til solcelleanlæg og de for anlæggets drift nødvendige tekniske installationer og bygninger, at risikoen for refleksioner minimeres, at solcelleanlægget fremstår harmonisk i landskabet, at der friholdes areal til beplantningsbælte for at muliggøre afskærmende beplantning, der medvirker til, at solcelleanlægget indpasses i landskabet, at lokalplanen erstatter de ellers nødvendige landzonetilladelser. 2. Område og zonestatus 2.1. Matrikeloversigt Lokalplanens område er vist på Bilag 1. Lokalplanen omfatter hele eller dele af følgende matrikelnumre: 14m, 17h, 15l og 14n, Degneboligen, Ølstrup, samt alle parceller eller delnumre, der udstykkes fra de nævnte ejendomme inden for lokalplanens område. Lokalplanområdet er ca. 26,5 ha. Der er landbrugspligt på alle ejendomme indenfor området. Der vil blive tinglyst en deklaration om, at landbrugspligten ophæves for den periode, hvor anlægget er i drift, og at anlægget skal tilbageføres til landbrugsformål ved anlæggets ophør Zoneforhold Området ligger i landzone og skal forblive i landzone Bonusvirkning Lokalplanens bestemmelser erstatter de landzonetilladelser efter Planlovens 35 stk. 1 til arealanvendelse, bebyggelsens omfang, bebyggelsens udseende, ubebyggede arealer, veje, stier og parkering samt tekniske anlæg, jf. lokalplanens pkt. 3, 4, 5, 6, 7 og 8, der ellers vil være nødvendige for lokalplanens virkeliggørelse, idet disse forhold er tilladt med nærværende lokalplan, der er tilvejebragt efter Planlovens 36, stk. 1, nr. 5. Lokalplanen har den såkaldte bonusvirkning efter Planlovens 15, stk. 4, hvad angår landzonetilladelser, idet lokalplanen indeholder bestemmelser om, at den erstatter de tilladelser efter Planlovens 35, stk. 1 (landzonetilladelser), som er nødvendige for lokalplanens virkeliggørelse. Som udgangspunkt kan der i landzone ikke ske udstykning, opføres bebyggelse eller ske ændring i eksisterende bebyggelse og ubebyggede arealer uden tilladelse fra byrådet. Undtaget er dog områder, der gennem en lokalplan 24\n25 Planbestemmelser udpeges til en specifik anvendelse. I denne lokalplan kan området anvendes og bebygges efter lokalplanens bestemmelser uden, at der på et senere tidspunkt skal indhentes landzonetilladelse Ophør Ophører brugen af solcelleanlægget, skal solcelleanlægget inkl. fundamenter, tekniske anlæg og installationer samt arbejdsarealer og veje, der alene anvendes til solcelleanlægget, fjernes af solcelleejer inden ét år efter, at driften er ophørt. I forbindelse med udstedelse af byggetilladelse til opførelse af de i 5 og 6 nævnte anlæg, vil kommunen som vilkår for tilladelserne kræve, at der tinglyses deklaration om de nævnte forhold. Arealer, der før etablering af solcelleanlæg var landbrugsarealer, skal af solcelleejer reetableres til landbrugsmæssig drift. Dette skal ske uden udgift for det offentlige, det vil sige, at stabilgrus og andet vejmateriale skal fjernes. Hvis fjernelse og reetablering ikke er sket inden ét år, kan kommunen lade arbejdet udføre for grundejerens regning. 3. Arealanvendelse 3.1. Anvendelse Lokalplanområdet må kun anvendes til teknisk anlæg i form af solcelleanlæg og de for anlæggets drift nødvendige tekniske installationer og bygninger. 4. Udstykning 4.1. Matrikulære forandringer Området må udstykkes med godkendelse fra Ringkøbing-Skjern Kommune. Desuden kan der foretages arealoverførsler og sammenlægninger. 5. Bebyggelsens placering og omfang 5.1. Byggefelt Solcelleanlæg samt de til formålet tekniske installationer og bygninger skal placeres indenfor byggefeltet, som vist på Bilag 3. Byggefeltet sikrer, at solcelleanlægget placeres i passende afstande til den omkringliggende beplantning, veje og skel Opstilling af solcelleanlæg Solcellepaneler skal opstilles i lige, parallelle 25\n26 Planbestemmelser rækker Højde af solcelleanlæg Højden af solcelleanlægget må ikke overstige 3 m over niveauplan Mindre bygninger Inden for området kan der opføres op til 10 teknikbygninger à maks. 10 m 2. Højden må ikke overstige 2,5 m over niveauplan. 6. Bebyggelsens udseende 6.1. Ensartethed Solcellepaneler skal fremstå ens, hvad angår type, højde og farve Refleksioner Solcellerne skal antirefleksbehandles. Der må ikke benyttes blanke eller reflekterende materialer. Bestemmelsen medvirker til, at solcelleanlægget fremstår harmonisk i landskabet. Bestemmelsen medvirker til, at der ikke opstår refleksgener for omkringboende og trafikanter Mindre bygninger Teknikbygninger skal fremtræde ensartet i materiale og udformning og gives samme diskrete farve i sort, mørkegrøn eller mørk grå Skiltning Der må ikke opsættes skilte og reklamer på anlæg eller bygninger Belysning Der må ikke opsættes gadebelysning. 7. Ubebyggede arealer 7.1. Generelt Arealer der ikke benyttes til tekniske anlæg, veje og beplantning skal fremstå som græsklædte arealer Beplantningsbælte Der udlægges areal til beplantningsbælte i en bredde af 5 m, som vist på Bilag 3. Højden af beplantningsbæltet skal være min. 4 m. Beplantningsbæltet skal sammensættes således, at Beplantningsbæltet medvirker til at afskærme visuelt for solcelleanlægget. En del af arealet er sammenfaldende med et eksisterende beplantningsbælte, som dermed kan opretholdes som en del af et større beplantningsbælte eller udskif- 26\n27 Planbestemmelser det virker afskærmende i hele højden. tes med ny beplantning. Beplantningsbæltet kan med fordel sammensættes af en blanding af træer og buske i varierende højde og flere rækker, evt. kombineret med en blanding af løvfældende og stedsegrøn beplantning. Dette giver mulighed for, at der skabes et bunddække således, at beplantningsbæltet ikke kun virker visuelt afskærmende i den øvre del. Samtidig kan beplantningsbæltet fremstå grønligt hele året. For at give en hurtigt højde på beplantningsbæltet, kan der anvendes ammetræer Hegning Der skal etableres hegn omkring byggefeltet. Højden må ikke overstige 2 m. Hegnet medvirker til, at dyrevildt holdes ude, hvormed risikoen for ødelæggelser minimeres. Hegn skal etableres på den indvendige side af beplantningsbæltet. 8. Veje, stier og parkering 8.1. Vejadgang Vejadgang til området skal ske, som vist på Bilag Veje Der kan udlægges arealer til interne serviceveje i en bredde af min. 3 m og med vendepladser. Veje og vendepladser skal anlægges som grusveje. Der må ikke anlægges veje, som er asfalterede veje eller med anden fast belægning. For at skabe vejadgang til Lervangvej, bør der tinglyses en deklaration, der giver ret til færdsel via den adgangsvej til vindmøllerne, der er udlagt i Lokalplan nr Tilkørselsforhold og interne adgangsveje i anlægget samt øvrige brandmæssige forhold afklares med Ringkøbing-Skjern Kommune, Brand og Redning forinden projektet udføres. 9. Tekniske anlæg 9.1. Ledninger, kabler mv. Alle ledningsanlæg skal fremføres under terræn. 10. Miljø Ingen bestemmelser. 11. Grundejerforening Ingen bestemmelser. 27\n28 Planbestemmelser 12. Betingelser for, at ny bebyggelse må tages i brug Beplantningsbælte Solcelleanlægget må ikke tages i brug, før der er etableret beplantningsbælte jf. pkt Lokalplan og byplanvedtægt Lokalplan nr. 283 En del af lokalplanområdet er omfattet af Lokalplan nr Med den endelige vedtagelse og bekendtgørelse af Lokalplan nr. 349, vil den del af Lokalplan nr. 283, der er sammenfaldende med Lokalplan nr. 349, blive ophævet. 14. Servitutter Der ophæves ingen servitutter. 15. Retsvirkninger Midlertidige retsvirkninger Når forslaget til lokalplan er offentliggjort må de ejendomme, der er omfattet af forslaget, ikke udnyttes på en måde, der kan foregribe indholdet af den endelige plan. Da forslaget til lokalplan kan blive ændret ved byrådets endelige vedtagelse, omfatter bestemmelsen også bebyggelse og anvendelse af bebyggelse, der er i overensstemmelse med forslaget. Der gælder efter Planlovens 17, stk. 1, et midlertidigt forbud mod udstykning, bebyggelse og ændring af anvendelsen. Den eksisterende lovlige anvendelse af ejendomme kan fortsætte som hidtil. De midlertidige retsvirkninger gælder, indtil lokalplanen er endeligt vedtaget og vedtagelsen er offentliggjort, dog højst et år efter offentliggørelsen. Endelige retsvirkninger Når lokalplanen er endeligt vedtaget af byrådet og vedtagelsen er offentliggjort, må der ikke retligt eller faktisk etableres forhold i strid med planens bestemmelser. Der kan meddeles dispensation fra lokalplanen, hvis dispensationen ikke er i strid med principperne i planen. Mere omfattende afvigelser kan kun foretages ved at udarbejde en ny lokalplan. Efter udløbet af indsigelsesfrisen kan byrådet eventuelt give tilladelse til, at en ejendom udnyttes efter forslaget. En lokalplan medfører ikke handlepligt. Eksisterende lovlige forhold kan fortsætte som hidtil. Men når ejerne eller brugerne ønsker at ændre forholdene - opføre ny bebyggelse, bygge om m.v. - så skal ændringerne være i overensstemmelse med lokalplanen. Dispensation kan kun meddeles efter forudgående naboorientering, med mindre byrådet skønner, at en sådan orientering er af underordnet betydning for de personer og foreninger, der skal orienteres. 28\n29 Som altovervejende hovedregel medfører en lokalplan ikke erstatningspligt for kommunen. Men, hvis en ejendom er udlagt til et offentligt formål i en lokalplan, så kan ejeren under visse forudsætninger forlange ejendommen overtaget af kommunen mod erstatning. I henhold til Planlovens 47, kan der foretages ekspropriation af privat ejendom eller rettigheder over ejendomme, når ekspropriationen er af væsentlig betydning for virkeliggørelsen af en lokalplan. Planbestemmelser 29\n31 Matrikelkort: Bilag 1 53c 46b 18n Trehedevej 19u 17l 19k 18y 19y 45q 14f 20e 14g 15n 17m 14n 50l 14m 17f 16h 17h 15l 51q 16d 16l 51c 50x 31d 31c 31a 28b 51o 50z 68b 68c 12b 9p 102a 68a 15b 9h Signaturforklaring Lokalplanområde 14k 7000r 17b Herningvej 13i 9l Skel\nLokalplan nr. 365. for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg) ved Hjortmose, nord for Røgind. Ortofoto@Ringkøbing-Skjern Kommune\nLokalplan nr. 365 for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg) ved Hjortmose, nord for Røgind Ortofoto@Ringkøbing-Skjern Kommune Ringkøbing-Skjern Kommune 17. juni 2014 Lokalplanen er udarbejdet af\nLokalplan nr. 360. for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Arnborgvej, øst for Skjern. Ringkøbing-Skjern Kommune\nLokalplan nr. 360 for et område til teknisk anlæg (solcelleanlæg), Arnborgvej, øst for Skjern Ortofoto@Ringkøbing-Skjern Kommune Ringkøbing-Skjern Kommune 6. maj 2014 Lokalplanen er udarbejdet af Geopartner,\nLokalplan nr. 310. For et område til kulturelle formål og offentlig forsyning ved Enghavevej, Ringkøbing. Ringkøbing-Skjern Kommune\nLokalplan nr. 310 For et område til kulturelle formål og offentlig forsyning ved Enghavevej, Ringkøbing Ortofoto@Ringkøbing-Skjern kommune Ringkøbing-Skjern Kommune 21. juni 2011 Lokalplanen er udarbejdet


Infernal - Electric Cabaret - Deluxe Edition | CD | Dvdoo.dk\nInfernal Electric Cabaret Deluxe Edition\nFakta om Infernal - Electric Cabaret - Deluxe Edition\nDin anmeldelse af Infernal - Electric Cabaret - Deluxe Edition\nVores brugere har bedømt Infernal - Electric Cabaret - Deluxe Edition Cd til\nSuper fed skive\nHer på dvdoo går vi utrolig meget op i musik. Derfor valgte vi at gøre musik CD'er til en del af vores store sortiment.\nDet store sortiment af forskellige stilarter, er vi glade for, at kunne tilbyde dig, for vi er godt med på, at da vi internt har egne foretrukne stilarter, så er vi naturligvis klar over, at vore kunders smag indenfor musik er lige så forskellig. Derfor finder du hos os CD'er med alt fra klassisk musik med André Rieu til schlagere fra Helene Fischer samt genrer, i helt andre boldgader, og som vi har gode tilbud på jazz, rock, heavy metal, pop og rap. Tjek også den danske musik, som du har lært at kende fra radioen.\nMange har, ligesom vi har her på dvdoo, en enorm passion for musikken. Som regel fordi det virker inspirerende. Og vi håber selvfølgelig, at det betyder, du vil få megen fornøjelse ud af Infernal - Electric Cabaret - Deluxe Edition, også når du genlytter albummet for 25. gang.\nVi har været forhandler af spil, musik og film siden vi startede i 1999, og vi er derfor i dag den ældste filmbutik i Danmark. Hvis man sammenligner vores netbutik med de øvrige markeder, har vi endvidere en af Danmarks ældste internetbutikker. Da vi startede op, var det som en online DVD butik. Og som tiden er gået, mens vores lidenskab for film bare voksede og voksede og flere filmformater kom til, blev vores store kærlighed for både spil og musik vakt til live. Så det var indlysende for os, at både CD'er og spil blev en del af dvdoo.dk's udvalg.\nVi har hele tiden fokus på at kunden vil få en rigtig god oplevelse. Og de mange års kendskab til salg af musik, film og spil på nettet har givet os stor indblik i, hvad du som kunde har af ønsker, når du kommer forbi vores netbutik. Vi ønsker blandt andet, at vores store kærlighed for musik, spil og film er helt tydelig, og smitter af på dig, som besøgende i vores verden af topunderholdning.\nDu finder ofte svar i vores FAQ, såfremt du måtte ligge inde med spørgsmål. Ellers er du naturligvis også velkommen til at kontakte kundeservice per telefon eller via e-mail, som altid hjælper dig med et smil på læben. Vi ønsker dig god fornøjelse med dit besøg i vores netshop.


Tilbage til skolebænken – måske | steampunk.dk\nBedst som vi har vænnet os til Einsteins universelle hastighedsgrænse (299.792.458 m per sekund – i daglig tale kaldet c, eller lysets hastighed), kommer der en melding fra CERN, om at de har observeret neutrinoer der overskrider denne grænse.\nDe fartglade neutrinoer blev målt under et forsøg, hvor CERN skød en neutrinostråle fra Geneve til Gran Sasso laboratoriet nord for Rom. Neutrinoerne klarede turen 60 nanosekunder hurtigere end forventet (med en fejlmargin på 10 nanosekunder). Det lyder måske ikke umiddelbart af meget, men det er nogle nanosekunder der kan vise sig, at vælte et meget stort korthus. Det er nemlig per definition komplet umuligt – noget jeg ikke lige gider komme ind på her.\nDet Amerikanske laboratorium Fermilab observerede faktisk en lignende begivenhed in 2007, men fejlmarginen på deres instrumenter var for stor, til at de kunne sige noget med sikkerhed. Det er faktisk kun europæerne og Japanerne der kan måle så præcist.\nOk, det er måske lidt tidligt, at smide den gamle fysikbog væk. Der kommer nu en periode, hvor andre videnskabsfolk vil forsøge, at nå samme resultat med lignende forsøg, men hvis observationen bekræftes som noget fundamentalt ved universet, så skal vores fysikere en tur tilbage til skolebænken. Det skal man nu ikke være bekymret over, det er nemlig selve kernen i videnskab. Fysikeren og science fiction forfatteren Isaac Asimov sagde engang: “The most exciting phrase to hear in science, the one that heralds new discoveries, is not Eureka! (I found it!) but rather, ‘hmm… that’s funny…’”\nDet minder mig om en lille fysik-vittighed:\nBartenderen siger ”Vi servere ikke for din slags her!”\nEn tachyon går ind på en bar.\nTilbage til skolebænken - måske, 10.0 out of 10 based on 3 ratings


Middelalderfigur fundet på Nyord - sn.dk - Vordingborg\nFiguren måler cirka seks centimeter i højden og to en halv centimeter ved foden. Hjulet i hånden er det, der identificerer den som en gengivelse af sankt Katharina af Alexandria. Foto: Robert Poulsen\nArtiklen: Middelalderfigur fundet på Nyord\nMiddelalderfigur fundet på Nyord\nVordingborg - 18. juli 2017 kl. 06:00\nEt par raske ture med detektor i hånden, og vupti: Så kan Nyord nu sandsynliggøre, at øen også var et aktivt samfund i middelalderen.\nI sidste uge dukkede der nemlig en lille bronzefigur op fra mulden ved øens kirkegård, og det er dermed det første, bemærkelsesværdige fund, der er gjort, siden en gruppe lokalhistorisk interesserede borgere i samarbejde med Museum Sydøstdanmark og nogle frivillige detektorfolk gik i gang med at prøve at kortlægge Nyords historie.\nFiguren forestiller højst sandsynligt sankt Katharina af Alexandria, og det er især én detalje ved fundet, der gør identifikationen mulig: I hånden holder hun nemlig noget, der kan identificeres som et hjul, og Katharina er netop kendt for, at hun blev forsøgt tortureret og henrettet ved at blive lagt på hjul og stejle. I hendes tilfælde slog forsøget dog fejl, da hun var så hellig, at hjulet splintredes, da hun rørte ved det - men hun endte ikke desto mindre med at blive halshugget.\nSom helgen var Katharina ret højt på strå indenfor den katolske kirke, og derfor er det ifølge arkivleder Susanne Outzen fra Museum Sydøstdannark ikke så voldsomt overraskende, at hun på den måde har fundet vej til Nyord.\n- Vi var jo katolikker i middelalderen, siger hun.\nOg dermed er fundet også med til at kaste lidt mere lys over den del af Nyords historie, som man stort set intet kender til.\n- Vi har nogle fund fra stenalderen og nogle skriftlige kilder fra 1600-tallet og frem, men ind imellem det er der et gigantisk spænd, som vi næsten intet ved om, siger Susanne Outzen.\n- Nu ved vi, at der har været aktivitet på Nyord - før var det bare noget, vi troede. Men vi håber også at finde andre metaller, for eksempel fra bronzealderen, fortsætter hun.\nSkulle andre få lyst til at gå på detektorjagt på Nyord, skal det påpeges, at det kun kan lade sig gøre med en særlig tilladelse fra Naturstyrelsen.\n17:17 Ellemann fik ønsket om en ny slags uddannelse med hjem\n12:45 Prisglæde hos lokal murermester\n»Det går nok«.\nSådan lyder det ofte, når mænd forlader...\n5. Brolægger sælger grund til burgerkæde\n7. Nu kommer der omsider en plan for historisk voldanlæg\n8. Her bygges på livet løs\n9. Erhvervsfolk kom tæt på Storstrømsbroen\n10. Ellemann fik ønsket om en ny slags uddannelse med hjem\n3. Brolægger sælger grund til burgerkæde\n7. Efterladt tøj på strand: Helikopter og både ledte efter person\n8. Historisk festival gik rent ind hos publikum\n9. Kommune vil have modstandsskilte fjernet: Juraprofessor kalder dem dobbeltmoralske\n10. 15-årig starter politisk ungdomsorganisation\n6. Travl Nyrådbager: Jeg er IKKE gået konkurs\n8. Opsang fra bedsteforældre: Jeres politik er skammelig og grusom


Vejen - Ljudbok - Cormac McCarthy - Storytel\n4,03 216 5 Författare: Cormac McCarthy Uppläsare: Dan Schlosser\nI en uhyggelig troværdig vision af vores mulige fremtid kæmper en far og hans søn for at overleve i et USA, som ligger totalt øde hen efter 'den store katastrofe'. Der er intet tilbage af civilisationen, og de to vandrer planløst af sted, kun holdt oppe af omsorgen og hengivenheden for hinanden.\n"Vejen er en mesters værk, en bog, der hæver sig langt over det specifikt amerikanske og taler til læsere i hele verden. Den inviterer til at forstå verden i store begreber som godt og ondt, dom og nåde, og kalder på en genlæsning, så snart den er til ende." – Michael Bach Henriksen, Kristeligt Dagblad\n"... en ultimativ kærlighedsroman om kærligheden mellem forældre og børn. En bevægende meditation over selve det at være ophav til et barn i en verden, hvor meget er forfærdeligt og forfærdeligt svært at forklare." – Kim Skotte, Politiken\n"Illumineret af en ekstraordinær ømhed ... Simpel og dog mystisk, simultant kryptisk og krystal klar." – The New York Times\nSpråk: Danska Kategori: Fantasy & SciFi Översättare: Jan Hansen\nFörlag: Bechs Forlag - Viatone\nLängd: 6T 32min\nBöcker som blivit film Dystopi Kritikerrosade SciFi Pulitzerpriset Klimathotet Apokalyptisk Läskigt Moderna sagor Oprah's book club Krypande spänning Berättelser om hopp Cli-Fi


Styrelsen for Patientsikkerhed har den 23. december 2020 givet påbud til Medic Team om at sikre forsvarlig varetagelse af ikke-lægeforbeholdt sundhedsfaglig virksomhed og at sikre udarbejdelse og implementering af instrukser for generel hygiejne og for procedurer ved teknisk nedbrud.\nat sikre forsvarlig varetagelse af ikke-lægeforbeholdt sundhedsfaglig virksomhed, herunder udarbejdelse og implementering af instrukser herfor fra den 23. december 2020.\nat sikre udarbejdelse og implementering af instrukser for generel hygiejne og for procedurer ved teknisk nedbrud fra den 23. december 2020.\nStyrelsen har ved afgørelsen benyttet de oplysninger, der kom frem ved tilsynet, og som er anført i tilsynsrapporten, herunder journaldokumentationen for 7 patienter.\nVed tilsynet blev styrelsen opmærksom på, at der ved Medic Team blev foretaget delegeret lægeforbeholdt virksomhed, uden at det var sikret, at personalet havde de fornødne sundhedsfaglige rammer til at kunne udføre deres arbejde på patientsikker vis. Styrelsen udstedte på den baggrund et påbud om øjeblikkeligt at indstille alt delegeret lægeforbeholdt virksomhed.\nStyrelsen blev herudover opmærksom på, at der ud over varetagelsen af den delegerede lægeforbeholdte virksomhed, også var problemer med øvrige forhold vedrørende den sundhedsfaglige virksomhed. Det blev således konstateret, at der var fejl og mangler i behandlingen og at der manglede sundhedsfaglige instrukser på behandlingsstedet.\nForsvarlig varetagelse af ikke- lægeforbeholdt virksomhed\nVed tilsynsbesøget fik styrelsen oplyst, at Medic Teams frivillige personale varetog diverse sundhedsfaglige opgaver, som ikke var lægeforbeholdt. Styrelsen konstaterede, at der forelå en række kortfattede ”Action Cards” i den forbindelse, men ingen egentlige skriftlige instrukser for personalets sundhedsfaglige arbejde. De var meget kortfattede, der var fejl i dem, og det fremgik ikke af kortene, hvilke typer af patienter, der skulle behandles efter hvilke kort.\nStyrelsen havde ikke mulighed for at interviewe personalet på stedet om den instruktion de modtog om det sundhedsfaglige arbejde, da der ikke var øvrigt personale til stede under tilsynsbesøget.\nStyrelsen kunne ved gennemgang af journaler konstatere, at der ikke systematisk blev spurgt ind til allergier, medicinering, tidligere sygdomme. Patientens cirkulatoriske status fremgik ikke af to af de syv journaler.\nStyrelsen kunne også konstatere, at det kun var på en af de gennemgåede patienter, at der var målt vitale parametre.\nDet fremgik desuden af journalerne på patienter med sårlæsioner, at der ikke rutinemæssigt blev tilbudt stivkrampevaccination.\nDet var på baggrund af fundene styrelsens vurdering, at de kortfattede ”Action Cards” ikke udgjorde en tilstrækkelig instruktion i forhold til de sundhedsfaglige opgaver, som arbejdet ved Medic Team kunne indebære for personalet. I forhold til kravene til skriftlige instrukser henvises desuden til afsnittet nedenfor om instrukser.\nStyrelsen lagde vægt på, at der er tale om frivilligt personale, som ikke nødvendigvis har en sundhedsfaglig uddannelse, idet de tilknyttede behandlere som udgangspunkt kun har et 30 timers førstehjælpskursus.\nDet var på den baggrund styrelsens vurdering, at Medic Team ikke har indrettet sig på en tilstrækkelig forsvarlig måde i forhold til at sikre en forsvarlig varetagelse af de ikke-lægeforbeholdte sundhedsfaglige ydelser, de varetager, samt at dette medfører en betydelig risiko for patientsikkerheden.\nStyrelsen konstaterede, at der hos Medic Team ikke var en instruks for hygiejne eller for hvordan personalet skulle forholde sig ved teknisk nedbrud.\nDet var styrelsens opfattelse, at der på et behandlingssted som Medic Team skal være instrukser for de sundhedsfaglige ydelser, de tilbyder, herunder både når der er tale om medhjælps varetagelse af lægeforbeholdt virksomhed og varetagelse af ikke lægeforbeholdt virksomhed. Det er hertil styrelsens opfattelse, at der skal være instrukser for sikring af tilstrækkelig hygiejne og for hvordan personalet skal håndtere teknisk nedbrud af de systemer mv., som behandlingsstedet anvender.\nDet var styrelsens vurdering, at fraværet af sundhedsfaglige instrukser rummer en betydelig risiko for patientsikkerheden, idet instrukserne har til formål at sikre en ensartet og sikker patientbehandling samt at forebygge tvivlssituationer hos personalet i forhold til behandling, hvor undladelse eller forkert udførelse umiddelbart kan medføre alvorlig risiko for patienten.\nStyrelsen vurderede samlet, at fejlene og manglerne i relation til varetagelsen af ikke-lægeforbeholdt sundhedsfaglig virksomhed og de manglende instrukser for hygiejne og procedurer for håndtering af teknisk nedbrud, sammen med de konstaterede mangler vedrørende varetagelse af delegeret lægeforbeholdt virksomhed, samlet udgør kritiske problemer betydning for patientsikkerheden.


Innovation - Ordrup Gymnasium\nInnovation handler om metoder til at gennemføre innovative projekter og starte nye virksomheder. Vi arbejder systematisk og kreativt med idéudvikling som et redskab til at starte egen virksomhed eller en non-profit organisation. Du lærer at bruge en forretningsplan som styringsredskab.\nVi besøger innovative virksomheder og iværksættere, der selv har realiseret den gode idé. Det kan være app-udvikleren, der har erfaring med kundesegmentet på Facebook, eller kartoffelhandske-opfinderen, der har startet produktion i Kina. Vi vil også kontakte organisationer, der giver rådgivning til nye entreprenører. De eksterne aktiviteter inddrager vores og jeres netværk og idéer.\nInnovation handler om, hvordan gode idéer kan skabe værdi. Værdi kan skabes i private virksomheder (som profit), i offentlige virksomheder (fx ny velfærdsteknologi eller oplysningskampagner) eller i nonprofit organisationer (fx indsamlingskampagner til nødhjælp eller miljø).\nInnovation er i høj grad et hands on-fag, hvor vi trækker virkeligheden ind i klasselokalet. Vi udvikler i teams evnen til at kunne arbejde med innovative processer på virkelighedsnære problemstillinger. Undervisningen skal motivere dig til at blive en skabende kraft med selvstændig handleevne.\nPå OG kan du vælge faget innovation på C-niveau i 3.g.\nKristian Møller Bak (KB)\nSamfundsfag · Historie · Innovation


Hun giver sine mentees et skub - Magisterbladet\n“Jeg er sådan en coach, som jeg godt selv kunne have brugt engang”, fortæller Sanne Berglund Simonsen. Foto : Thomas Steen Sørensen\n“Min første mentee havde specialiseret sig inden for HR, min anden er på udkig efter et job inden for kommunikation. Selv har jeg 10 års erhvervserfaring som sikkerhedsrådgiver i skibsfarten og olieindustrien. At parløbet fungerer, skyldes netop, at vi kommer fra vidt forskellige verdener”, forklarer hun.\nSanne Berglund Simonsen er 43 år gammel, cand.mag. i engelsk og så hurtigtsnakkende, at hun indimellem glemmer at tage luft ind. Frem til november er hun projektansat som sikkerhedsrådgiver i Dong Energy, men i dag er hun hjemme i parcelhuset i Værløse nord for København. Sønnen Gabriel på to et halvt år er i institution, og hun har en aftale lidt senere om et telefonmøde med sin nye mentee.\nSanne Berglund Simonsen er selv nordjyde og har langtfra en snorlige karriere bag sig. Hun havde flere job og tog en omvej forbi litteraturvidenskab på Københavns Universitet, før hun landede på engelsk. Som uddannet magister er hun blevet både hyret, fyret og headhuntet.\nHun har været ansat i flere private virksomheder, de fleste år i Maersk, og udført “en hel del kedeligt sekretærarbejde”, før hun fandt ud af, at det sjoveste af alt var at arbejde med sikkerhedshåndtering i olie- og søfartsindustrien:\nDM har 150 mentorer og cirka 100 mentees på landsplan. Målet er at nå op på 200 af hver.\nMentorerne kommer fra vidt forskellige brancher, sektorer og fag.\nDet er kun sjældent, at holdene bliver sat efter fag. For det meste er det mentees aktuelle behov for rådgivning, der bestemmer matchet.\nAt blive mentor i DM kræver arbejdsmarkeds- eller studieerfaring og en vis modenhed. Mentor skal som minimum være et par år ældre end sin mentee.\nEt mentorforløb varer typisk et år, og man skal forvente seks-otte møder af maksimum to timers varighed. Møderne kan også foregå per telefon eller Skype.\nDe fleste DM-mentorer oplever, at de får lige så meget igen, som de giver den anden vej.\nHar du lyst til at blive mentor? Meld dig til på dm.dk/mentor.\nKilde: Ole Grønne, karrierekonsulent i DM


I 2008 modtog Ribe Kunstmuseum en meget generøs donation på 46,5 mio. kr. fra "A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal".\nDonationen muliggjorde, at den hårdt tiltrængte restaurering af den fredede bygning kunne sættes i gang. Arbejdet stod på i to år og efter planen genåbnede museet den 26. november 2010.\nMuseumsbygningen før restaureringen, 2008\nJørgen Overbys Tegnestue i Gram stod for det omfattende restaureringsprojekt, som både var udfordrende og krævende på grund af bygningens fredningsstatus og forventningerne om, at huset kunne forvandles til et moderne kunstmuseum med alt, hvad det indebar af sikkerhed, klimastyring, tilgængelighed etc. Det lykkedes til fulde takket være dygtige arkitekter, ingeniører og håndværkere.\nMuseumsbygningen efter restaureringen\nTaget blev udskiftet, og ny sort skifer fra Wales er lagt på de store tagflader. Den nye skifer er fra selvsamme brud som i 1864, da det første skifertag blev lagt på huset. Alle kobberinddækninger og -beklædninger er udskiftet. De gamle vinduer er bevarede og restaurerede, men der er opsat nye forsats- og sikkerhedsruder. Disse er udstyret med UV-filtre, og der er indbygget sol- og mørklægningsgardiner for at beskytte værkerne mod kraftigt dagslys. Bygningen er som oprindeligt igen strøget med rødt kalkvand.\nMuseets originale versaillesgulve efter restaurering\nMuseets gulve er bemærkelsesværdige og vidner om det rigt udstyrede hjem, som Balthazar Giørtz byggede i 1864. I de fire første sale ses de originale Versaillesgulve. Der er anvendt træsorter såsom eg, ahorn, nød, mahogni, ask og ibenholt. I Skagenssalen og Hammershøistuen ses helt nye gulve i eg og ask, tegnet af arkitekt Ditte Schmidt fra Jørgen Overbys Tegnestue. På øverste etage finder man gulve af Dinesen Douglas. I underetagen er der desuden benyttet svensk kalksten fra Borghamn til gulvene.\nI salen med skagensmalerier er der lagt nyt gulv, tegnet af arkitekt Ditte Schmidt, foto: Anders Sune Berg\nForud for restaureringen blev der af konservatorer foretaget farvearkæologiske undersøgelser, som påviste forgyldninger af varierende omfang og flere forskellige bemalinger. Heriblandt en meget karakteristisk egetræsådring, som synes at have været fremherskende på det meste træværk i huset, bl.a. på døre og paneler. Denne ådring er blevet genskabt på loftet i museets hall. Den blå farve i hall’en er tilnærmet en farve, konservatorerne fandt, mens de øvrige farver på væggene i stueetagen er nye.\nDen blå farve i museets hall er tilnærmet en farve, som konservatorerne fandt under restaureringen.\nAlle møbler i form af stole, borde, bænke, montrer, havemøbler foruden biblioteks- og butiksinventar er tegnet af professor Christoffer Harlang og lektor Nicolai de Gier fra Kunstakademiets Arkitektskole i Købehavn. I stueetagen er møblementet udført af mahogni, på øverste etage og i butikken af lys ask og i underetagen ses sortbejdset ask med sort linoleum på alle bordflader.\nMøbler på museets førstesal. Foto: Ib Corneliussen Nielsen


Forside / Ikke kategoriseret / Få succes med CRM – vedtag alle skal bruge det – hver dag!\nMange ildsjæle i virksomhederne med flere ansatte introducerer CRM, fordi de kan se, det er vitalt for den virksomhed, de er ansat i.\nDe kan se, at det er vigtigt at dele viden for at servicere kunderne bedst muligt.\nDe kan se, der spares tid, fordi alle informationer er tilgængelige, så snart der er brug for dem – der skal ikke ledes og søges, fordi alle e-mails, tilbud, notater vedr. telefonsamtaler, aftaler, kontrakter og så videre kan findes frem ved tryk på en knap.\nDe synes, det er åbenlyst, at sygdom, ferie, eller en sælgers fratræden ikke skal skade virksomheden eller de andre ansatte – og samling af data i CRM-systemet sikrer jo, at viden er tilgængelig til enhver tid.\nSå ildsjælen får gennemført CRM i virksomheden.\nNår det sker, skal en beslutning fra toppen i organisationen med i billedet. OG alle ansatte skal vide, topledelsen står bag. I modsat fald startes projektet, brugerne får også at vide, hvordan de skal arbejde. Men hvis ikke det er virksomhedens nye strategi, vil mange medarbejdere fortsætte med at arbejde som de altid har gjort, med gule sedler, notesbøger og regneark.\nOg når der er gået lidt tid, finder den oprindelige ildsjæl ud af, at systemet ikke bliver brugt – skønne spildte kræfter, fordi brugerne ikke bruger den korte tid, det tager at ændre gamle vaner. Det er nemmere i øjeblikket, men skaber problemer for virksomheden og alle ansatte.\nSom regel starter derpå et nyt projekt, når en sælger rejser med alle data i hovedet, og ingen kan finde ud af, hvad der er sket med kunderne. Eller virksomheden vokser, og det bliver uoverskueligt at finde ud af, hvad der ligger af salgsmuligheder og tilbud i flere versioner, hvor man ikke kan finde frem til, hvad seneste version af ilbuddet er. I nogle virksomheder, må man ty til at spørge kunderne.\nOg så starter man forfra – måske med samme ildsjæl, måske med en ny.\nVor konklusion – efter at have gennemført mange hundrede CRM-projekter – er, at der skal være enighed om, at man nu arbejder systematisk med CRM i et nemt system, der er lige så hurtigt, som man selv er. Alle bliver meget hurtigt glade og tilfredse.


Energioptimering med respekt for bevaringsværdier? To nye publikationer angiver byggesags-behandling som nøglen til et godt resultat - Renoverprisen\nRenoverprisen / Nyheder / Energioptimering med respekt for bevaringsværdier? To nye publikationer angiver byggesags-behandling som nøglen til et godt resultat\nEnergioptimering med respekt for bevaringsværdier? To nye publikationer angiver byggesags-behandling som nøglen til et godt resultat\nBevaringsværdige bygninger er undtaget fra bygningsreglementets krav om at energioptimere. Men der er et stort energimæssigt potentiale i at gøre det alligevel. Ifølge projektet E-SAVE går vejen til gode løsninger med respekt for bevaringsværdierne gennem den kommunale sagsbehandler.\nDer er ingen vej udenom. Skal man bygge om, skal man igennem den kommunale sagsbehandling. Hvis kommunen griber muligheden for at indgå i dialog, kan det ikke blot kvalificere den almindelige sagsbehandling, men give merværdi f.eks. i forhold til energibesparelser.\nBygningsreglementets krav til energioptimering gælder ikke for bevaringsværdige bygninger, hvis byggearbejderne forringer bevaringsværdierne. Men hvis man nu kan energirenovere uden at antaste værdierne, så kan også de bevaringsværdige bygninger være med til at løfte opgaven med at spare på energien. Når kontakten med bygningsejeren alligevel er skabt, kan sagsbehandleren træde til med råd og viden om, hvad bevaringsværdierne består af, og hvilke muligheder det giver for energitiltag. To nye publikationer fra projektet E-SAVE giver vejledning til både myndigheder, rådgivere og husejere i, hvordan det kan gribes an.\nSagsbehandleren er omdrejningspunktet\nIfølge E-SAVE er en god dialog mellem bygningsejerne og kommunens sagsbehandlere et helt centralt redskab til at bygge bro mellem bevaring og klimabeskyttelse. Det er derfor vigtigt, at sagsbehandlerne har den rigtige viden og de rigtige redskaber.\n– En kvalificeret byggesagsbehandling er af stor betydning. Den er det centrale ’touch-point’, hvor borger, lovgivning og strategi mødes i konkrete løsninger i arbejdet med at skabe en balance mellem de mange mål og dagsordener, som fx bevaring og fremtidssikring og fokus på CO2-reduktion og klimatilpasning, forklarer Maj Green, der er vicedirektør i Gladsaxe Kommune, der er samarbejdspartner i E-SAVE. Hun uddyber:\n– Vi har flere veje til at nå målene, bl.a. kommune- og lokalplaner – og vi har byggesagsbehandlingen. Med en god og konstruktiv dialog kan sagsbehandlingen blive til et samarbejde mellem kommune og bygningsejer, hvor kommunen går fra blot at være kontrolinstans til at være dialogpart og vejleder. Derfor mener jeg, at sagsbehandling sker bedst lokalt. De gode løsninger findes i krydsfeltet mellem byggelovgivning og lokale visioner for den gode by.\nGod sagsbehandling kræver viden om bevaringsværdierne\nEn byggesagsbehandler må ikke agere som rådgiver, så det er ikke nødvendigt, at den enkelte sagsbehandler skal have ekspertviden om energitiltag. Det er derimod afgørende, at sagsbehandlerne kender en bygnings bevaringsværdier og hvilke af dem, det er særligt vigtigt at passe på. Bevaringsværdier udpeges af de fleste kommuner på baggrund af SAVE-metoden, der giver en bygning karakter på en skala mellem 1 og 9, hvor 1 er den bedste. Nogle kommuner vælger, at bygninger med karaktererne 1-3 skal være bevaringsværdige, andre karaktererne 1-4.\nTorben Dahl, arkitekt og lektor på Kunstakademiets Arkitektskole, der har indgået i E-SAVE med særligt fokus på SAVE-metoden og dens betydning, mener, at der er en række udfordringer ved den måde, SAVE- vurderingerne bliver brugt. En SAVE-karakter kan have afgørende betydning for et renoveringsprojekt, både i forhold til overholdelse af bygningsreglementets energikrav og for tildeling af lån og byfornyelsesmidler. Derfor kan det være et problem, at der landet over ikke er det samme grundlag for at udpege bevaringsværdige bygninger og den samme skillelinje mellem de bygninger, der anses for at være bevaringsværdige, og dem der ikke gør.\nEn del kommuner har slet ikke foretaget en SAVE-registrering, eller også dækker den kun den del af kommunen, der fik gennemført en registrering før kommunesammenlægningerne. Måske omfatter arbejdet kun de bygninger, der er opført indtil 1940, der oprindeligt var det fastsatte årstal for, hvor langt op i tid, registreringen skulle dække. I dag anses også senere tids byggeri for bygningskultur, der kan have særlige bevaringsværdier. I nogle af de kommuner, der har fået gennemført en SAVE-registrering, mener man, at registreringen er mangelfuld, fordi den ofte kun består af de enkelte karakterer uden ledsagende argumentation for, hvilke særlige kvaliteter der ligger til grund for hver karakter.\nDe bærende bevaringsværdier angiver råderummet for renovering\nTo bygninger med den samme samlede bevaringsværdi kan godt have værdier, der hviler på noget forskelligt. Det er derfor nødvendigt at forstå alle de fem vurderinger og karakterer, der kan være knyttet til enkelte bygningsdele som trapper eller vinduer, til materialer, bygningens hovedform eller facadeudtrykket mod gaden. Uafhængigt af den samlede SAVE-værdi bør en vurdering af en bygning munde ud i en beskrivelse af de bærende værdier og dermed tålegrænserne for fremtidige indgreb. Hvis man kan definere de bærende bevaringsværdier, kan man også beskrive et råderum for ændringer frem for at fokusere på begrænsninger.\n”Det er vigtigt, at man forstår, hvad karakteren for den samlede bevaringsværdi dækker over – at der ikke kun er én, men fem parametre. De bærende værdier bør beskrives bedre, så det tydeligt fremgår, hvad der er vigtigt – er det fx gadefacaden, der er mest værdifuld, så kan man måske godt energirenovere på bagsiden,” forklarer Torben Dahl.\nSagsbehandleren skal derfor have kompetencerne til at vurdere og tolke baggrunden for en given bevaringsværdi, som dernæst kan formidles til bygningsejeren og rådgiveren. En for rigid fortolkning kan resultere i tabt potentiale for energibesparelser. Modsat kan en for lemfældig tilgang til bevaringsværdierne betyde, at der bliver givet tilladelse til renoveringer, hvor værdierne går tabt. En definition af bevaringsværdier betyder ikke, at man ikke må ændre noget som helst, men det betyder, at rammerne sættes, så udvikling sker uden at forringe værdierne.\nBevaringsværdier defineres af de fleste kommuner gennem en SAVE-registrering (Survey of Architectural Values in the Environment). Systemet er udviklet i Danmark i 1990’erne og er stadig den gængse metode hos kommunerne til at skabe et overblik over bevaringsværdier i byer, bydele og enkeltbygninger.\nSAVE omfatter kun en bygnings ydre, og metoden opererer med fem parametre, som en bygnings bevaringsværdi vurderes ud fra: arkitektur, kulturhistorie, miljø (dvs. dens betydning for de nære omgivelser), originalitet og tilstand.\nFor hver parameter gives en karakter, og en vægtning af disse fem karakterer resulterer i en sjette karakter: den samlede bevaringsværdi. Den ligger til grund for kommunens udpegning af en bygning som bevaringsværdig eller ej.\nProjektet E-SAVE er et partnerskab mellem Frederiksberg, Gladsaxe og Københavns Kommuner, Bygherreforeningen, Kunstakademiets Arkitektskole og Kuben Management. Gate 21 og Bygherreforeningen varetager ledelsen af projektet, der er finansieret af bl.a. Grundejernes Investeringsfond (GI).\nDe to publikationer er udgivet af Gate 21, der er et partnerskab mellem kommuner, virksomheder og videninstitutioner, der gennem OPI-projekter (offentlig privat innovation) arbejder med grøn omstilling med kommunerne som omdrejningspunkt.\n”Vejledning – Til kommunal sagsbehandling af byggesager med energitiltag i bevaringsværdige bygninger”\n”Bevar, renovér og spar energi – Kom nemt i gang. Guide til bygningsejere og rådgivere om energirenovering af bevaringsværdige ejendomme”\nBåde vejledning og guide kan downloades her.


Pejsen.com, Frishop.dk, Hedestoker.dk, 3byggetilbud.dk og Davidsenshop.dk Udskiftning af brændeovne er i gang. Fra april 2021 skal alle brændeovne fra før 2003 skrottes eller udskiftes med…\nLæs mere »Udskiftning af brændeovn\nLuftrenser med HEPA filtre mod Covid-19?\nProshop.dk, 3byggetilbud.dk og Davidsenshop.dk I aften er det juleaften, der er længe længe til… Luftrenser med HEPA filtre mod Covid-19? Det nævnes rundt omkring at…\nLæs mere »Luftrenser med HEPA filtre mod Covid-19?\nStore dele af Danmark lukket ned\n14 dages nedlukning forude. 38 kommuner var fra i går kl. 16 underlagt de nye udvidede restriktioner. Skulle i BilkaToGo efter arbejde, de havde det…\nLæs mere »Store dele af Danmark lukket ned\nEr der celotexplader i dit hus?\n10-4.dk og Davidsenshop.dk. I rigtig mange huse fra starten af 1900’tallet og frem til 1970, finder man en loft og vægbeklædning bestående af træfiberplader (også…\nLæs mere »Er der celotexplader i dit hus?\nHalloween kostumer og festen\nTemashop.dk. Halloween kostumer skal der til når den årlige Halloween fest lander. Der skal snittes græskar og pyntes op! Halloween dato? Hvornår er det halloween?…\nLæs mere »Halloween kostumer og festen\nKender i det.. bilens dæk trænger til luft. Hvor kører man hen, hvis der er for langt hjem? Vi har søgt en oversigt, der kunne…\nLæs mere »Luftpumpe på farten\nSikkerthjem.dk. Er dit hjem sikret mod indbrud med en Tyverialarm? Det er for sent at gøre noget, når først det er sket! Det giver derfor…\nLæs mere »Tyverialarm – Har du et sikkert hjem?\n3byggetilbud.dk. Kloakseparering? Hvad er det dog for noget? Er det dyrt og hvorfor? De stigende regnmængder, som der loves lige nu og i fremtiden, betyder…\nLæs mere »Kloakseparering\n3byggetilbud.dk. Kært barn har mange navne, mange kalder den en septiktank, mens andre kalder den en trixtank eller en bundfældningstank. Funktionen er uanset navn dog…\nLæs mere »Tømning af septiktank – Når tanken er fuld\nSkiftselv.dk, Coop.dk og Elvvs.dk. Støvsugerposer! Nu skal vi til et kedeligt emne, for hvem elsker at gøre rent? Nej vel.. Nå men det skal jo…\nLæs mere »Har du hørt om s-bag®?\nTid til have arbejde, men pas på kroppen. Brug ergonomiske haveredskaber\n10-4.dk og Fiskars.dk. Vi har været opmærksom på ergonomi, lige siden vi købte vores hus. Hvad er ergonomi? Jo ifølge Den store danske, så omtales…\nLæs mere »Tid til have arbejde, men pas på kroppen. Brug ergonomiske haveredskaber\nDug på vinduerne\n3byggetilbud.dk, Viivaa.dk, Med24.dk, Apuls.dk og Coop.dk. Dug på vinduerne er ikke bare irriterende, men også et sundheds advarsel. Er der dug på indersiden af dine…\nLæs mere »Dug på vinduerne\nSådan slipper du af med kalk i vandet\nVVS.dk og Watoo.dk. Du kender det sikkert godt. Din el-kedel er blevet sløv, din Dolce Gusto vil ikke længere lave kaffe, fordi dyssen er kalket…\nLæs mere »Sådan slipper du af med kalk i vandet\nBrug for programmer til computeren?\nE-gear.dk. Hvis din computer skal bruge programmer, ja alt fra Windows, Office eller Antivirus, så er der en dansk webshop, der tilbyder det hele og…\nLæs mere »Brug for programmer til computeren?\n3byggetilbud.dk og Jydsk Tagteknik. Varme er en tung post i et husholdnings-budget. Det giver derfor god mening at nedbringe den udgift, hvis det er muligt.…\nLæs mere »Isolering\nBilligvvs.dk, 10-4.dk, Inkclub.com, Watoo.dk Elvvs.dk og 3byggetilbud.dk. Vi er de glade ejere af et 70’er hus med brune filser og 2 toiletter i henholdsvis grøn…\nLæs mere »Nyt toilet?


Linkedin - Job Og Karriereudvikling På Nettet Af Annemarie Kirk → Køb bogen billigt her\nLinkedin - For Virksomheder - Bog\nFind Dit Næste Job Med Linkedin - Bog\nLinkedin Job Og Karriereudvikling På Nettet\nLinkedin - Job Og Karriereudvikling På Nettet - Annemarie Kirk - Bog\nLinkedIn er det professionelle netværk for alle der interesserer sig for deres karriere.\nLinkedIn er blevet omdrejningspunktet for det professionelle netværk. Hvor man typisk dyrker sine private forbindelser, venner og familie på Facebook, er LinkedIn stedet hvor man dyrker og styrker sit professionelle netværk.\nHar du en profil på LinkedIn som du ikke rigtigt er kommet i gang med at bruge, så får du i hæftet her et godt indblik i alle de mange funktioner, som du bør bruge for at få det fulde udbytte af dit netværk og få det bedste ud af din profil.\nHar du endnu ikke en profil på LinkedIn, så har du her chancen for at få oprettet en professionel profil, få sat indstillingerne rigtigt og komme i gang med at styrke dit professionelle netværk.\nFakta om Linkedin - Job Og Karriereudvikling På Nettet\nLinkedin, Bøger, Bog\nE-handel skal være sikkert for brugerne. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. For at sikre dig tryghed når du køber hos Gucca.dk, benytter vi naturligvis kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Derfor er det også altid helt sikkert at handle og foretage betaling hos Gucca.dk.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle typer produkter. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og ikke ønsker at beholde din vare, så sender du blot din vare, og vi sender dine penge retur. Du kan med fordel kontakte os, før du vælger at sende dit produkt tilbage.\nDet er meget vigtigt, at du som kunde hos os modtager dit produkt både hurtigt og sikkert. Hvis vi er lagerførende, vil du oftest modtage varen indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er synlig ud for hvert enkelt produkt. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstid, så er det altid en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nI vores shop har du mulighed for at vælge blandt adskillige betalingsmetoder. Du skal naturligvis benytte den mulighed, der passer lige til dig. Uanset hvad du benytter, kan du føle dig helt sikker og tryg, når du handler hos Gucca.dk Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Bemærk at pengene først hæves fra din konto, den dag vi sender din vare - hvis du benytter betalingskort.\nOpstår der problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du naturligvis altid velkommen til at tage fat i os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails mellem klokken 10-15 på hverdage, og vi er parat til at hjælpe dig - med godt humør og et smil.\nNår du har købt dine varer, kan du altid spore din forsendelse, og vide hvornår den ankommer. Når du færdiggør dit køb, kan du efterfølgende besøge din egen ordreside. Her kan du følge med i, hvornår din vare sendes afsted. Når pakken forlader vores lager og er på vej til dig, får du en mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Linkedin - Job Og Karriereudvikling På Nettet\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_itbøger path_bog_linkedinjobogkarriereudviklingpånettet


Pressekort er slidt\n30.000 gange i løbet af i år er folk kommet gratis i Tivoli ved at vise pressekortet.\nDet er for mange, synes Tivolis ledelse. Derfor er den gået i tænkeboks. 30.000 gratis besøg svarer nemlig til en tabt entreindtægt på 1,8 millioner kroner.\nKontrollørerne blev ved sæsonåbningen den 11. april bedt om at notere brugen af pressekort.\n»Vores kontrollører havde fortalt, at det blev brugt rigtig meget. De har også oplevet tilfælde, hvor pressekortindehavere gik ud flere gange for at hente flere ledsagere med ind,« siger Stine Lolk, Tivolis kommunikationschef.\nUd over kontrollørernes beretninger bed hun også mærke i en artikel, som læsernes redaktør på Politiken bragte for knap et år siden. Han skrev, at pressekortet kun burde bruges, når det var nødvendigt og ikke til private fornøjelser.\nLige nu overvejer Tivoli at indføre et særligt adgangskort til dem, der rent faktisk er på opgave i Tivoli.\n»Vi vil gerne finde et system, der passer til alle dem, der kommer her for at arbejde, hvad enten det er for at lave noget om vores restauranter, musik, børneteater, forlystelser eller andre andet,« siger hun.\nKommunikationschefen vil tage kontakt til andre af landets kulturinstitutioner og forlystelsesparker.\nOgså på Kattegatcentret i Grenå overvejer ledelsen, om man fortsat vil lukke alle med pressekort ind. Det drejer sig om cirka 300 personer årligt.\n»Vi har en fornemmelse af, at ikke alle besøg fører til omtale. Derfor overvejer vi at lade journalisterne udfylde et stykke papir om, hvad de skal lave. Så kan vi følge op på det bagefter,« siger Mette Møberg, regnskabschef i Kattegatcentret.\nDjurs Sommerland i Nimtofte lukker årligt cirka 500 gratis ind på pressekortet.\n»Det ville være ønskværdigt, hvis det gav tilsvarende medieomtale, men når folk viser kortet, må vi tro, de er på opgave,« siger Henrik B. Nielsen, direktør for Djurs Sommerland.


Publiceret lørdag 26. december 2020 - 23:33 Senest opdateret lørdag 26. december 2020 - 23:33\nIkke siden besættelsen har Danmark været ramt af en større krise end den, vi oplevede i 2020. Vi husker alle, da Mette Frederiksen trådte frem i det tidlige forår på tv-skærmen og annoncerede en lukning af det meste af landet. Der blev lempet lidt i sommeren, men smitten tog til igen hen over efteråret. Her omkring jul og nytår er der igen skruet op for stramningerne. Mange bliver hjemme i deres landsdel og fejrer jul og nytår kun med de allernærmeste.\nSådan er det også hjemme hos os privat.\nPå et tidspunkt formulerede Mette Frederiksen det sådan: Dansen med coronaen bliver lang. Heldigvis kan vi her i disse dage glæde os over, at de første vacciner er på vej ud til de mest udsatte på plejehjem rundt omkring i landet.\nJeg bor selv i København og har uanfægtet cyklet forbi Staten Seruminstitut gennem årene uden at tænke over, hvad de beskæftiger sig med her. I denne tid sender jeg dem en respektfuld hilsen og krydser fingre for, at vi alle snart kan få vaccinen tilbudt.\nVi har her til aften netop set den traditionelle årskavalkade på DR over de væsentligste begivenheder fra det år, som nu synger på sidste vers. Gruppen TV2 rundede fornemt udsendelsen af med sang og musik – og ikke mindst med et par kloge år fra Steffen Brandt:\n”Hvad har vi lært af det her år?”, ”Hvad er den vigtigste lærdom?” og som altid svarer han selv gerne på sine egne spørgsmål: ”At situationen er som at køre med en russisk taxachauffør, man ved ikke hvor man ender, men det går stærkt”. ”Pandemien har givet os mulighed for at bremse op og mærke efter, hvad der betyder noget”. ”Nærværet og fællesskabet og enkeltheden er det, jeg har lært”.\n2020 var også året hvor vi (gen-)fandt glæden ved at synge – sammen hver for sig\nCitatet i underrubrikken øverst har jeg fra Tina Dickow – hun brugte det engang til en koncert som introduktion til sangen ”Det eneste hun ville var at danse”. Hun har citatet, det med den angstprovokerende livsglæde, det med at slippe kontrollen og selve nummeret fra Steffen Brandt. Se videoen nederst.\nCorona eller ej: Bliv ved med at synge og danse. Man behøver jo ikke at være verdensmester – se bare videoen nedenfor med Tina Dickow. Som hun synger i sangen, ”You Wanna Teach Me To Dance”, så har hun det mest inde i hovedet. Hendes gummistøvle-moves inkl. luft-bass-guitar (!) i den tilhørende musikvideo har dog sin helt egen charme. De ligner ganske fint de præstationerne, der med al sandsynlighed vil folde sig ud nytårsaften her hos os på Amager, når vi holder nytår kun "fruen" og mig.\nHusk at påskønne livet og jeres nærmeste.\nlærerliv debat corona blog arbejdsliv musik jan thranes tegneblog