I denne guide gennemgår vi de væsentligste funktioner. - PDF\nDownload "I denne guide gennemgår vi de væsentligste funktioner."\n1 Med 3Kontakt app kan du logge ind i din virksomheds 3Kontakt løsning. På den måde har du adgang til de vigtigste funktioner i 3Kontakt for dig som bruger. I denne guide gennemgår vi de væsentligste funktioner.\n2 INDHOLD 1. Introduktion Menu Oversigt Installering af 3Kontakt app Tilføj kontakter til telefonbog Ændring af aktivitet Aktivitet og indgående opkald Ændring af opkalds-id Log ind/ud af svargrupper Svargruppe opkaldslog Viderestilling til andet nummer Omstil opkald Voic\n3 1. INTRODUKTION 3Kontakt app starter altid op med at vise dine kontakter. Træk fra venstre kant mod højre for at åbne menuen, og mod venstre for at ændre din status. Du kan også trække nedad for at opdatere f.eks. mobil status. 2. MENU OVERSIGT Her er en oversigt over 3Kontakt app: 3\n4 3. INSTALLERING AF 3KONTAKT APP Før du kan installere 3Kontakt, skal du have 3Kontakt på dit abonnement. 1. Søg efter 3Kontakt i App Store og installer det 2. Åbn 3Kontakt app og indtast dit telefonnummer og en kode vil blive sendt til dig 3. Indtast koden og du er nu klar til at tage 3Kontakt app i brug 4. TILFØJ KONTAKTER TIL TELEFONBOG Når du åbner 3Kontakt app første gang, er der ingen kontakter. Du tilføjer kontakter ved at søge efter dem i søgefeltet. Åbn kontakten du vil tilføje og klik på den lille stjerne i højre hjørne. Her skal du vælge "Foretrukken", og kontakten vil blive vist. Du har følgende kontakttyper: Foretrukken - vises i din telefonbog Kontakt kontakt i 3Kontakt men vises ikke i app en VIP - vises i din telefonbog og kan altid ringe til dig uanset din status Blokeret en kontakt som ikke kan ringe til dig 5. ÆNDRING AF AKTIVITET Du kan nemt ændre din tilgængelighed 3Kontakt. Når du ændrer din aktivitet i 3Kontakt, kan dine kolleger se den i deres app, og når du bliver ringet op, vil din aktivitet blive læst op, for den der ringer. Vær opmærksom på, at din tilgængelighed først ændrer sig, hvis du selv ændrer den! Ændr din tilgængelighed ved at swipe fra højre mod venstre, og foretag dit valg. Hvis der er kontakter, som altid skal kunne komme igennem til dig, kan du markere dem som "VIP" under kontakten. 6. AKTIVITET OG INDGÅENDE OPKALD Når du ændrer din aktivitet i 3Kontakt, vil opkald som standard få læst din aktivitet op, og blive stillet om til telefonsvareren. Har du mere end et personligt telefonnummer, kan du vælge, om aktiviteten skal påvirke det ene eller andet telefonnummer eller begge, eller ingen af dem. Dette giver dig mulighed for at holde det ene nummer åbent, mens det andet er lukket f.eks. i forbindelse med ferie eller lign. Swipe fra venstre mod højre og vælg Mig Tryk på Rolle og foretag dit valg Tryk på OK for at gemme 4\n5 7. ÆNDRING AF OPKALDS-ID Du kan ændre det nummer, som vises, når du ringer til andre, ved at åbne fanen "Mig" og klikke på "opkalds-id". Her får du en liste over de numre du kan vælge: Vis mit opkalds-id er aktiveret som standard, og de tilgængelige numre er vist på en liste. Du kan vælge mellem dit/dine personlige numre, samt numre på svargrupper, som du er medlem af. Hvis du slår Vis mit opkalds-id fra, ringer du med skjult nummer Ændring af opkalds-id påvirker ikke faktureringen af opkald Tryk på fluebenet i højre hjørne for at gemme, når du er færdig. 8. LOG IND/UD AF SVARGRUPPER Hvis du er medlem af en eller flere svargrupper, kan du logge ind og ud på menupunktet "ACDgrupper". Hvis din administrator har lagt dig ind i Superbrugergruppen, får du også adgang til at logge dine kolleger ind og ud af gruppen. 9. SVARGRUPPE OPKALDSLOG Er du medlem af en svargruppe har du adgang til at se en grafisk oversigt over indkommende opkald til de grupper, som du er medlem af. I opkaldsloggen kan du: Se en liste over de sidste XXX opkald til gruppen/grupperne med tidsstempel Se antal besvarede, ubesvarede og viderestillede opkald til gruppen/grupperne 5\n6 Tildel ubesvarede opkald til dig selv (er du supervisor kan du også tildele til andre) Se historik over hvor mange gange et nummer har ringet til gruppen Opret og se noter på det enkelte kald Filtrering se data for alle svargrupper eller kun enkelte Sådan gør du: 1. Åbn Svargrupper 2. Klik på opkaldslog symbolet øverst i højre hjørne 3. Se opkaldslog og klik evt. på det enkelte nummer i listen for at se yderligere detaljer 10. VIDERESTILLING TIL ANDET NUMMER Hvis du vil lave en viderestilling til et andet nummer, skal det indtastes i menupunktet "Aktivitetsomdirigering" 11. OMSTIL OPKALD I 3Kontakt app kan du omstille opkald på 2 måder. Du gør følgende: Når du modtager et opkald, skal du besvare det og åbne 3Kontakt app en. Her skal du vælge den person du vil omstille til, og trykke på knappen Omstil Herefter får du valget mellem at foretage en præsenteret og upræsenteret omstilling. Præsenteret du taler med personen, du vil stille om til, før du stiller om. Når du er klar til at stille om, skal du blot lægge på, og de 2 kald bliver koblet sammen. Upræsenteret du stiller opkaldet om uden først at tale med personen, som du stiller om til. 6\n7 OBS: Træk ned i kontaktlisten for at opdatere status for dine kontakter. 12. VOIC Med til 3Kontakt hører en ny telefonsvarer med en række smarte funktioner. Sådan aflyttes en talebesked Når du der ligger en ny talebesked til dig, modtager du en sms. Her skal du klikke på linket og voic indbakken vil åbne beskeden i 3Kontakt app. Alternativt kan du ringe til telefonsvareren på og aflytte dine talebeskeder. Sådan indtales en velkomsthilsen Ring til og aflyt eventuelle beskeder. Tryk derefter 5 for at indtale en personlig velkomsthilsen. Telefonsvarermenu vejledning 7


Artikel - Altinget: transport - Artikler - Side: 2\nAvisens 14. årgang, torsdag den 3. december 2020, opdateret kl. 4:55\nV og R: Send mastodonten Movia på slankekur og styrk den kollektive trafik\nDEBAT: Movia bruger langt flere midler på administration end tilsvarende trafikselskaber. Hvis Københavns Kommune skal løfte opgaven og skabe grøn omstilling gennem en styrket kollektiv trafik, så skal der spares og omrokeres i budgettet, skriver Venstre og Radikale.\nDebat: Gode tilkørselsforhold er afgørende, når kommuner vil tiltrække nye virksomheder\nDEBAT: Husk at investere i infrastruktur ude i kommunerne, skriver brancheorganisationen for Vejgodstransport.\nLokalpolitikere kræver mere politikontrol af udenlandske chauffører\nSOCIAL DUMPING: Lokalpolitikere og brancheforening vil have politiet til at håndhæve reglerne om hviletid for udenlandske lastbilchauffører. Rigspolitiet forklarer skortende kontrol med ressourcemangel.\nDI før kommunalvalg: Infrastruktur topper erhvervslivets ønskeliste\nBorgmestre: Hovedstadens Letbane skal på skinner\nKommuners vejudgifter når højeste niveau i ti år\nRegioner efterlyser statslig transportstrategi\nHandicappede: Flextur er helt afgørende for en god hverdag\nTaxibranchen: Flextur skal tilbage til rødderne


Sommerhus Udsholt Strand - Lej nu hos Cofman\n180 sommerhuse i Udsholt Strand\nPrivat sommerhus ved Udsholt Strand til udlejning gennem Cofman.com\nGår turen til Udsholt Strand og leder du efter et sommerhus til leje? Indtast dine ønsker i en søgning herunder – det er nemt. Glæd jer til en minderig ferie for hele familien. Tag også et kig på alle ferieboligerne ved Udsholt Strand nederst på siden. Klik videre, og du får beskrivelsen af huset og kan tjekke, hvornår det helt rigtige feriehus er ledigt. I øjeblikket har Cofman 81 feriehuse til udlejning. God fornøjelse med søgningen efter feriebolig – og så ønsker vi jer en rigtig god ferie ved Udsholt Strand.\nGod stor loppehal og loppegård i nærheden, hvis man er til gode fund og genbrug :o)\nHvis der skal bades, er Rågeleje en skøn strand.\nStenvej - Smidstrup - 3250 - Gilleleje\nDette hus er en del af vores Luxury Collection. Luxury Collection er en samling af sommerhuse, der er karakteriseret ved en ekstra grad af luksus i form af enten ekstra plads og komfort, indretning, arkitektur, faciliteter og oplevelser.I første række til en\nFra DKK 13.917,-


Pestana Casino Park, Funchal, Portugal – Sammenlign tilbud\nBedste tilbud på Pestana Casino Park\nAnmeldelser for Pestana Casino Park\nOm Pestana Casino Park\nFaciliteter på Pestana Casino Park\nHele enheden er tilgængelig for rullestolsbrugere, Familieværelser, Brandslukkere, Gavebutik, Vaskeri, Strygetjeneste, Fladskærms-tv, Gratis toiletartikler, Skopudser, Haveudsigt, Butikker (ved hotellet), Roomservice, Røgalarmer, Opvarmning, Der skal holdes afstand i spiseområder, Afstandsregler, Ej...\nKasino, Fiskeri, Bræt-/puslespil, Spillerum, Golf, Dykning, Fitnesscenter, Tennis, Indendørs legeområde, Legeplads, Biliard\nUdlejning af A/V-udstyr, Forretningscenter, Billeje, Vækning, Daglig rengøring, Fax/kopimaskine, Hammam (tyrkisk bad), Tøjvask, Møde/banket-faciliteter, Flersproget personale, Kontaktløs ind- og udtjekning, Turskranke, Sundhedsklub, Spa, Skønhedssalon, Lufthavntransport (tillæg), Transfertjeneste (m...\nBilleder af Pestana Casino Park\nHvor ligger Pestana Casino Park?\nSpørgsmål og svar i forhold til bestilling hos Pestana Casino Park\nEr priserne på Pestana Casino Park sammenlignelige med 5-stjernede hoteller i Funchal?\nI Funchal ligger gennemsnitsprisen pr. nat 5-stjernede hoteller på 1.855 kr.. Den forventede pris pr. nat på Pestana Casino Park ligger omkring 857 kr., hvilket er en pris, som er 54% billigere end byens gennemsnit. HotelsCombined anser Pestana Casino Park for at være et godt tilbud, hvis du gerne vil bo på et 5-stjernet hotel i Funchal.\nHvor tæt er Pestana Casino Park på den nærmeste lufthavn, Funchal Madeira?\nUden trafik tager den 14,7 km lange køretur mellem Pestana Casino Park og Funchal Madeira (den nærmeste lufthavn) normalt kun omkring 18min. Hvis du bor i et storbyområde, kan køretiden være længere på grund af meget trafik på vejene.\nHvordan kommer gæsterne bedst fra Funchal Madeira til Pestana Casino Park?\nEr der en pool på Pestana Casino Park?*\nJa. Mange, der tager til Funchal, leder efter et hotel med pool. Pestana Casino Park har en pool på stedet, som hotelgæsterne kan bruge, men du bør vide, at hoteller normalt har regler angående brug af poolen.\nFor at få assistance angående din reservation på Pestana Casino Park skal du ringe til +351 291 209 100.\nEr der wi-fi på Pestana Casino Park?\nJa, Pestana Casino Park har wi-fi til hotellets gæster.\nEr der et træningsfaciliteter eller fitnesscenter på Pestana Casino Park?\nDer er et fitnesscenter på hotellet, som kan benyttes af gæsterne på Pestana Casino Park. De fleste hoteller har ikke et døgnåbent fitnesscenter, så sørg for at spørge receptionen om åbningstider og tilgængelighed.\nHoteller, der ligner Pestana Casino Park\nHoteller i nærheden af Pestana Casino Park


Hvordan man laver kylling og ris gryderet / Guyunusa.com\nDu er lige kommet hjem fra en lang dag på arbejde, og du vil have noget let til aftensmad. Kylling og ris gryderet er en af de nemmeste ting at gøre. Når du lægger det sammen, smide den i ovnen og glemme alt om det i en time.\n• Kog ris. Du kan snyde og bruge den ris, der kommer i de perforerede tasker og smide det i mikrobølgeovnen, at gøre tingene virkelig nemt. Da ris madlavning, skær kyllingebryster én tommer strimler. Skær løget i halve og ud af halvdelen, skære seks eller syv smalle skiver (mod korn, så når du tage det fra hinanden, du har en halvdel af et løg ring). Varm lidt olie på en pande.\n• Når olien er varm, smide kyllingen og løg i gryden. Sæson at smage til med salt, peber, Cajun krydderier, løgpulver og hvidløgspulver. Flip kylling og løg konstant, madlavning indtil ydersiden er let brændt. Bland ris og blandet grøntsager sammen.\n• Sætte den krydret kylling i bunden af et fad. Bland begge supper sammen og tilsæt en dåse mælk. Krydr med salt og peber. Bland godt. Hæld en tredjedel af suppe blandingen over kyllingen. Tilsæt halvdelen af ris og vegetabilsk blanding. Hæld 1/3 af suppe blandingen over grøntsagerne. Tilsæt resten af ris og vegetabilsk blanding. Hæld resten af suppen blandingen over toppen.\n• Bages ved 350 grader Fahrenheit i en time eller indtil kyllingen er gennemstegt. Gør omkring fire portioner.\nForberede maden, før du begynder at lave mad.\nSørg for du har alle de krydderier, du har brug for.\nHolde kylling og løg i gryden indtil let brunet på alle sider.\nHvis du har varme til sviende kylling for lavt, vil du miste en masse saft. Sætte varmen op til mindst medium-høj og holde kylling bevæger sig i gryden til at ætse i safterne.\nHvordan man laver linser & brune ris gryderet\nHvordan man laver kylling og champignon gryderet\nHvordan man laver kylling lange ris\nHvordan man laver champignon og ris kylling\nHvordan man laver kylling ris\nHvordan man laver Michoacan oksekød gryderet\nSådan Cook en lam stegt i en langsom komfur\nOffentlige golfbaner i nordlige New Jersey\nHvordan man passer Spur stropper\nHvordan kan jeg tage en bevægelige Van fra Seattle til Anchorage?\nSådan Decorate Fall kager\nHvordan man kan farve en teatralsk skæg\nHvordan udøver indflydelse procent kropsfedt?\nDen korrekte måde at anvende øjenmakeup\nCampingpladser i South Florida


Billig Indendørs Bæverhale-gynge - det bedste til dit barn til en billig pris \nBillig Indendørs Bæverhale-gynge\nLeder du efter Billig Indendørs Bæverhale-gynge, så tag et kig her på vores side. Her finder du nemlig flere oplysninger.\nBliv henvist til alt om Billig Indendørs Bæverhale-gynge\nHer på hjemmesiden henviser til flere oplysninger, der har med Billig Indendørs Bæverhale-gynge at gøre, og dette har vi gjort lige siden begyndelsen. Dit barn fortjener noget ordentlig legetøj, som hjælper barnet i dets motoriske udvikling, og vi mener helt bestemt, at Sansegynge er noget af det bedste, du kan købe til dit barn. Læs mere om disse sansegynge, fugleredegynger, motorikgynger, runde gynger ved at følge vores henvisning. Ja … kært barn har mange navne.\nSpørgsmål ift. Billig Indendørs Bæverhale-gynge\nVi får engang imellem indsendt spørgsmål vedr. Billig Indendørs Bæverhale-gynge eller andet, som har en relation til dette stykke legetøj, og vi vil også gerne forsøge at hjælpe dig. Find vores kontaktinformationer i bunden af sitet, hvis du har behov for at stille nogle spørgsmål i forhold til emnet. Vi vil gøre vores for at besvare dine spørgsmål bedst muligt. NB: Vi besvarer spørgsmål hurtigst muligt, men der kan forekomme ventetid.\nBillig Indendørs Bæverhale-gynge og meget mere\nNår du trykker dig videre på linket, som du ser længere oppe, vil du komme videre en side, der med stor sandsynlighed leder til flere informationer om Billig Indendørs Bæverhale-gynge - priser, udsalg, tilbud og måske endda nogle gode tips. Sansegyngens vidunderlige verden er noget et hvert barn bør opleve, og det er derfor hjemmesiden her er blevet lavet - for at henvise dit til det bedste om dette fantastiske legetøj til børn. Rigtig god fornøjelse med din videre browsing.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Extra Posten - Heidi's Rideudstyr fylder 20 år\n- I dag køber mange folk ridetøj og støvler, selvom de ikke rider. Det er mode i ridetøj, og så er det lavet i en god kvalitet, som passer til friluftslivet herhjemme, siger Heidi Hermansen.\n15. oktober 2019 kl. 08:00 Af Lisbet Rasmussen\n16. oktober 1999 var det et herligt vejr. Det husker Heidi Hermansen tydeligt, for den dag fejrede hun åbningen af Heidi's Rideudstyr med indbudte gæster, som nød sandwichs udendørs.\nSådan håber hun også, at det bliver lørdag 19. oktober, hvor hun inviterer til åbent hus med masser af aktiviteter for at fejre, at det nu er 20 år siden, at hun indviede sin forretning lidt uden for Vesterborg.\nDengang var forholdene noget mindre end i dag.\n- Jeg red selv på hyggeplan. Når jeg skulle have foder til mine heste og rideudstyr, skulle jeg helt til Nykøbing. Jeg fornemmede, at der var en efterspørgsel på Lolland, fortæller Heidi, som begyndte i det små med hestefoder og en lille butik med rideudstyr.\nSiden er forretningen vokset.\n- Når folk kom for at købe foder til deres heste, spurgte de, om jeg ikke også kunne sælge foder til andre husdyr. Det lyttede jeg til, og med tiden er butikken udvidet, så vi i dag sælger foder til alle slags husdyr - lige fra hunde og fugle over geder og grise til hamstere og høns og kaniner, remser Heidi op.\nI takt med at varelageret ekspanderede, blev der brug for mere plads. I 2004 blev en hel hal opført ved siden af det nedlagte landbrug, som Heidi og hendes mand købte i 1984. Også butikken med rideudstyr er udvidet, så der er plads til hele udvalget af støvler og rideudstyr og ridetøj i hele paletten af moderigtige farver.\nHeidi håber, at alle hendes lokale, trofaste kunder vil komme og være med til at fejre jubilæet. For uden dem var Heidi's Rideudstyr aldrig nået så langt som til at fejre 20-års jubilæum.


Andesovs - Hjemmelavet Opbagt Sovs Lavet På Andesky\nAndesovs lavet på andesky fra den lækre langtidsstegte and er virkelig et hit. Ikke bare i julen, men hele året. Andesovs kan nydes til and og kartofler, men hældt over en burger er altså også lækkert.\nSovsen er perfekt til Mortensaften, juleaften, julemaden til julefrokosten eller blot serveret fordi der er lavet lækker and. Min favorit er at hælde den udover en andeburger.\nOpbagt sovs lavet på hjemmelavet andefond smager så godt. Jeg laver altid gerne en stor portion sovs, hvis jeg har lavet en hel and i ovnen og mængden af fond tillader det. Så fryser jeg den overskydende andesovs ned og har til en anden gang. Andesovsen er perfekt til en burger, hakkebøf og kartofler og meget andet.\nBrug andesky fra denne opskrift på langtidsstegt and.\nLækker andesovs lavet som opbagning. Perfekt til anden og/eller andeburgeren!\nKeyword Andesky, Andesovs\n400 ml andesky fra langtidsstegt and – se noter\nSmelt smør i en gryde og tilføj melet. Bag melet af i 1-2 minutter, men uden at det bruner. På den måde fjernes smagen af mel.\nTilføj nu andesky lidt ad gangen og rør godt.\nNår alt skyen er i, så lad sovsen koge i et par minutter under omrøring.\nTilføj nu fløde og smag sovsen til med salt og peber.\nNogle dråber kulør giver sovsen en fin brun farve.\nSå er sovsen klar til servering – psst, prøv den over en andeburger!\nDet er vigtigt at fedtet som flyder i toppen af din andesky er fjernet. Brug en ske til at fjerne fedtet (det er nemmest når andeskyen er hældt op i en skål eller kande). De 400 ml er efter fedtet er fjernet.\nJeg havde mere andesky tilbage fra fadet, så der kan laves mere sovs end denne portion.\nMangler du andesky, så kan du spæde op med andefond (køber du andefond koncentrat i små flasker, så husk at det skal røres med vand).\nSovsen kan nemt fryses eller gemmes et par dage i køleskabet.\nHvis du ikke vil lave sovs af hele andeskyen fra anden, så kan den fryses. Men fjern fedtet fra andeskyen først, så er skyen lige til at bruge efter frost.\nDen færdige sovs kan også nemt fryses.\nHar du ikke nok andesky, så kan du spæde op med lidt andefond. Men den bedste sovs fåes af andesky, så har du noget fra anden, så brug endelig det.\nAndesovsen er helt fantastisk over en burger med langtidsstegt and. Du kan finde min opskrift på andeburger lige HER.\nJeg langtidssteger min and med appelsin og timian, så det giver sovsen et lille ekstra kick.\nAndesovs – perfekt til en andeburger\nOpskrift på andesovs – sovs lavet på andefond


Nu er der nyt om billetsalget til Aalborg Frejas historiske Brøndby-kamp | AalborgNu.dk\nDen lille serieklubs spillere skal for første gang i karrieren spille på Aalborg Portland Park. Arkivfoto: Henrik Bo\nD. 8 oktober 2021 - kl 15:37 - Opdateret d. 8 oktober 2021 - kl 15:56\nNu er der nyt om billetsalget til Aalborg Frejas historiske Brøndby-kamp\nPriserne til det fornemme superligabesøg er fastlagt, men den lille fodboldklubs medlemmer får en helt særlig fordel\nFODBOLD: Siden amatørklubben Aalborg Freja trak Brøndbys danske fodboldmestre som modstander i fodboldens pokalturnering, har interessen været overvældende. Serie 1-klubben er blevet kimet ned af folk, der gerne vil købe billetter, og nu er der endelig nyt i sagen.\nOpgøret, der på grund af interessen er flyttet ind på AaB's normale hjemmebane, Aalborg Portland Park, spilles 28. oktober kl. 18, hvor superligaklubben fra den københavnske vestegn kommer på besøg.\nTidligere har man kunnet se Aalborg Frejas kampe på syvende højeste niveau i dansk fodbold for en flad 20'er, men nu bliver der skruet lidt på tangenterne. Børn skal betale 50 kroner for at komme ind til 1/8-finalen mod Brøndby, mens voksne må hive 100 kroner op af lommen.\nAalborg Freja har til lejligheden lånt AaB's billetsystem, og det betyder, at interesserede kan købe sig adgang via superligaklubbens billetshop.\nHvis man er en af de mange spillere, der til daglig betaler kontingent i serieklubben, er der dog godt nyt. Alle medlemmer i Aalborg Freja kan nemlig få en billet kvit og frit - ved henvendelse på klubbens kontor fra mandag 11. oktober.


Dansemusik festmusik 8\nTango stammer fra Argentina hvor den opstod i 1800-tallet. I løbet af 1900-tallet udbredes dansen og vinder accept også uden for Sydamerika.\nTango danses i 2/4 , eller 4/8 – dels takt og har gennem tiden udviklet sig i forskellige stilarter. Den europæiske tango udviklede sig med forbillede i den Argentinske i begyndelsen af 1900 – tallet, men blev efterhånden i en retning hvor iprovisationen gled i baggrunden. Den argentinske tango er i høj grad en improviseret dans, hvor det grundlæggende trin er almindelig gang med hyppige temposkift, medens den europæiske tango er præget af konkurrenceelementet og sætter stillisme og præsentation i højsædet. Den argentinske tango er mere præget af det sociale element som lægger vægten på føring, variation og flydende dans. Det viser sig bl.a. i forskellen på dansefatning hvor den argentinske minder om en omfavnelse mens den europæiske føres inden for en ramme med noget større afstand mellem de dansende.\nI konkurrencesammenhæng er tempoet normeret til 33 takter pr. minut\nValsen antages af mange som opstået i Sydtyskland, Frankrig med udgangspunkt i danse som f.eks. Landler og Volta. Vals optræder for første gang i 1800-tallet i Østrig og Tyskland. Den drejende dans vakte opsigt og bredte sig ret hurtigt til resten af Europa. Dansen blev standardiseret i 1920’erne og der grundlagdes hurtigt to retninger, nemlig den engelske og den østriske.\nDen Engelsk vals danses i et tempo omkring 30 takter i minuttet. Grundfigurerne er baseret på drejninger og på diagonale mønstre, og der er talrige variationer.\nWienervals danses i et tempo omkring 60 takter i minuttet. Den er således noget hurtigere end den engelske vals og den er nærmere på den oprindelige valse-stil. Dansen baserer sig næsten udelukkende på højre- og venstredrejninger.\nFolkelig vals, som i Danmark danses traditionelt i et tempo mellem de to førnævnte. Vals har været almindelig brugt til folkelige baller i både by og på land siden slutningen af 1800-tallet.\nAf de ældre traditioner kendes bl.a. tyrolervals med fire takters fordans inden omdansning, og der danses rundt enten med en fuld omdrejning pr. to takter eller med forskellige mellemtrin, så man ikke bliver for rundtosset. Der danses enten ret eller avet om. Ligeledes indgår valsetrin i kredsdanse som for eksempel Familievals. I folkedans indgår valsetrin også i adskillige arrangementer som for eksempel i Jødetur fra Mors og Familievals.\nVals danses i ¾ -takt


Ny fyrværkerikampagne skal få unge til at tænke sig ekstra om, når de fyrer af – Dit Vesterbro\n“Hva’ vil du helst – lytte til en panser eller miste dine sanser?” Sådan lyder et af dilemmaerne i en ny fælles kampagne fra Københavns Kommune, Københavns Politi og Hovedstadens Beredskab, der sætter fokus på sikker og tryg brug af fyrværkeri blandt unge.\nNår sæsonen for farverige raketter, bombastiske batterier og hvinende heksehyl snart begynder igen, gør sæsonen for fyrværkeriskader det desværre også. Det gælder særligt blandt børn og unge. En ny kampagne med budskabet ”Tænk dig om, når du fyrer af” skal med humor og oplysning få dem til at tænke over konsekvenserne for både dem selv og andre, hvis de glemmer fyrværkeriråd- og regler.\nSom led i kampagnen bliver medarbejdere i kommunens fritids- og ungdomsklubber klædt ekstragodt på til at tale med de unge om fyrværkeri og de konsekvenser, det kan have, med udgangspunkt i kampagnens dilemmaer. Samtidig vil både opsøgende gadeplansmedarbejdere fra Københavns Kommune, SSP og de boligsociale helhedsplaner uddele materialer, ligesom de unge og deres forældre vil møde kampagnens budskaber på både sociale medier, i byrummet og på Aula.\nOgså Københavns Politi skruer de kommende uger op for tilstedeværelsen – særligt i de områder af byen, hvor der tidligere har været udfordringer med unge og deres brug af fyrværkeri. Desuden har nærbetjente og forebyggere været på besøg i ungdomsklubber, hvor de har talt med de unge om, at fyrværkeri er flot og festligt, men også at det kan være farligt og have alvorlige strafmæssige konsekvenser, hvis skytset rettes mod andre.\nAlle kampagnens aktiviteter sker i overensstemmelse med de gældende retningslinjer for Covid19.\nFra 15. december og frem til den 31. december er det muligt at købe romerlys, raketter og heksehyl til nytårsaften.\nDet er kun tilladt at affyre fyrværkeri i perioden fra den 27. december til og med den 1. januar 2022.\nI nytåret 2020/2021 faldt antallet af skader efter fyrværkeri på landsplan med 27%.\nTo tredjedele af alle skader sker for børn og unge under 26 år. 80 procent af de tilskadekomne er mænd og drenge.\nSidste år trådte ny lovgivning i kraft, der betyder, at straffene for at rette fyrværkeri mod borgere, politi eller brandvæsen er øget med en tredjedel.


Sex Med Moden Kvinder Morgen Sex / Sex O\nBy Joline Mapes 16-09-2017 16-09-2017\n4. 4. - M ænd er optaget af sex, og kvinder er optaget af nullermænd. Og sko. Den sang er velkendt, og om end den er sat en smule på spidsen, indeholder den nogle sandheder. Forskning viser, at kønnenes hjerner udvikler sig forskelligt, og vi bruger hjernens centre på helt forskellige måder. Så ja, på mange. 1. 3. - Vidste du, at mænd synes du er sexet når du nedtoner din sexualitet? Læs mandepanelets uforbeholdne meninger om, hvad det bedste og værste ved kvinder er. Du vil måske undre dig over, at jeg skriver “han eller ham”, men det er fordi jeg som udgangspunkt henvender mig til kvinder. Da jeg opdagede, at jeg havde seksuelle fantasier om fyren, mens jeg havde sex med min kæreste, stoppede jeg straks min dialog med ham – men jeg ved idag, at det var mit forsøg på at få det...\nPrivat massage københavn massage solrød\nTak for dine artikler. Har hentet ungerne, handlet ind og lavet mad?\n8. 1. - Seks måneder uden sex er meget lang tid for en mand. Det virker, som om at I kvinder har en kontakt, hvor I kan slukke for seksualiteten, den knap har mænd ikke. Det ophober en masse frustration, og til sidst føler han sig som en fiasko. Mænd ser anderledes på utroskab end kvinder: Han ønsker ikke at. Bør jeg være mere tilbageholdende og vente med sex, spørger en læser i denne uges brevkasse. Læs svaret fra Go'morgen Danmark-vært Michael Robak, der hver uge tager stilling til livets små og store dilemmaer. Af Michael Robak feb Livsstil. Kære Robak, Hvad tænker en mand om følgende: Jeg er single. 6. - Vielsesringen betyder optaget, når den sidder på en ensom mand i en bar, på en restaurant eller på hotellet. Når gifte mænd er på forretningsrejse, så er guldringen på højre hånd en klar indikation på, at der venter en livsledsager derhjemme. Men det er langtfra alle kvinder, der løber skrigende bort, når de.\nAmatør sex ingen sex\nHvilken sms vil din mand gerne have kl. Du arbejder bare over, så handler jeg og laver mad. Alligevel håber vi, at du kan få aflivet nogle myter og bekræftet nogle forestillinger om manden i dit liv eller mænd generelt. Viralt 3-årige Jakob var tæt på at miste tæerne på stranden - nu advarer hans mor Katja andre mødre. Jeg vil rigtigt gerne være mere styrende i mit liv. Er trukket i det sorte lingeri og slænger dig på sengen? De vil have magten tilbage i hjemmet og være forsørgeren, der sætter dagsordenen. Hvis man er helt nyforelsket, kan joggingbukser se fantastiske ud på en kvinde, men det er på grund af det, der er indeni.\nOg hvor går grænsen? Hold et surprise-party for ham Han har fødselsdag, men han har alt for travlt med studiet og orker ikke at stable en fest på benene. Viralt 3-årige Jakob var tæt på at miste tæerne på stranden - nu advarer hans mor Katja andre mødre. Der er også ting, jeg ikke gider have en holdning til. Lad os nu bare knalde på køkkenbordet!\nSex med moden kvinder morgen sex Massage kvinder massage i aalborg\nChat cam sex pik 281\nSEX PÅ NETTET FREE CAM CHAT Anderledes sex tantra massage til mænd\nGratis sex dates porno swingerclub En slank og veltrænet krop. Han gør dog nogle ting selv som virker underligt på mig. Det var i starten af vores forhold. Tage tidligere afsted når han skulle på job. Bad boy-agtigt er vel ikke, at man behøver at være et svin? Vi har kendt hinanden i 8 år. Q har mødt to dejlige mænd og fået et indblik i deres syn på kvinder.\nSex med moden kvinder morgen sex 789\nDanish milf bdsm world


Fyret for at sige chefen imod - PDF\nFyret for at sige chefen imod\nDownload "Fyret for at sige chefen imod"\n1 april 2008 Socialrådgivere på Samsø: Fyret for at sige chefen imod OK08 på plads Ni ud af ti sagde ja 5 Hala og Ahlam i Sandholm Løsladt uden varsel 6 Hemmelig millionær Støtter socialrådgivers projekt 14\n2 AF lars friis, JOURNALIST DE 5 SKARPE Kravene til ledige er ydmygende og urimelige En arbejdsløs forsker i genetik, 62-årige Søren W. Rasmussen, har udviklet et computerprogram, der automatisk sørger for, at ledige bekræfter deres aktive jobsøgning på jobnet.dk og søger fire ledige stillinger hver uge, så de bevarer deres ret til dagpenge. På din hjemmeside checkjobnet.dk stiller du dit computerprogram gratis til rådighed for landets ledige. Hvad er baggrunden for det? - Jeg har været ledig i næsten fire år og har undervejs deltaget i et såkaldt jobsøgningskursus, hvor jeg opdagede, at over halvdelen af deltagerne aldrig havde rørt ved en computer. Det havde jeg i baghovedet, da Claus Hjort Frederiksen indførte sine nye krav til ledige: Et ugentligt klik på en bekræft-knap samt fire jobansøgninger. I starten var hjemmesiden Jobnet ofte nede, og mange ledige havde svært ved at indtaste brugernavn og adgangskode korrekt med det resultat, at de var ude af stand til at opfylde kravene. Det var ydmygende for de ledige. Nogle ledige bruger måske dit program som en sovepude. Ser du ikke det som et problem? - Jeg er helt overbevist om, at ledige, der gerne vil have et job, vil skrive og sende seriøse ansøgninger. Så kan programmet hjælpe med at lave de resterende, så de får tid til at koncentrere sig om job, de gerne vil have. Ledige, der hellere vil spille musik og sove længe, kan selvfølgelig også bruge programmet, men de får formentlig heller ingen job, selvom de personligt skriver fire ansøgninger hver uge. Arbejdsgiverne vil hurtigt gennemskue, at ansøgningerne ikke er alvorligt ment. Hvad skulle man så stille op med denne gruppe? - Man kunne jo starte med at spørge nye ledige, om de reelt er interesserede i at komme i arbejde igen, og hvis de svarer nej, kunne man tilbyde dem en lavere understøttelsessats og så lade dem være i fred. Der er jo mennesker, som ikke kan honorere de krav, der stilles til medarbejdere i dag. Og tvang ændrer sandsynligvis ikke på det. Beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen har sagt, at programmet er i strid med lovgivningen. Hvad siger du til det? - Ja, det fremgik ikke, om det var selve programmet eller brugen af det, der skulle være ulovligt. Det fremgik heller ikke, hvilken lov programmet skulle være i strid med. Men nu er der gået mere end to måneder, siden programmet første gang blev omtalt i medierne, og jeg har endnu intet hørt fra Beskæftigelsesministeriet. I det hele taget har ministeren været påfaldende tavs, måske efter råd fra hans spindoktor om at tie stille og vente på, at postyret lægger sig. På din hjemmeside har du kommentarer, der kan opfattes som personlige angreb på beskæftigelsesministeren, som du bl.a. kalder en tåbe. Hvad er formålet? Jeg mener, Claus Hjort Frederiksen er en katastrofe på posten som beskæftigelsesminister. Det ser ud til, at han står ret alene med sine seneste krav til ledige. Samtlige berørte personer ledige, personalet i a-kasser og jobcentre samt landets virksomheder beklager sig, og ingen medpolitikere er indtil videre kommet ham til undsætning. Socialrådgiveren (ISSN ) udgives af Dansk Socialrådgiverforening Toldbodgade 19A Postbox 69, 1003 Kbh. K Telefon Fax Ansvarshavende Bettina Post Redaktør Mette Ellegaard, Journalist Susan Paulsen Journalist Birgitte Rørdam Kommunikationsmedarbejder Birgit Barfoed Grafisk Design en:60 Forside Mogens Laier Tryk Datagraf Auning AS Annoncer DG Media a/s Studiestræde Kbh. K Telefon Fax Årsabonnement 600,- kr. (incl. moms) Løssalg 30,- kr. pr. nummer, plus forsendelse Socialrådgiveren udkommer 21 gange om året Dr. scient. Søren W. Rasmussen, ledig Artikler og læserindlæg er ikke nødvendigvis udtryk for organisationens holdning. Kontrolleret oplag: Trykt oplag:\n3 AKtUELt CitAt Indhold Man tror blindt på motivationsfaktoren. Det virker et stykke hen ad vejen, især i en højkonjunktur, men jeg tror ikke en døjt på det, hvis konjunkturerne vender. lo-formand Harald Børsting i Politiken 15. april om beskæftigelsespolitikken. Millionær Socialrådgiver og selvstændig Lone Møller deltog uden at vide det i tv2-udsendelsen Den hemmelige millionær, indtil millionæren, smykkedesigner Lise Aagaard, pludselig stod frem med en check på til hendes Home-Start familieprojekt. 14 Ja tak OK08 blev taget godt imod af medlemmerne ved urafstemningen. 5 DETTE NummER 2 Fem skarpe 4 DS i pressen 5 Stort JA til overenskomsten 6 Fanget trods løsladelse 7 Usikker fremtid 8 Kort nyt 10 Udsættelser fører til hjemløshed 11 Debat 12 Arbejdsliv 14 Hemmelig millionær på besøg 16 Fyret for at sige sin mening 20 Ulovligt og fagligt uforsvarligt 21 DS:Region 22 DS ledere vil gerne uddannes 24 Vi må ikke glemme børnene 26 DS:NU 55 DS:Kontakt 56 Leder Løsladt uden varsel De troede, de skulle i retten og have forlænget deres frihedsberøvelse, men så blev de løsladt. Glæden er stor, men under den lurer frygten for, hvad der skal ske. 6 Lederpejling Overraskende få blandt Dansk Socialrådgiverforenings ledermedlemmer har en formel uddannelse, viser den seneste LederPejling, der ellers tegner et billede af nogle ambitiøse og arbejdsomme kvindelige chefer. 22 Udsatte Hver fjerde som sættes ud af sin bolig, er stadig hjemløs et år senere, viser en ny SFi-undersøgelse, men man kender stadig ikke årsagen til den konstante stigning i udsættelser. 17 socialrådgiveren 08 I\n4 DS i pressen Redigeret af Susan Paulsen, Socialrådgiveren samler op på presseomtale af Dansk Socialrådgiverforening. Ud over at bringe citater fra de politisk valgte i DS, får også citater og debatindlæg fra andre medlemmer af DS omtale i disse spalter i det omfang vi opsnapper dem. Hvis du har bidraget med et indlæg, må du derfor gerne maile eller sende en kopi af det. Denne gang har vi klippet i perioden 29. marts til 14. april Det er dybt godnat at tro, at forældre med vilje lader deres børn pjække. Henning Breinholt Det eneste, disse åndssløve tiltag bidrager med, er, at de stresser de ledige, som for hver indførte syv-dages regel er i stadig større risiko for at miste deres forsørgelse. Derudover vil forsøget medføre absurde bunker af administrative opgaver for jobcentrene, alene i form af partshøring, lukning og genåbning af utallige sager. Gid der sad en pauseknap på beskæftigelsesministeren. Næstformand Bettina Post i debatindlægget Alle i gang er en omgang varm luft i Information 29. marts. Hun skal selvfølgelig have samme retssikkerhed som alle andre i den situation. Regionsformand Majbrit Berlau i Ekstrabladet.dk 29. marts om FTF-formand på Sjælland, Helle Kehlet, der har klaget til Ankestyrelsen over, at hendes 14-årige datter er blevet tvangsfjernet, fordi FTFformanden ifølge Ekstra Bladet som mor insisterede på at opretholde et forhold til en tidligere sexdømt mand. Vi vil gerne have, at der ikke længere skal være en statsbestemt adskillelse mellem de forskellige forvaltninger, som gør, at sagsarbejdet bliver vældig besværligt. Vi vil gerne have, at kommunerne selv kan tilrettelægge, hvordan deres sagsbehandling skal være. Hvis de gerne vil samle det hele under én hat, skal de have lov til det. Vil de gerne skille tingene ad, skal de have lov til det. Næstformand Bettina Post i Orientering på P1 31. marts om afbureaukratisering Jeg synes, det er et spørgsmål om grundighed versus smidighed i regelsættet, hvor grundigheden er kommet i højsædet. Det er grundighed frem for alt. Den smidige her-ognu-løsning er meget svær at gennemføre uden at en hel masse formalia er i orden. Formand Henning Breinholt i TV2 Lorry 2. april om afbureaukratisering. Jeg synes, at det er lidt af et paradeforslag. For muligheden for tvangsadoption foreligger allerede. Formand Henning Breinholt i RadioNyhederne og til Ritzau Bureau 8. april et forslag fra de Konservative om tvangsadoption. Det er dybt godnat at tro, at forældrene med vilje lader deres børn pjække. Forældrene gør det ikke, fordi de synes, det er sjovt, eller fordi de har noget valg. Det sker, fordi de ikke magter at hjælpe deres børn, og så nytter det ikke noget at forsøge at tvinge dem. Formand Henning Breinholt til Ritzaus Bureau, 2. april. Citatet er også bragt af bl.a. Kristeligt Dagblad, Vejle Amts Folkeblad, Horsens Folkeblad, Dagbladet Køge/ Ringsted/Roskilde, Nordjyske.dk, Berlingske.dk, Jp.dk, Politiken.dk, Fynsstiftstidende.dk I virkeligheden burde tallet være faldet, for der har været meget opmærksomhed omkring det de senere år. Og ansvaret for den fattigdom, flere og flere befinder sig i, ligger entydigt hos regeringen. Formand Henning Breinholt til Ritzaus Bureau 4. april om fogedudsættelser, der fra 2006 til 2007 er steget med 150 udsættelser. Kommunerne kan sagtens have gjort de rigtige ting, men uden at have gjort dem rigtigt. Måske har der manglet en underskrift eller en partshøring, men i øvrigt er sagen løst til børnenes og deres forældres tilfredshed. Det ligner endnu et eksempel på, at man måler på processen og med den tilgang, at det er selve systemet, vi skal passe på. Formand Henning Breinholt til Ritzaus Bureau 7. april om kritisk gennemsyn af seks kommuners behandling af sager om støtte i hjemmet til børn og unge i Region Sjælland. I 2007 var der fejl i 79 procent af sagerne. Rapporten fortæller, at dem, der ryger på gaden, er danskere med lav indkomst, men vi får ikke noget at vide om, hvad der ligger bag de lave indkomster. Jeg er godt klar over, at det jo er politik, men jeg synes, det er et meget stort problem, at der er nogle danskere, der lever af indkomster, der er så lave, så det ser ud som om, at de ikke har råd til at bo i en almen bolig. Næstformand Bettina Post til Ritzaus Bureau 8. april om SFI- rapporten Hvorfor lejere bliver sat ud af deres bolig. Ankestyrelsen offentliggjorde i september måned 2007 den eneste dokumentation, vi p.t. har for effekten af reglen (300-timers reglen, red.). Undersøgelsen baserer sig på optællinger fra de første to måneder, reglen havde virkning, og resultaterne fik Claus Hjort Frederiksen til at udråbe 300-timers reglen til en succes. Den viser, at 2 procent af de cirka kontanthjælpsmodtagere, som var omfattet af reglen, kom i arbejde. 2 procent. Det er da en noget nøjsom minister, som kan få det til at være en succes? Næstformand Bettina Post i debatindlæg Beskæftigelsespolitik: Festskrift til en nøjsom minister i Politiken 9. april Langt de fleste ønsker job, men når de ikke umiddelbart står til rådighed skyldes det, at de f.eks. er i gang med et forløb, der skal opkvalificere dem, eller de har allerede et job eller uddannelse på hånden og derfor bare venter på, at de skal i gang. Næstformand Bettina Post til Agenda (Dansk Arbejdsgiverforenings nyhedsbrev) 10. april om, at knap halvdelen af de arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere ønsker job og søger aktivt. Socialrådgiverne i familieafdelingen i Roskilde Kommune er frustrerede over, at de har for mange sager, og at de ikke har tid til at løse deres opgaver ordentligt. Faglig konsulent i Region Øst Carsten Juncher Christensen til Roskildemediecenter.dk 10. april Hvis vi skal opfange sagerne, kræver det et organiseret beredskab, hvor socialrådgiverne kommer ud på skoler og i klubber. Dermed ville de kunne se de tidlige signaler og opsnappe mange af de sager, der ikke bliver opdaget i dag. Formand Henning Breinholt til Roskildemediecenter. dk 10. april Læs flere citater på 4 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008\n5 Stort Socialrådgivere på Jobcenter Syd i Århus mødtes til fyraftensmøde og -øl for at stemme om overenskomstresultatet. JAtil overenskomsten Næsten ni ud af ti socialrådgivere sagde ja til overenskomsten. DS formand Henning Breinholt glæder sig over resultatet og over stemmeprocenten på 57,6 procent den højeste i 20 år. AF SUSAN PAULSEN FOtO: JONNA FUGLSANG KELDSEN Socialrådgiverne har sagt klart ja tak til overenskomstresultatet: Ved urafstemningen stemte 89,2 procent af Dansk Socialrådgiverforenings (DS) medlemmer ja til overenskomsten, mens kun 10,02 procent stemte nej. I tal svarer det til ja-stemmer og 605 nej-stemmer. DS formand Henning Breinholt er ovenud tilfreds med afstemningsresultatet: - Det er dejligt med så stor opbakning fra medlemmerne. De mange ja-stemmer viser, at forhandlingsdelegationens og hovedbestyrelsens vurdering af, at det var et godt overenskomstresultat, deles af medlemmerne. Ud over et historisk godt forlig med en god lønprofil og en række goder til medlemmerne, så er der også grund til at glæde sig over signalværdien: Arbejdsgiverne anerkender, at det er svært at rekruttere socialrådgivere og anerkender også nødvendigheden af vores kompetencer. Henning Breinholt glæder sig over, at stemmeprocenten nåede op på 57,6 procent. - Det er ikke alene den bedste overenskomst i 20 år, men måske også den mest omtalte. På grund af det store politiske fokus har overenskomstforhandlingerne været nævnt rigtig meget i medierne. Det, tror jeg, har været med til at engagere medlemmerne med det resultat, at vi er nået op på den højeste stemmeprocent i 20 år. I alt har medlemmer ud af stemmeberettigede deltaget i urafstemningen. For tre år siden nåede stemmeprocenten kun op på 41, 1. Politiske nej-stemmer At lige over ti procent stemte nej skyldes måske også den store opmærksomhed, som har været med til at hæve forventningerne til urealistiske høje lønstigninger og altså mere end de månedlige kroner, som socialrådgiverne vil få ind på lønkontoen i løbet af overenskomstperioden, vurderer Henning Breinholt: - Jeg er sikker på, at nogle har stemt nej for at lægge politisk pres på regeringen, fordi de er utilfredse med vilkårene for den offentlige sektor. Og så er der selvfølgelig nogle, der reelt er utilfredse med deres løn både før og efter overenskomstresultatet. Overenskomsten løber over tre år, så der er lidt tid til, før forberedelserne til næste OKrunde går i gang. Men Henning Breinholt tøver addebat om overenskomsten ikke med svar på, hvad DS går efter i Der vil selvfølgelig være krav om lønstigninger, hvor størrelsen vil afhænge af den generelle løn- og prisudvikling. Og om tre år må tiden være inde til at indføre ret til efter-videreuddannelse på diplomniveau eller derover. Som den eneste organisation fik DS præciseret i den nye overenskomst, at relevant efter-videreuddannelse bl.a. er diplom- og kandidatuddannelse. Men DS formand ønsker altså at gå skridtet videre, så alle socialrådgivere efter tre år i praksis bør have ret til at tage en diplomuddannelse inden for det speciale, hvor man er ansat. Et krav, formanden også havde med til de overståede forhandlinger, men det fik ikke plads i den historisk gode overenskomst, hvor socialrådgiverne bl.a. fik kroner mere om måneden, mere i pension, fri ved barns anden sygedag, seks ugers barsel til mænd og styrket kompetenceudvikling. A kan man ikke længere få 6. ferieuge udbetalt? Hvordan stiger lønnen med kr. om måneden? kommer de mange overenskomstpenge medlemmerne til gode? mister jeg fire ugers barsel med løn, når min mand får ret til seks ugers barsel med løn? vigtige spørgsmål og kommentarer til den overenskomst, som DS medlemmer har overvejet i løbet af marts. Cirka 40 indlæg for og imod har været luftet på under debat. SOCIALRÅDGIVEREN 08 I\n6 Fanget, trods løsladelse De troede, de skulle i retten og have forlænget deres frihedsberøvelse, men så blev de løsladt, måneder før de selv og advokaten havde regnet med det. Glæden er stor, men under den lurer frygten for, hvad der skal ske. AF BirGitte rørdam Kåre VieMOSe, BAM Glæden var stor og kinderne blussende røde, da Socialrådgiveren besøgte Halla og Asnan i deres et-værelses lejlighed i Sandholmlejren få dage efter deres løsladelse. Og hvor Asnan for bare en måned siden måtte tilbringe ti dage i isolation, fordi hun havde en mobil på sig, kimer hendes Nokia nu frit og i et væk det er hendes kæreste Morif, der forsøger at følge med i hendes nyvundne frihed. Men bag beruselsen over at være sluppet ud er også bekymringen for fremtiden. Og uvisheden. - Det kom fuldstændig bag på os, at vi blev løsladt. Vi var sikre på, at vi ville blive forlænget fire uger mere, og det regnede vores advokat også med. Og så fra det ene minut til det andet blev vi fulgt herover, fik denne her lejlighed med en lille terrasse og var fri. Det er jo fantastisk, men vi er ikke så glade, som vi kunne være, for vi aner ikke, hvad der skal ske. Vi ved ikke, hvad der er af planer med os, fortæller Halla. Selvom Halla og Asnan er løsladt, er de stadig afviste asylansøgere. Det betyder, at de skal rejse til Libanon straks, det kan lade gøre, og de må ikke tage arbejde eller begynde at uddanne sig. Og det ville de ellers meget gerne, blandt andet for at holde sige ude af det hårde miljø i Sandholmlejren. Beboerne i lejren må ikke tjene penge, derfor er der grupper af folk, der laver penge på deres egen måde, hvor de for eksempel vil have pigerne til at sælge sig selv, forklarer Halla. - Jeg vil gerne kunne arbejde eller gå i skole, men det må jeg ikke. Men her er ikke så rart at være for to unge piger som os. Her er meget uro og bandefællesskaber, som gerne vil have os med, og vi har jo ikke en mand eller en familie til at passe på os. Så vi prøver at passe på hinanden og holde os ude af de ting, og den nemmeste måde at gøre det på, er at være i gang med noget som for eksempel skole. Og pigerne ved, at de skal holde sig væk fra bandefællesskaber og andre uromagere for at styrke deres position i forhold til myndighederne. For selvom de er indstillet på at tage hjem til Libanon, vil de helst blive i Danmark. - Jeg vil rigtig gerne blive her, men jeg frygter, vi ikke får lov, at vi skal tilbage til Libanon. Jeg kunne jo godt tænke mig en udannelse, enten som butiksarbejder eller politimand, og det vil måske kunne lade sig gøre i Danmark, men aldrig i Libanon. Som statsløs palæstinenser har jeg hverken ret til at uddanne mig eller arbejde i det offentlige. Min drøm er stadig at få et godt arbejde og sted at bo, så jeg kan leve et fredeligt liv, så derfor vil jeg helst blive, siger hun. A Læs mere om frihedsberøvede asylansøgere og de to piger Halla og Asnan i Socialrådgiveren 7/2008 Fakta om opholdstilladelse: Udlændingelovens 9 c., stk 2 stk. 2. Der kan efter ansøgning gives opholdstilladelse til en udlænding, der er meddelt afslag på en ansøgning om opholdstilladelse efter 7, hvis 1) udsendelse af udlændingen, jf. 30, ikke har været mulig i mindst 18 måneder, 2) udlændingen har medvirket ved udsendelsesbestræbelserne i sammenhængende 18 måneder, og 3) udsendelse efter de foreliggende oplysninger for tiden må anses for udsigtsløs. midlertidig opholdstilladelse: Opholdstilladelse skal i første omgang søges tidsbegrænset i to år. Derefter kan man søge om yderligere to år og herefter yderligere tre år. permanent opholdstilladelse: Efter syv år i Danmark kan man søge permanent (eller tidsubegrænset) opholdstilladelse. Dette betyder, at man har ret til at blive boende i Danmark permanent med mindre, man eksempelvis begår kriminalitet. 6 SOCiALråDGiVereN 08 i 2008\n7 Usikker fremtid Advokatfuldmægtig Kåre Traberg Smidt til møde med de to piger Halla og Asnan i Ellebæk fængslet, kort før de overraskende bliver løsladt. Halla og Asnan, der har siddet fængslet i Ellebæk, blev løsladt lige før deres historie blev offentliggjort i Socialrådgiveren. Bladets research og artikler har fremskyndet løsladelsen, mener advokat. Men pigernes fremtid er stadig usikker. AF BirGitte rørdam Det var ikke kun de to piger fra Libanon, Halla og Asnan, der blev overraskede, da de uden varsel blev løsladt fra ellebæk fængsel og straks efter installeret i en lejlighed i den åbne Sandholmlejr. Også advokatfuldmægtig Kåre traberg Smidt, som har fulgt pigerne i forbindelse med, at hans advokatkontor har været beskikket i de knapt ti måneder, de har siddet inde, var forundret. Som afvist asylansøger, der er frihedsberøvet, kan man ofte først regne med løsladelse, når man har siddet inde i måneder, uden at der er kommet rejsedokumenter fra hjemlandet, forklarer han. Artikler fremskynder løsladelse - De stod til måske at blive løsladt engang til sommer, det havde jeg talt med politiet om bare 14 dage før. Og så sker der det, at politiet løslader pigerne, da de er i retten for at få forlænget fristen. Sådan gør de ellers aldrig, og jeg er overbevist om, at det skyldes Socialrådgiverens graven i sagen og den hurlumhej, det har medført. De har fået en kommando oppefra om at løslade pigerne, og det har de ikke kunnet nå, før de skulle i retten. Men de har villet sikre sig, at pigerne ikke sad inde, når historien kom ud, siger han. Ved at være flyttet over i den åbne Sandholmlejr er der kommet en ny frihed og et nyt håb for fremtiden for de to piger. Men der er lang vej igen, for de er stadig afviste asylansøgere. - De står til at rejse ud af landet i det øjeblik, det kan lade sig gøre. Derfor kan de ikke tage del i mange af de helt almindelig ting i samfundet, som vi andre kan. De får tilbudt lidt dansk. Men de kan ikke starte på uddannelse eller tage en HF. De kan ikke arbejde og tjene penge, og de skal bo og sove i Sandholmlejren. indtil der sker andet i sagen, er de fanget af de tilbud, som røde Kors kan give, siger han. Og for pigerne er opgaven nu at få tiden til at gå bedst muligt, mens de venter på, om de skal rejse tilbage til Libanon eller måske en dag kan få lov til at blive. - Det gælder om at klare sig igennem de næste par år, at tage imod alle de kurser og tilbud, de kan få, og så håbe på, at der ikke kommer papirer fra Libanon, så de kan få en opholdstilladelse, siger Kåre traberg Smidt, som ikke er i tvivl om, at det vil være bedst for pigerne at blive i Danmark. - Man må sige, at for de to piger, som er så unge, som ikke har familie, og derfor sandsynligvis vil ende i den flygtningelejr, de kom fra, så vil de have langt større mulighed for et ordentligt liv, hvis de kan få lov til at blive her i Danmark, siger han. Vente på opholdstilladelse Det der skal til, for at pigerne kan få lov til at blive, er en lang periode uden svar fra Libanon, som minimum 18 måneder. Herefter vurderer politiet blandt andet, om der er udsigt til, at de kan sendes hjem. er der ikke det, er det sandsynligt, at de vil få en midlertidig opholdstilladelse. - Får de først en midlertidig opholdstilladelse, bliver mange ting nemmere. Så kan de få et arbejde, tage en ordentlig uddannelse, få noget SU, efter nogle år søge en permanent opholdstilladelse, og på den måde ende med at skabe sig et liv her i landet, siger Kåre traberg Smidt, som fortsat vil følge pigerne, selvom det nu er Dansk røde Kors, der skal tage sig af dem. - Vores kontor fratræder som beskikket advokat i det øjeblik, de bliver løsladt, men som med lignende sager slipper jeg dem ikke. Jeg tror, at pigerne har en god chance for at få opholdstilladelse på grund af deres unge alder, og fordi intet tyder på, at dokumenterne fra Libanon kommer. Det, jeg kan gøre indtil da, er at holde øje med dem. Sørge for at de ikke mister nogle rettigheder, at de ikke bliver sat på madpakkeordning eller bliver udsat for sanktioner i øvrigt, uden at myndighederne har hjemmel til at gøre det, siger han. A SOCiALråDGiVereN 08 i\n8 kort nyt Redigeret af Birgitte Rørdam, Ulighed Store sociale IT-forskelle Danske hjem uden internetforbindelse er blevet en sjældenhed. Samlet set har ni ud af ti børnefamilier i dag mindst én computer med adgang til nettet. Børn uden adgang til internettet derhjemme findes stort set alle sammen i familier med forældre med kort uddannelse og lav indtægt, skriver Ugebrevet A4. På baggrund af en særkørsel fra Danmarks Statistik oplyser Ugebrevet desuden, at der er stor social forskel på, hvad computerne bliver brugt til. Mens de i nogle hjem stort set er en spillemaskine, er den i andre hjem en kilde til viden og oplysninger. Foto: scanpix nye bøger Ligestilling 3 0 s p ø r g s m å l om køn og ligestilling Ligestilling kan vi ikke bare se at komme videre? Hvorfor er mænds gennemsnitlige årsindkomst kroner højere end kvinders? Hvorfor dominerer mænd i elendighedsstatistikerne over kriminalitet, hjemløshed og alkoholisme? Disse og 27 andre spørgsmål stiller forfatteren Gretelise Holm i bogen Hvorfor er feminister så snerpede 30 spørgsmål om køn og ligestilling i anledning af 100-året for kvinders stemmeret i Danmark. Bogen er tænkt som en inspirerende debatbog til moderne kvinder, der ikke gider høre på mere vrøvl. Hvorfor er feminister så snerpede? af Gretelise Holm, Lindhardt og Ringhof, 196 sider, 169 kr. Socialret U d v i k l i n g o g udfordringer Sociale rettigheder får stadig større betydning for den enkelte og for fællesskabet. Bogen Socialretlige udviklinger & udfordringer belyser og problematiserer den udvikling og behandler tre hovedtemaer: Socialrettens rolle i et moderne samfund, beskyttelse af grundlæggende rettigheder og børns sociale rettigheder. Socialretlige udviklinger og udfordringer af Stine Jørgensen og Jens Kristiansen. Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 172 sider, 225 kr. Tidsskrift Socialt arbejde Det nyeste nummer af Nordisk Sosialt Arbeid (1/2008) kommer vidt omkring i det sociale felt fra kriminalitet, kultur, kontrol over det kvalitative forskningsinterview til demens. Blandt bidragyderne er Simon Lindgren, Solveig Sagatun og Torbjørn Herlof Andersen. Tidsskriftet kan bestilles på eller tlf Læs mere om e-abonnement på Social kritik Sammenhængskraft Danmark er et stort land i danskernes bevidsthed iflg. Google-opslag under sammenhængskraft. I det seneste nummer af Social Kritik, nr. 113, marts 2008, er temaet sammenhængskraft. Tidsskriftet sætter bl.a. fokus på sammenhængskraft tilbøjelighed eller pligt? Og Sammenhængskraft nogen imod?. Et abonnement koster 400 kr. om året og kan bestilles på 8 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008\n9 FOtO: SCANpIx Ældre holdninger til Selvmord Center for Selvmordsforebyggelse i Ålborg og Center for Gerontopsykologi på Århus Universitet beder socialrådgivere, som arbejder med ældre, om hjælp. Forskerne vil undersøge kendskab og holdninger til ældres selvmord, blandt andet hos de professionelle i ældresektoren. Studerende i social- og sundhedssektoren er også velkomne til at deltage. Undersøgelsen skal vise, hvad der påvirker vores holdninger til ældre og selvmord. Du kan deltage ved at besvare et spørgeskema på og samtidig deltage i lodtrækningen om tre gavekort. Her kan du også læse mere om ældre og selvmord. Zkort nyt Nyt computerprogram S ø g j o b U d e n at røre en finger Beskæftigelsesministeren kræver, at ledige skal sende mindst fire ansøgninger om ugen for at kunne bevise, at de står til rådighed for arbejdsmarkedet. Et lille computerprogram kan hjælpe de ledige med at opfylde kravet uden at røre en finger, skriver Politiken. Programmet kan downloades på som foreløbig har haft besøgende. Programmet sender fire ansøgninger hver uge med et CV til arbejdsgiverne. Dermed kan de ledige bevise, at de står til rådighed for arbejdsmarkedet og i stedet bruge tid på at gøre sig umage med ansøgninger til de job, de gerne vil have. Ledelse t o k o n f e r e n c e r om ledelse af ledere Hvornår er det legitimt at tage ansvaret fra ledere? Hvordan praktiserer man synlig ledelse pr. distance? Hvordan udøver man ledelse af ledere? De spørgsmål er i spil, når Væksthus for Ledelse inviterer til konference om ledelse. Nogle chefer er fremme i skoene, når det gælder relationen til deres mellemledere, mens andre måske netop er gået fra at være leder for en gruppe medarbejdere til at blive chef for en gruppe ledere. På to konferencer den 29. maj i København og 2. juni i Silkeborg præsenteres værktøjer, oplæg m.m. om ledelse af ledere. Konferencerne henvender sig til chefer og ledere, der har mellemledere under sig med personaleansvar, regionale og kommunale ledelseskonsulenter m.fl. Pris Kr Tilmelding på mail Læs mere på Kampagne handicappet Søger job Hvad har en blind præst, en ordblind bibliotekar og en lasteformand med dårlig ryg til fælles? De er handicappede i en eller anden grad og har svært ved at få et arbejde. Det skal kampagnen Udnyt potentialet råde bod på. Bag kampagnen, som skal rykke holdninger og bryde barrierer, står Danske Handicaporganisationer, som repræsenterer medlemmer. Læs mere på SOCIALRÅDGIVEREN 08 I\n10 Udsættelser fører til hjemløshed Udsmidning har store konsekvenser for dem, det rammer. Hver fjerde er hjemløs et år efter de er smidt på gaden, viser en ny undersøgelse lavet for Velfærdsministeriet. Men undersøgelsen overser den centrale årsag til, at flere og flere danskere bliver sat på gaden, lyder kritikken. AF BIRGIttE RøRDAM Hver fjerde person, der bliver smidt på gaden med fogedens hjælp, er hjemløs et år efter udsættelsen, og for lejere, der finder en bolig efter udsættelsen, er den som regel midlertidig. Det viser en ny undersøgelse, som Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI) har lavet for Velfærdsministeriet. Siden 2002 er antallet af sager, hvor folk sættes ud af deres lejligheder steget fra til i Et tal, der ifølge de nyeste opgørelser fra Domstolsstyrelsen, er steget også i Undersøgelsen, der er baseret på en spørgeundersøgelse blandt udsatte lejere, viser, at der er tale om mennesker med lav indkomst, som har stor gæld, og som bruger en relativt stor del af deres indtægt på huslejen. Mange har desuden svært ved at styre deres økonomi. Men rapporten overser de centrale årsager til, at stadig flere bliver smidt på gaden, lyder det fra cheføkonom i Lejernes Landsorganisation (LLO), Jesper Larsen. Han mener, at rapporten bærer præg af at være bestillingsarbejde. Og han undrer sig over, at rapporten ikke ser på forholdet mellem udviklingen i huslejeniveauet og kontanthjælpen de senere år. - Det har man slet ikke analyseret, selv om det er indlysende, at det spiller en rolle, siger han. Også næstformand i Dansk Socialrådgiverforening Bettina Post, kritiserer rapporten. - Rapporten fortæller, at dem, der ryger på gaden, er lejere med lav indkomst, men vi får ikke noget at vide om, hvad der ligger bag de lave indkomster. Jeg er godt klar over, at det er politik, men jeg synes, det er et meget stort problem, at der er nogle herhjemme, der lever af indkomster, der er så lave, så det ser ud som om, at de ikke har råd til at bo i en almen bolig. Og det problem behandler rapporten ikke ordentligt, siger Bettina Post. Næsten en tredjedel af de udsatte lejere er ifølge rapporten på kontanthjælp, og det undrer ikke Jesper Larsen. - Sagen er den, at siden 2000 er huslejen og forbrugerpriserne steget med 15 til 20 procent, mens den udbetalte kontanthjælp pr. modtager ifølge Danmarks Statistik stort set har stået stille. Det misforhold bliver man nødt til at gøre noget ved, siger han. Alvorlige konsekvenser - Vi kan se, at udsættelserne er med til at fastholde socialt udsatte mennesker i en vanskelig situation med enten hjemløshed eller en midlertidig bolig. Men de skaber også andre store problemer. De udsatte får større gæld, de risikerer, at familien går i opløsning, de kan miste deres netværk, og hjemløshed eller en ustabil boligsituation efter udsættelsen kan føre til tab af samkvem med børn, siger forskningsassistent fra SFI, Gunvor Christensen, som er en af hovedkræfterne bag rapporten. Hun erkender, at rapporten ikke specifikt ser på, hvad det er for forhold, der er årsag til, at stadig flere folk er blevet smidt på gaden siden Det har været en meget omfattende rapport, og årsagerne har vi ikke analyseret, men uligheden er steget i denne periode, ved vi. Man kan sige, vi har lænet os op af en undersøgelse, som Arbejdernes Erhvervsråd har lavet. Den viser, at uligheden er blevet større, og at gruppen af folk på lave indkomster er blevet større. Og ser man på de laveste indtægter, kan man se, at de ikke har haft nogen indkomstfremgang i den periode. De har altså ikke fået del i de store indkomststigninger, som de fleste andre herhjemme har fået de seneste år, konstaterer hun. Velfærdsminister Karen Jespersen (V) lægger op til at bruge 50 mio. kr. af satspuljemidlerne til lovinitiativer, der har til formål at reducere antallet af udsættelser. Men en regulering af kontanthjælpen, som LLO foreslår, indgår ikke i planerne. SFIs undersøgelse er foretaget ved at spørge 1000 folk, der har været udsat, og ud af dem svarede 30 procent. A 10 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008\n11 Socialrådgiveren har skrevet om udsættelser i blad nr. 19/2005. Fakta om udsmidninger 30 procent er på kontanthjælp, 40 procent er lønmodtagere, og resten er folk på sygedagpenge, revalidering, eller pension. I 2006 var danske husstande berørt af udsættelse. Udsættelser af lejere finder sted over hele landet, men især i København og i de fire næststørste byer Århus, Odense, Aalborg og Esbjerg er antallet af udsættelser steget. Den primære årsag til, at lejere bliver sat ud af deres bolig, er, at de ikke har betalt deres husleje. Udsættelser af lejere sker primært i den almene boligsektor. Læs mere på: debat Læserbreve Skriv kort: Læserbreve må kun fylde enheder. For lange indlæg bliver returneret eller forkortet af redaktionen. Husk navn, afsenderadresse og evt. telefonnummer. Send gerne foto med. Du kan maile på følgende adresse: Eller sende med post til: Socialrådgiveren, Toldbodgade 19A, postboks 69, 1003 København K. Deadline for læserbreve til nr. 9 er fredag d. 25. april klokken Stop den automatiske regelmølle Stadig flere regler tynger de offentligt ansatte ned. Selvom regeringens løfter om en afbureaukratiseringsreform fortoner sig, kæmper DJØF videre for at stoppe den automatiske regelmølle, der har tre faser: Første fase: Noget går galt. Det begynder i morgenaviserne: En borger er blevet svigtet i den personlige pleje. Børnene læser for dårligt. Eller et landbrug har lukket gylle ud i en å. Anden fase: Det er for galt. De politiske ordførere forlanger indgriben fra den ansvarlige minister. Inden middag tegner der sig et flertal for handling. Tredje fase: Noget må gøres. Presset af stemningen lover ministeren allerede samme eftermiddag en opstramning af kontrollen. En ny regel er født. Selv om nye regler ofte er velmente, forsyner denne regelmølle desværre den offentlige sektor med stadigt mere mistillid og kontrol, der tilsammen giver administrative byrder af et omfang, som politikerne næppe har overblik over. Når en ny, velment regel hastigt indføres, er der sjældent tænkt længe over, hvordan den kommer til at virke i sammenhæng med de mange andre eksisterende regler. Om det måske var noget helt andet end en ny regel, der skulle til? Offentligt ansatte DJØF ere bliver ramt af regelmøllen tre gange: Først får vi af ministeren under et gevaldigt tidspres den utaknemmelige opgave at opfinde en ny regel: Det må ikke koste noget, og det skal gå stærkt! Så skal vi sammen med vores kolleger selv leve med den byrde, reglen medfører. Og til sidst skal vi så skældes ud for, at reglen er indført. Det er vi rent ud sagt dødtrætte af! Regeringen vil reducere de administrative byrder for erhvervslivet med 25 procent. DJØF foreslår regeringen at sætte tilsvarende mål i den offentlige sektor. Formålet er bedre kvalitet til borgerne og større arbejdsglæde for medarbejderne. Lad os få en forpligtende og konkret målsætning for reduktion af den offentlige sektors egne administrative byrder. Nu! Finn Borch Andersen, formand for DJØF, Danmarks Jurist- og Økonomforbund SOCIALRÅDGIVEREN 08 I\n12 Arbejdsliv Redigeret af Tina Juul Rasmussen, FOtO: SCANpIx mit NYE job Når jeg har talt med en patient om et problem, går jeg i gang med at løse det, og på den måde mærker jeg, at jeg udretter noget. K a N m a N b r u g E ti minutter til NogEt? En pause på ti minutter hver time i sit job er den noget værd, hvis man gerne vil bevæge sig lidt, spørger Rasmus sundhedscoachen Chris MacDonald i det nyeste nummer af Helse Arbejdsliv. Og ikke overraskende er svaret: Ja, ti minutter er noget værd! En tur op og ned ad trapperne eller en tur udenfor er oplagte muligheder. I den mere kreative ende ligger et sjippetov, elastikker (til at strække skulder/nakke, red.), et vippebræt eller en mini-trampolin, skriver Chris MacDonald. Husk, at pulsen stadig skal godt op i minutter hver dag, men de kan godt deles op i intervaller af ti minutter. Luft ud! Frisk luft er godt, også på jobbet. Frisk luft giver mere ilt til hjernen, og frisk luft betyder, at du er nødt til at rejse dig fra din pind for at åbne vinduet eller døren. Og så får du samtidig mulighed for at strække benene og bevæge dig. Sidst men ikke mindst dufter et udluftet lokale bedre end et indelukket og lummert. Og det er gratis. Et godt indeklima er i øvrigt: Når temperaturen er på grader Når luftfugtigheden er på procent Når der ikke er for meget CO2 i luften Kilde: Helse Arbejdsliv 2/2008 LeNe MaLLiNg, 58 år nyt job: 1.2 fra Børne- og familieafdeling i Roskilde Kommune til socialrådgiver på Sankt Hans Hospital. Først på en afdeling for folk med senhjerneskader, psykiske lidelser og misbrug. Og fra marts måned afdelingen for folk med dobbeltdiagnoser, dvs. psykiske lidelser og misbrug. karriereforløb: Uddannet på DSH i København i arbejdede i en årrække i Flygtningehjælpen og forskellige kommuner også med flygtninge. Fra arbejder på børne- og familieområdet i Køge, Tårnby og Roskilde kommuner. Stopper i Roskilde Kommune i 2007, fordi hun bliver sygemeldt på grund af arbejdsrelateret stress og starter to måneder senere på Skt. Hans Hospital. Dit nye job Har du skiftet arbejde for nylig, og har du noget, du gerne vil fortælle i den anledning måske bare fordi du er glad for det, så send en mail til: Hvad fik dig til at søge jobbet på Sankt Hans?? Hvad er et godt job for dig? Jeg ville gerne arbejde med noget helt andet Det er et job, hvor jeg arbejder selvstændigt, end det kommunale. Og så har jeg altid haft og hvor opgaverne er afvekslende. Og ellers et godt indtryk af socialrådgiverjobs på er et godt job det, jeg drømte om, da jeg blev hospitaler. At det var selvstændigt arbejde og socialrådgiver: Nemlig at gøre en forskel, at et sted, hvor jeg ville få mulighed for at bruge føle man er en slags advokat for dem, man den faglighed, jeg lærte på skolen, og det ville hjælper. Men samtidig skal der være et godt jeg gerne prøve. fagligt fællesskab, så man ikke er alene om svære sager.? Hvordan ser virkeligheden ud i dit nye job? Det virker som om, der er stor respekt mellem de forskellige faggrupper, og det lægger jeg stor vægt på. personligt oplever jeg at blive anerkendt for det, jeg kan. Og så er jobbet meget selvstændigt. Når jeg har talt med en patient om f.eks. boligmæssige problemer, går jeg i gang med at løse det. Jeg skal ikke først have det op på et møde. på den måde mærker jeg, at jeg faktisk udretter noget.? Hvad laver du om 5 år? Jeg kan sagtens forestille mig, at jeg er her om 5 år. Egentlig havde jeg tænkt mig at gå på efterløn om fire år, men det tror jeg slet ikke, jeg vil. Ved at komme her, hvor jeg er så glad for at være, har jeg opdaget, at jeg ikke har behov for at holde op, men at jeg faktisk får energi af at være her. 12 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008\n13 Arbejdsliv Dårligt arbejdsmiljø i familierådgivning I familierådgivningen opleves arbejdet som hektisk, lokalerne er slidte, og alting udstråler mangel på overskud. Hele kommunens børne- og unge forvaltning er i forbindelse med en række omfattende sparekrav netop blevet omorganiseret ( ). Resultaterne af kortlægningen af det psykiske arbejdsmiljø pegede på høje kvantitative, følelsesmæssige og sensoriske krav. ( ) Arbejdet hober sig op, og man når ikke alle sine arbejdsopgaver. Sådan beskriver VIPS-forskerne mødet med en kommunal familierådgivning, som deltog i projektet. Og det viste sig senere at være en næsten umulig opgave at gøre noget ved det psykiske arbejdsmiljø. De ansatte gav dog udtryk for, at arbejdet også var meningsfuldt, trygt og med gode udviklingsmuligheder. Men samarbejde og ledelse fik lave karakterer, og det kognitive stressniveau var meget højt. Medarbejdernes første reaktion på spørgsmålet om, hvad der burde gøres, var da også et ønske om flere ressourcer. Men arbejdsmiljøprocessen strandede, da kommunalreformen overhalede indenom, fremgår det af forskningsrapport: Ingen af forslagene i handlingsplanen blev efterfølgende effektueret. En ny virkelighed meldte sig i form af kommunalreformen og en forestående fusion med en mindre nabokommune. ( ) Strategien med at forankre indsatsen for at forbedre det psykiske arbejdsmiljø i det lokale MED-udvalg slog fejl, Foto: scanpix da udvalget ikke havde tilstrækkeligt mandat til at følge op på de mange gode ideer og forslag, og modsat oplevede medarbejdere og mellemlederne ikke, at de selv havde ansvar eller mulighed for at handle på trods af deres indgående diskussioner om, hvad der kunne og burde gøres. Ligesom lederen blev de gang på gang overrumplet af omgivelsernes nye krav og udfordringer. Læs hele beskrivelsen af processen i familierådgivningen i rapporten: Virksomheders indsats for et bedre psykisk arbejdsmiljø. Den kan downloades på 13 gode råd VIPS-projektet har sammenfattet 13 gode råd, som arbejdspladserne kan støtte sig til i kampen for et bedre psykisk arbejdsmiljø: 1 De langsomme forandringer er de hurtigste 2 Det gode psykiske arbejdsmiljø skal hele tiden genopfindes 3 Mistillid til andres motiver lammer processen 4 Skab en professionel uenighedskultur 5 Nej til kærlighed ja til anerkendelse og respekt 6 Lederen som sekretær for medarbejderne T i l l i d o g s a m a r b e j d e er vejen frem Uden tillid og samarbejde når man ingen vegne med det psykiske arbejdsmiljø. Det slår et treårigt forskningsprojekt nu klart fast. - Det var tydeligt, at det var vanskeligt at arbejde med det psykiske arbejdsmiljø i de virksomheder, hvor ledelse og medarbejdere ikke havde tillid til hinanden og ikke kunne samarbejde. Man var tilbøjelig til at fortolke nye initiativer negativt, og det blokerede effektivt for enhver form for handling, siger seniorforsker og projektleder Peter Hasle fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, en af bidragyderne til VIPS-projektet, Virksomheders indsat for et bedre psykisk arbejdsmiljø. Gennem tre år har forskere fra Danmarks Tekniske Universitet, Roskilde Universitetscenter, TeamArbejdsliv og Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø fulgt 14 danske virksomheders arbejde med at forbedre det psykiske arbejdsmiljø. De satte sig for at finde ud af, hvordan virksomheder i praksis kan rykke på det psykiske arbejdsmiljø, fordi det mange steder kniber det med at holde processen kørende og få indsatsen til at bære frugt. Resultaterne kan læses i bogen Arbejdets kerne om at arbejde med psykisk arbejdsmiljø i praksis, udgivet af Forlaget Frydenlund samt i rapporten VIPS Virksomheders indsats for et bedre psykisk arbejdsmiljø. Rapport fra forskningsprojektet VIPS, udgivet af Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø. Læs mere om hele projektet og resultaterne på www. vips-projekt.dk 7 Hvis vi bare kunne få lov til at passe vores arbejde 8 Inddragelse og dialog er godt, men ikke nok 9 Spørgeskemaer sætter dagsordenen, men løser ikke problemerne 10 Se manglerne i øjnene og dyrk mulighederne 11 Det er svært at holde skruen i vandet, når bølgerne går højt 12 Ingenting kommer af ingenting 13 Meningen med arbejdet skabes i fællesskabet Se en uddybning af de enkelte råd på (søg på VIPS) SOCIALRÅDGIVEREN 08 I\n14 Hemmelig millionær på besøg Socialrådgiver og selvstændig Lone Møller deltog uden at vide det i TV2- udsendelsen Den hemmelige millionær indtil millionæren stod frem med en check på til hendes Home-Start familieprojekt. Af BIRGITTE RøRDAM foto: frandsen/tv2 Fakta om Home-Start Home-Start er en del af en international organisation, som arbejder for at give børn den bedst mulige opvækst. Det gør de ved at lade frivillige yde støtte og praktisk hjælp til familier med børn under skolealderen. Enten kan familierne selv henvende sig eller komme via sundhedsplejersken eller en pårørende. Det er frivilligt, om man vil have hjælpen. Også besøgsvennerne arbejder frivilligt. HOME-START opstod i England, men har nu spredt sig til 20 lande. I Danmark har der været arbejdet med projektet i seks år, men først de seneste tre har det formelt set været i gang. Organisationen, som har hovedsæde i Svendborg, fungerer med støtte fra Velfærdsministeriet og OAK fonden. Se mere på: Socialrådgiver Lone Møller troede, hun var ved at introducere Lise Aagaard til frivilligt arbejde i sit projekt Home-Start, der tilbyder støtte til familier med små børn. Men til sin store overraskelse opdagede hun, at hun var deltager i TV2-programmet Den hemmelige millionær. Og at Lise Aagaard i virkeligheden var millionæren, der ville skænke kroner til hendes projekt. - Vi fik at vide, at en kvinde overvejede at flytte til byen og gerne ville arbejde frivilligt i vores organisation, og det skulle følges af TV2, som ville lave en udsendelse om frivilligt arbejde. Så vi havde ingen idé om, hvad der lå bag, men svarede ja, da vi som privat projekt jo har brug for støtte og godt kunne bruge den opmærksomhed, som en tv-udsendelse ville give, forklarer Lone Møller, der er landskoordinator på Home-Start. I to uger var Lise Aagaard, som i virkeligheden er direktør og ophavskvinde til Troldekuglerne (smykker, red.), føl hos Home-Start og var med ude hos et par familier, før den rette sammenhæng gik op for Lone Møller. 14 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008\n15 Oprigtig engageret - Selvom TV2 fulgte os, så troede jeg på det, de sagde. Samtidig var Lise Aagaard så oprigtig engageret, at jeg ikke fattede mistanke, og hun ville være blevet en glimrende frivillig arbejder. Men derfor kom det helt bag på mig, da jeg pludselig fik overrakt en check på kroner, og det tog næsten et døgn, før jeg faldt ned. Også fordi jeg blev berørt over anerkendelsen, fortæller Lone Møller, der har brugt seks år på at få Home-Start op at stå. - Jeg har tit tænkt på, hvor meget man vil gøre for at få penge til det, man arbejder og brænder for, hvor meget man vil bøje nakken. Men her var vi jo bare helt os selv, så på den måde var det helt problemløst, siger hun og har heller ikke problemer med, at Home-Start nu bliver beskrevet ud fra den kontekst, som TV2 har valgt til Den hemmelige millionær, og som er skabt med tanke på størst muligt seertal. - TV2 beskriver vores organisation og det arbejde, vi udfører, og selvom de har deres egen måde at gøre det på, så vil det spare mig for helt vildt meget tid. Vi lever af at gøre vores arbejde synligt for andre, og nu kommer Home-Start ind i alle stuer. Samtidig har det allerede nu affødt indslag i Go Danmark og omtale i et par ugeblade, og den opmærksomhed er en gave for en organisation som vores, der lever af støtte fra både offentlige og private, fortæller Lone Møller og fortsætter: - De første penge letter vejen for de næste. Sådan er det med fondsmidler, fordi penge er en form for blåstempling. Og lige nu er det nærmest som en bølge, hvor alle er glade, også bestyrelsen som jo har arbejdet og troet på det her i flere år, og det er jeg selvfølgelig glad for. Men jeg ser bølgen som resultatet af slid, fortæller hun. Home-Start er under udvidelse, og flere nye frivillige skal findes nye steder i Danmark, så Lone Møller ved godt, hvad de kroner skal bruges til. - Nu har vi fået råd til at gøre det, vi alligevel ville have gjort, men uden at være på rystende grund. Pengene skal bruges til at styrke det lokale arbejde rundt om i landet og udvide organisationens virke. Det, vi mangler, er frivillige, der kan besøge familierne. Jeg har kontakt med 40 familier lige nu, som gerne vil have en familieven. Dem skal jeg finde, og så skal vi have indrettet nogle kontorfaciliteter rundt om i landet, der kan huse de nye, fortæller hun. A Lise Aagaard her med datteren Isabel er blevet mangemillionær på sine troldekugle-smykker. Hun besluttede at give kr. til et socialt formål og gik undercover som frivillig i socialrådgiver Lone Møllers (th.) familieprojekt i Svendborg. Historien blev vist på TV2 i starten af april. SOCIALRÅDGIVEREN 08 I\n16 Marianne Beattie og Helle Spanggaard har fagligheden og selvrespekten i behold. De sagde nej til at tilbyde en foranstaltning, som de ikke kunne stå inde for, fordi barnets behov ikke blev tilgodeset. 16 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008\n17 Fyret for at sige sin mening Af SuSAN PAuLSEN foto: MOGENS LAIER Det kan være dyrt at ytre sig, når man er offentligt ansat. Det har to socialrådgivere fra Samsø mærket helt kontant. De kritiserede deres arbejdsgivers praksis i en børnesag og mistede deres job. - I en konkret børnesag har jeg i kraft af min funktion som faglig leder ytret mig om, at den beslutning, kommunens administrative og politiske ledelse har truffet, er uforsvarlig og utilstedelig. Det har jeg sagt internt i organisationen til min nærmeste leder, fortæller socialrådgiver Helle Spanggaard. Sammen med socialrådgiver Marianne Beattie kritiserede hun ledelsen for at begå fejl i en børnesag. Konsekvensen blev, at ingen af de to kvinder i dag har job i Samsø Kommune. Marianne Beattie fik ikke sin ansættelse forlænget, som hun ellers var blevet stillet i udsigt, og Helle Spanggaard blev fyret. - Hvis ikke man som faglig leder må gå til sin chef og dér give udtryk for det, man finder kritisabelt, hvor må man så gøre det? Hvis man er ansat til fagligt lederskab, skal man vel gøre opmærksom på, når fagligheden halter. Det var jo hverken presse eller politikere, jeg på det tidspunkt udtalte mig til, siger Helle Spanggaard. Hun var indtil efteråret 2007 faglig leder af familieafdelingen i Samsø Kommune og skulle være begyndt som leder af samme afdeling, men i november blev hun opsagt med virkning fra 1. maj. - I de otte år, jeg har været ansat i forskellige lederstillinger i Samsø Kommune, har jeg aldrig mødt kritik af min embedsførelse. Tværtimod er jeg blevet rost for min indsats og kompetencer samt evner til at skabe klarhed og overblik. Derfor er hun helt uforstående over for de argumenter, som ledelsen har fremført som årsag til at fyre hende: At hun mangler forståelse for de krav, kommunen stiller til hende som faglig leder. Og at ledelsen har mistet tilliden til hende som fortsat faglig leder. Usædvanlig praksis Omdrejningspunktet for uenigheden er som nævnt en konkret børnesag. Konflikten starter på et socialudvalgsmøde den 25. september, hvor familieafdelingen fremlægger deres forslag til foranstaltning. Helt præcist fremlægger de tre løsningsmuligheder, for det kræver politikerne i Samsøs Kommune. Derudover er der også krav om, at alle anbringelsessager skal til beslutning i socialudvalget, mens anbringelsessager i andre kommuner typisk kun forelægges et politisk udvalg, hvis det handler om tvangsanbringelser. Helle Spanggaard er ikke stødt på Samsø-modellen i andre kommuner. Og den omfattende procedure er da heller ikke et lovkrav. - Vi har som udgangspunkt ikke følt os krænket på vores faglighed, da vi skal anbefale den løsning, som vi vurderer, er den bedste. Derfor kommenterer vi typisk forslagene således: Model 1: Anbefales. Model 2: Kan accepteres. Model 3: Kan ikke accepteres. Så vidt jeg husker, har politikerne indtil dette udvalgsmøde aldrig peget på en foranstaltning, som familieafdelingen vurderer som uacceptabel, siger Helle Spanggaard og fortsætter: - Jeg har det fint med, at kommunen kigger med på, om det er i orden at bruge mange penge på en foranstaltning. Samsø Kommune indførte modellen for ca. fire år siden, og i starten syntes jeg, at det var en udmærket idé, da det kan være fint med alternative løsninger. Det er jo sjældent, at der kun er én sandhed i en sag. Efterhånden har det dog udviklet sig til lidt af et dokumentationshelvede, og det er begrænset, hvor meget man kan variere en anbringelse. Billigste foranstaltning vinder Tilbage til socialudvalgsmødet, hvor socialrådgiverne som model 1 foreslår en parallelanbringelse af barn og forældre, hvor både barn og forældre indskrives på en familiebehandlingsinstitution. Politikerne lytter, men bliver efterfølgende præsenteret for en helt fjerde model, som socialrådgiverne og den pågældende familie aldrig har hverken set eller hørt om. - Driftsdirektøren, som er familieafdelingens øverste administrative leder, har udarbejdet sit eget forslag, som går ud på, at barnet skal blive hos sine forældre, fortsætte i aflastning, og forældrenes kompetencer skal undersøges. Politikerne beslutter sig for driftsdirektørens forslag, som tilfældigvis også er det billigste, fortæller Helle Spanggaard. Hun vurderer, at parallelanbringelsen vil koste knap kroner om måneden, mens den besluttede foranstaltning beløber sig til cirka kroner om måneden. Oveni kommer så udgiften til en forældrekompetence-undersøgelse, som snildt kan koste kroner, men det er en engangsudgift. SOCIALRÅDGIVEREN 08 I\n18 - Hvis ikke man som faglig leder må gå ind til sin chef og dér give udtryk for det, man finder kritisabelt, hvor må man så gøre det, spørger Helle Spanggaard. Ytringsfrihed Ytringsfriheden er nedfældet i Grundlovens 77: Enhver er berettiget til på tryk, i skrift og tale at offentliggøre sine tanker, dog under ansvar for domstolene. Censur og andre forebyggende foranstaltninger kan ingensinde på ny indføres. Næste dag sender Helle Spanggaard en mail til driftsdirektøren, hvor hun som tidligere nævnt giver udtryk for, at det er en uforsvarlig beslutning. - Jeg undrer mig over, at vi skal fortsætte med at undersøge, når vi har godtgjort, at der er behov for behandling. Desuden har barnet været i forskellige lokale foranstaltninger gennem flere år og har ikke fået det bedre, hvilket er grundigt beskrevet i sagsfremstillingen. Det fremgår også, at flere af de tværfaglige samarbejdsparter har sagt fra over for den hidtidige lokale løsning. Den vil de ikke længere være med til, da de mener, at den ikke tilgodeser barnets behov. Jeg anfører i øvrigt, at forældrene ikke, som loven kræver, er partshørt i forhold til den fjerde model. Helle Spanggaard henviser til Servicelovens 46, som siger, at der skal lægges afgørende vægt på, at støtten ydes ud fra barnets bedste. Desuden skal barnets synspunkter altid inddrages, og barnets vanskeligheder skal så vidt muligt løses i samarbejde med familien og med familiens medvirken. (se boksen Det siger loven ). En alvorlig irettesættelse Dagen efter den 27. september indkalder driftsdirektøren Helle Spanggaard til møde. - Driftsdirektøren lægger et tre siders notat foran mig og beder mig om at læse og underskrive det. Mens jeg læser, henter hun kaffe. Dokumentet har karakter af en meget alvorlig irettesættelse. Hvis jeg havde skrevet under på det, så kunne jeg lige så godt have solgt min sjæl. for mig er det som at få mundkurv på. I notatet står der blandt andet: Du skal være bekendt med, at direktionen kan finde det nødvendigt at sagsbehandle, hvis det anses for nødvendigt i forbindelse med en kommende sagsfremstilling og direktionsindstilling til det politiske udvalg. Dette vil dog være sjældent, såfremt præciseringerne i dette notat efterleves. Helle Spanggaard forlader mødet og går over i sin afdeling. - Mine to medarbejdere ser chokerede ud, da de ser mig. Det siger noget om, hvordan jeg ser ud. Jeg plejer ikke at være til at ryste, men jeg får en akut krisereaktion. Er lamslået, forvirret, græder og skal ud og kaste op. Helle Spanggaard vælger alligevel at gå på arbejde næste dag På kant med loven Socialrådgiverne i familieafdelingen oplever, at arbejdsvilkårene som følge af ledelsens håndtering af sagen bliver belastende og uforudsigelige, og i begyndelsen af oktober sygemelder socialrådgiver Marianne Beattie sig. Hun blev ansat i afdelingen 1. juli 2007 og er flyttet fra København til Samsø med sin familie. Hun var sagsbehandler på den sag, som blev fremlagt i socialudvalget, og som fik en helt anden drejning end forventet. Marianne Beattie bliver i tvivl om, hvorvidt sagsbehandlingen er lovmedholdelig og vil ikke tage ansvar for den mere. Derfor overgiver hun sagen til sin leder Helle Spanggaard. - Mit kendskab til loven er, at man laver foranstaltninger i samarbejde med familien, som giver deres bud på, hvad der skal til for, at deres problemer bliver løst. I den konkrete sag, falder der pludselig et fjerde løsningsforslag ned fra himlen, men forinden har jeg sat familien i udsigt, at foranstaltningen skal være en parallelanbringelse, og familien står klar med kufferten. Nu skal jeg give familien et afslag, men jeg kan ikke give dem en faglig begrundelse på, hvorfor parallelanbringelsen ikke kan realiseres. Jeg skal tilbyde en foranstaltning, som jeg fagligt ikke kan stå inde for, fordi barnets behov ikke tilgodeses, siger Marianne Beattie. Men selvom hun fralægger sig ansvaret for sagen, beder driftsdirektøren hende om at rette i journalen. Det afviser Marianne Beattie. Mens hun er sygemeldt, deltager hun i to møder med ledelsen, hvor en faglig sekretær fra DS også er til stede. Målet er at blive enige om nogle retningslinier for samarbejdet mellem familieafdelingen og ledelsen. Det lykkedes ikke, og som nævnt bliver Marianne Beatties ansættelse som vikar ikke forlænget, da den udløber den 31. december. Selvrespekten i behold Helle Spanggaard holder ud til den 9. oktober, hvor hun sygemelder sig, fordi hun fortsat er plaget af sin krisereaktion. Efterfølgende er der arrangeret et møde, hvor Helle Spanggaard, ledelsen og en faglig sekretær fra Dansk Socialrådgiverforening deltager. På baggrund af den alvorlige og udokumenterede kritik af Helle Spanggaard foreslår DS, at Samsø Kommune giver et tilbud på en fratrædelsesordning med en godtgørelse for uberettiget afskedigelse. Kommunen vil dog kun gå med til en almindelig opsigelse med Helle Spanggaards overenskomstmæssige varsel det vil sige fem måneder. Helle Spanggaard fortsætter med at være sygemeldt og bliver sagt op den 28. november med virkning fra den 1. maj. I skrivende stund er Helle Spanggaards sag endnu ikke afsluttet, men kører videre i afskedigelsesnævnet, som består af to repræsentanter 18 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008\n19 DEt SigEr loven i Servicelovens kapitel 11, 46 om særlig støtte til børn og unge hedder det blandt andet: Stk. 2. ( ) Støtten skal i hvert enkelt tilfælde udformes på baggrund af en konkret vurdering af det enkelte barns eller den uges og familiens forhold. Stk. 3. Barnets eller den unges synspunkter skal altid inddrages og tillægges passende vægt i overensstemmelse med alder og modenhed. Stk. 4. Barnets eller den unges vanskeligheder skal så vidt muligt løses i samarbejde med familien og med dennes medvirken. Stk. 5. ved anvendelse af bestemmelserne i dette kapitel skal der lægges afgørende vægt på, at støtten ydes ud fra barnets eller den unges bedste, herunder skal der lægges vægt på at give barnet eller den unge en stabil og god voksenkontakt og kontinuitet i opvæksten. i 50 stk. 6 præciseres der yderligere: ( ) Der skal være oplysninger om, hvordan forældremyndighedsindehaveren og barnet eller den unge stiller sig til foranstaltninger, og om de forhold i familien eller i dennes omgivelser, som kan bidrage til at klare vanskelighederne. fra henholdsvis DS og KL samt en højesteretsdommer. Her vil DS igen stille krav om godtgørelse for usaglig afskedigelse. Helle Spanggaard afviser, at der set i bakspejlet er noget, hun ville have gjort anderledes. - Jeg ville ønske, at det ikke var gået sådan, for jeg elskede mit job. Jeg ved, at man ikke kan betale terminer med selvrespekt, men jeg kan ikke leve uden. Det er med værdigheden og ytringsfriheden i behold, at jeg siger farvel og tak. Der er ikke noget bakgear jeg er dømt ude af Samsø Kommune. Men det var ikke et job, der fik mig til at flytte til Samsø, og det bliver heller ikke et job, der får mig til at flytte fra øen. Modige socialrådgivere Dansk Socialrådgiverforenings formand Henning Breinholt fordømmer Samsø Kommunes måde at tackle socialrådgivernes ytringsfrihed på i den aktuelle sag. - Jeg synes, at det er en gyser, som viser, at i mange tilfælde er offentligt ansattes ret til ytre sig noget, vi leger. Det er helt tydeligt, at arbejdsgiverne vægter medarbejdernes loyalitet over for ledelsen højere end retten til ytringsfrihed. Ledelsen i Samsø Kommune begår en stor fejl, hvis den tror, at man kan udvikle eller opretholde kvalitet i socialt arbejde ved at overrule socialrådgivernes ekspertise, siger han og roser de to socialrådgivere for at sige fra. - Det er modigt af de to socialrådgivere at sige fra og dermed benytte sig af ytringsfriheden. Men jeg er også rigtig glad for, at de gør det, da Samsø Kommunes praksis i den konkrete børnesag er ulovlig. (se artiklen ulovligt og fagligt uforsvarligt, red.). Og det kunne tyde på, at hensynet til økonomien har spillet en større rolle end hensynet til barnets tarv. Nu håber jeg, at Ankestyrelsen vil kigge nærmere på Samsø Kommunes praksis på børneområdet. Helle Spanggaard har planer om at etablere sig som selvstændig konsulent. Marianne Beattie er blevet ansat på et bofællesskab for udviklingshæmmede voksne. Bofællesskabet ligger på Samsø, men ejes af Skanderborg Kommune. A Hurtige til Samsøs borgmester Har socialrådgiverne ytringsfrihed på Samsø? - Det har alle, der er ansat i Samsø Kommune. Man må sige, hvad man vil i en sag, men derfor behøver man ikke have ret, siger Samsøs Borgmester Carsten Bruun (V). Hvorfor blev Helle Spanggaard så fyret? - Som jeg husker det, så sygemeldte afdelingen sig, da hendes forslag til foranstaltning blev underkendt. De ville ikke komme tilbage til arbejdet, og vi kunne ikke blive enige om det videre forløb, selv om DS var inde over. Vi vil ikke fyre folk, hvis de vil arbejde. 4 Hvad er din kommentar til, at politikerne beslutter sig for en foranstaltning, som socialrådgiverne mener er uacceptabel i forhold til det konkrete barn? - Det blev besluttet, at man ville lave yderligere undersøgelser, inden der kom en endelig beslutning i socialudvalget. Efterfølgende er der lavet en undersøgelse af uvildige psykologer, og den går stik imod den indstilling, som den faglige leder kom med. Den løsning, som socialudvalget beslutter sig for, koster kun halvdelen af det beløb, som den foranstaltning socialrådgiverne anbefaler hvad er din kommentar til det? 5 - Generelt går vi ikke efter priser, men faglig kvalitet. Og de uvildige psykologer anbefaler den løsning, som socialudvalget har besluttet sig for. En ekspert på børneområdet mener, at politikernes beslutning er ulovlig, da familien ikke er partshørt. Hvad er din kommentar til det? - Det er helt korrekt, at i første omgang var der ikke partshørt på det forslag til foranstaltning, men sagen har været i socialudvalget to gange, og inden den endelige beslutning blev truffet, blev familien partshørt. SOCIALRÅDGIVEREN 08 I\n20 Ulovligt og fagligt uforsvarligt Samsø Kommunes praksis i konkret børnesag kritiseres af to eksperter. Af SuSAN PAuLSEN Karin Kildedal, der er lektor ved Aalborg universitet, hvor hun forsker i børn og unge samt anbringelsesområdet, fastslår, at Samsø Kommunes praksis i en konkret børnesag er ulovlig. - Det er fagligt uforsvarligt, at et udvalg går ind og træffer en beslutning, som ligger ud over, hvad paragraf 50-undersøgelsen eller uddybende undersøgelser peger på. Hertil kommer, at det er direkte ulovligt at træffe en beslutning om en foranstaltning, som man i hvert fald ikke i første omgang har drøftet med barn og familie. Hun henviser til Servicelovens paragraf 50 stk. 6, som præciserer, at der skal være oplysninger om, hvordan forældrene og barnet stiller sig til en foranstaltning. Karin Kildedal pointerer, at anbringelsesreformen, som trådte i kraft den 1. januar 2006, er gennemsyret af, at man vil have et nyt børnesyn i kommunerne. - Det handler om reel inddragelse og reel indflydelse på eget liv. Man skal væk fra, at det er socialrådgivere, forvaltninger og udvalg, der beslutter, hvad der er bedst for familien uden at inddrage familien. Sagen fra Samsø er i stik modstrid med både reformens intentioner og på visse punkter også i direkte strid med lovens ord. Borgmesteren på Samsø henviser til, at den konkrete børnesag har været i socialudvalget to gange, og at familien blev partshørt, inden den endelige beslutning blev truffet. Her henviser Karin Kildedal til Retssikkerhedslovens 4, hvor der står, at borgeren skal have mulighed for at medvirke ved behandlingen af sin sag. Kommunen tilrettelægger behandlingen af sagerne på en sådan måde, at borgeren kan udnytte denne mulighed. - Hverken Servicelovens eller Retssikkerhedsloven angiver præcist, hvordan borgerens medvirken skal ske. faglighed kan ikke reguleres direkte ved lovbestemmelser, men kravet er, at der skal være en god dialog mellem borgeren og sagsbehandleren. Man kan derfor ikke nødvendigvis gennemskue, om inddragelse af forældrene, som i Samsø-sagen finder sted i anden runde af beslutningsprocessen, dækker over en sagsbehandling, som lever op til lovens krav om dialog. Men det er i sig selv kritisabelt, at familien først bliver inddraget på et tidspunkt, hvor socialudvalget reelt har besluttet foranstaltningen. voldsom reaktion I forhold til ytringsfriheden siger jurist Oluf Jørgensen, der er afdelingsforstander på Journalisthøjskolen, hvor han blandt andet underviser i ytringsfrihed: - Offentligt ansatte har en bred ytringsfrihed, og det gælder også om faglige problemer. Det betyder naturligvis også, at offentligt ansatte som udgangspunkt har ret til at ytre sig internt, men samtidig har ledelsen ledelsesretten og kan overtrumfe en ansats holdning. - Sagen på Samsø handler om en ledelse, der reagerer voldsomt over for intern kritik. Det er ledelsen, der bestemmer, men det skaber problemer, når en ledelse demonstrerer, at den ikke tåler kritik. Generelt skal de ansatte passe på med, at kritikken ikke får en form, hvor det kan tyde på, at de ikke vil efterleve ledelsens instrukser. Men de ansatte har ret til at give udtryk for deres mening. Velfærdsminister Karen Jespersen har gennem sin pressesekretær afvist at kommentere på en verserende sag.a ny guide Sådan SIger du nej til ulovlig praksis Socialrådgivere oplever af og til, at de bliver presset til at arbejde i modstrid med loven eller på kanten af loven. i de københavnske jobcentre var der i efteråret 2007 for eksempel en sag, hvor socialrådgiverne følte sig presset til misvisende at notere, at de havde set borgeren efter lovens krav på den måde sikrede de kommunens refusion fra staten. Hvordan får man sagt fra? Hvad må man fortælle offentligt uden, at man kan fyres for illoyalitet? På baggrund af et stigende antal henvendelser fra medlemmerne om ulovlig praksis, har Dansk Socialrådgiverforening pjecen guide: Sådan siger du nej til ulovlig praksis, på trapperne. om ytringsfrihed hedder det blandt andet: offentligt ansatte har som privatpersoner en vidtgående ytringsfrihed, herunder frihed til at udtale sig om ressourcespørgsmål, som kan have væsentlig betydning for arbejdspladsen. Der gælder kun få begrænsninger i ytringsfriheden, bl.a. tavshedsbelagte oplysninger, ærekrænkende udtalelser samt åbenbart urigtige oplysninger om arbejdspladsen. Hensynet til offentlige myndigheders interne beslutningsproces og funktionsevne kan medføre begrænsninger i centralt placerede medarbejderes ytringsfrihed. loyalitetspligten i ansættelsesforholdet kan ikke medføre yderligere begrænsninger i ytringsfriheden. En lovligt fremsat ytring kan ikke i sig selv føre til, at ledelsen sanktionerer medarbejderen Kritiske ytringer skal ikke fremsættes internt først, men det kan være en god idé at gøre det af hensyn til løsningen af det pågældende problem samt det fremtidige samarbejde på arbejdspladsen. Du skal være opmærksom på forskellen mellem en privat og en tjenstlig udtalelse. guiden giver desuden via en række eksempler information om ulovlige ordrer og tavshedspligt samt forslag til, hvem man kan kontakte eller sparre med i en eventuel sag om ulovlig praksis. Hvis du pålægges at arbejde i modstrid med loven eller på kanten af den, kan du i første omgang kontakte din tillidsrepræsentant eller DS-region. Læs mere i pjecen Guide: Sådan siger du nej til ulovlig praksis, som kan downloades på Pjecen er gratis og kan også bestilles hos din DSregion. 20 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2008


Profil - ryge-stop.info\nHvem er Biofeedback Rygestop\nEffektivt rygestop på Biofeedback Rygestop klinikken i hjertet af København. Vores terapi\nhedder Biofeedback. Biofeedback er en effektiv måde at få kroppen til at glemme trangen efter nikotin.\nHvor ligger Biofeedback Rygestop Klinikken\nBiofeedback Rygestop (Biofeedback Klinikken) ligger med udsigt over søerne i København, en behandling på Biofeedback Klinikken er en behagelig oplevelse, du sidder og slapper af i en behagelig stol. Vi har 3 forskellige applikationer som vi placerer forskellige steder på din krop, du mærker du ingenting, men nogle klienter fortæller de mærker en lille kilden i fødderne, andre kan mærke at det “bobler” et eller andet sted i kroppen.\nHvordan føles Biofeedback Rygestop\nBehandlingen er totalt smertefri og afslappende, nogle føler de bliver trætte, mange halvsover igennem terapi fælles for dem alle er at de har følt en dejlig afslappende tilstand.\nBiofeedback Rygestop Klinikken er mobil\nBiofeedback Klinikken er mobil, hvilket vil sige at vi har mulighed for at hjælpe handikappede i deres eget hjem, vi kan tage til arbejdspladser som laver en rygestop kampagne på virksomheden. Rygestop på hele Sjælland, hvis der er over 6 personer som ønsker rygestop.\nBiofeedback Rygestop Klinikken hjælper dig hele vejen\nDu er altid velkommen til at ringe hvis du skulle have et spørgsmål, efter vores behandling føler du ingen nikotintrang, du har ikke nogen abstinenser, men du har en vane der skal bearbejdes af dig, Rygestop København kan ikke fjerne vanerne der er oparbejdet igennem din rygning – vi kan give dig nogle gode og effektive værktøjer som kan hjælpe dig med at ændre dine vaner. Biofeedback Rygestop Klinikken er der for dig.\nBiofeedback Rygestop Klinikkens succes er dit rygestop