Påbud, forbud og revurdering v1\nHusdyrbrug, der ikke har en godkendelse eller tilladelse efter husdyrbruglovens nugældende §§ 16 a eller 16 b, en godkendelse efter de tidligere gældende §§ 11 og 12 eller en godkendelse efter § 33 i miljøbeskyttelsesloven er ikke omfattet af §§ 39-41 i husdyrbrugloven. Sådanne husdyrbrug har således ikke retsbeskyttelse og skal ikke revurderes. Derimod er de omfattet af reglerne om påbud og forbud i husdyrbruglovens §§ 42 og 43, der er beskrevet her.\nRevurdering betyder, at kommunen gennemgår vilkårene i en godkendelse og evt. skærper disse ved at meddele påbud. Uanset retsbeskyttelsen kan kommunen i særlige tilfælde tage et IE-husdyrbrugs godkendelse op til revurdering og meddele påbud og eller forbud efter lovens § 39. De særlige tilfælde er oplistet i lovens § 40, stk. 2, og i husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens § 39, stk. 4.\nDesuden indebærer reglerne i husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens § 39, stk. 1, krav om regelmæssig revurdering af IE-husdyrbrug. Regelmæssig revurdering skal foretages 8 år efter, at husdyrbruget er godkendt 1. gang. Herefter hvert 10. år.\nHerudover kan der være pligt til revurdering af husdyrbrug, der er godkendt efter husdyrbruglovens nu ophævede §§ 11 og 12, eller efter miljøbeskyttelseslovens § 33, men som ikke er IE-husdyrbrug. Det følger af husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens § 39, stk. 2.\nHvis en ny BAT-konklusion har givet anledning til revurderingen, skal det tilrettelægges revurderingen sådan, at husdyrbruget kan overholde BAT-kravene senest 4 år efter offentliggørelsen af BAT-konklusionen i EU-Tidende.\nEt miljøgodkendt husdyrbrug, der ikke er omfattet af IE-direktivet, skal kun revurderes, hvis husdyrbruget ikke lever op til krav om maksimal totaldeposition af ammoniak efter husdyrgodkendelsesbekendtgørelsens §§ 25 og 26.\nHvis kommunen ikke finder grundlag for at påbyde totaldepositionskravet opfyldt på tidspunktet for revurderingen, skal der fastsættes en frist for kravets overholdelse under hensyn til den forventede restlevetid for husdyrbruget.\nReglerne om godkendelsespligt og tilladelseskrav, herunder overgangsbestemmelser vedrørende husdyrbrug etableret efter de regler, der gjaldt før 1. august 2017, er nærmere beskrevet her.\n§§ 42 og 43 regulerer derimod ikke ulovlige aktiviteter, f.eks. aktiviteter der i strid med generelle regler om indretning og drift, eller i strid med reglerne om forudgående pligt til at indhente godkendelse eller tilladelse efter §§ 16 a og 16 b i husdyrbrugloven. Sådanne forhold vil i stedet f.eks. kunne håndteres efter regler om tilsyn i husdyrbruglovens kapitel 5.\n§ 42 er som det fremgår navnlig møntet på efterfølgende regulering af husdyrbrug, hvis disse faktisk medfører væsentlig forurening eller nærliggende risiko herfor. Hvis kommunen får kendskab til, at et husdyrbrug påtænker at anlægge, påbegynde eller drive anlæg, som evt. vil kunne medføre væsentlig forurening, kan kommunen dog forhåndstilkendegive risikoen for påbud over for husdyrbruget, jf. § 42, stk. 3. Kommunen vil evt. samtidig kunne tilkendegive, hvilke krav husdyrbruget kan forvente at blive mødt med.\nKriteriet ”væsentlig forurening” stammer oprindeligt fra miljøbeskyttelseslovens § 42 og miljøbeskyttelseslovens forureningsprincip, som også kommer til udtryk i husdyrbruglovens formål og i regler, der i tilknytning hertil udtrykker et acceptabelt niveau. Det miljømæssige acceptable niveau for forurening vil ændre sig i lyset af udviklingen af teknologi, teknikker, metoder m.v. I medfør af husdyrbrugloven er der fastsat beskyttelsesniveauer for bl.a. ammoniak- og lugtpåvirkning, herunder krav til reduktion af ammoniak ved anvendelse af BAT, krav til deposition af ammoniak til naturområder og lugtgeneafstande. Disse niveauer vil således evt. kunne danne grundlag for vurderingen af, om der kan meddeles påbud.\nDen nærmere udformning af et påbud vil afhænge af den konkrete sag. Indholdet vil efter omstændighederne kunne være meget lig en godkendelse eller tilladelse §§ 16 a eller 16 b, idet kriterierne for vurdering af forureningen som udgangspunkt vil være de samme, som dem, der anvendes ved afgørelser om godkendelse eller tilladelse, jf. også lovens brede formålsbestemmelse. I et påbud efter § 42 vil kommunen således efter omstændighederne kunne fastsætte samme typer af vilkår, som dem der gælder for godkendelser og tilladelser, f.eks. om begrænsning af ammoniakemission eller gener som følge af lugt, støj, fluer osv. Et påbud er dog ikke en godkendelse eller tilladelse og er ikke møntet på forudgående regulering.\nKommunen bør ved anvendelse af påbudsmuligheden være opmærksom på kravet om proportionalitet, dvs. at de påbudte foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til den aktuelle forureningsrisiko. Der må således ikke kræves mere indgribende foranstaltninger end nødvendigt til sikring af miljømæssigt forsvarlige forhold. Hvad der er proportionalt vil bero på en konkret vurdering i den enkelte sag.\nAf hensyn til håndhævelsen af påbuddet er det desuden vigtigt ved udformningen af påbuddet, at grænser, krav foranstaltninger m.v. formuleres klart og entydigt, sådan at adressaten kan se, hvad det er, der kræves. Påbud skal rettes mod den eller dem, der er ansvarlige for driften af den forurenende aktivitet.\nNår kommunen træffer afgørelse om påbud eller forbud skal de almindelige forvaltningsretlige regler i agttages og i tilknytning hertil også de administrative regler i kapitel 6 i husdyrbrugloven. Det gælder således kravet om skriftlighed, jf. § 57, høring og oplysning om retten til aktindsigt og til at udtale sig efter forvaltningsloven m.v., jf. § 58, fastsættelse af en frist for afgørelsens efterkommelse, jf. § 59, samt klagevejledning, jf. § 60.


Filmen 'The Incredible Burt Wonderstone' handler om stjernetryllekunstnerne Burt Wonderstone og Anton Marvelton, hvis show bliver udfordret af en uafhængig gade-magiker.\n'The Incredible Burt Wonderstone' afventer premieredato.\nVælg bedømmelseGive The Incredible Burt Wonderstone 1/6Give The Incredible Burt Wonderstone 2/6Give The Incredible Burt Wonderstone 3/6Give The Incredible Burt Wonderstone 4/6Give The Incredible Burt Wonderstone 5/6Give The Incredible Burt Wonderstone 6/6Fortryd bedømmelse\nTrylleshow med Steve Carell\nKomisk dream team\nTrylleformularen som blev væk\nBortset fra en god tryllekunst i slutningen er denne film hveken magisk eller sjov.\nDer er langt mellem grinene i denne komedie. Steve Carell og Steve Buscemi virker uoplagte og historien er ret plat. Jim Carrey's karakter, der er en parodi på Criss Angel/David Blaine er noget af det eneste filmen har kørene for sig og er årsagen til at jeg lige kan snige den op på 2.\nVi bliver introduceret til en ung dreng ved navn Burt Wonderstone spillet af Steve Carell (The Office USA & 40 Year Old Virgin), som er ved at blive jagtet af en større dreng og hans håndlangere. Det formodes, at disse drenge ikke kan lide Burt og ofte mobber ham. Den første smag af komedie af instruktøren Don Scardino (30 Rock and Rescue Me) er præsenteret af Burt som drejer bølles forsøg i at ydmyg ham til intet, men alligevel leverer bøllen metaforisk det største slag, der rent faktisk definerer den unge Burts liv. Det bliver senere vist, hvordan Burt tackler dette slag ved at modsige bøllen synspunkt af ham ved hjælp fra sin bedste ven Aton Marvelton spillet af Steve Buscemi (The Sopranos og Boardwalk Empire). Undervejs støder de to venner på stor succes, et venskab der sættes på prøve, et nyt talent og stort nederlag som sender dem helt ned til bunden samt en transformation af deres karakterer. Det er med god forståelse Steve Gray spillet af Jim Carry (Ace Venture & Liar Liar) der virkelig stjæler scenen og det opfattes at rollen blev skrevet til ham. Vi ser træk af hans enorme evne til at få den scene han er en del af til at være morsom og det er derfor klart at han er en af de sjoveste skuespillere i verden.\nDet menes at være en komedie som til tider er svært at forstå, da den anvendte humor mislykkes på grund af den uklare linje af hvem målgruppen er. Filmen introducer familievenlige vittigheder og samtidig voksen venlige.\nManuskriftet mangler bagslag og er ganske forudsigelig grundet af dens brug af kendte handlingsforløb som der oftest er benyttet i andre film. Der formidlers heller ikke nogen store budskaber andet end venskab skal holdes på. De sidste 20 minutter af filmen er muligvis den sjoveste del da vi kun kan forlade biografen med et stort smil på læberen.\nPersonligt siger jeg det er en film værd at se på DVD og kun én gang.\nfrans 8 år siden\nHelt sikkert en sjov film - Dejligt og se skuespillerne have andre roller end normalt...


Post.au.dk :: FAQ\nGode råd i tilfælde af login-problemer Gode råd i tilfælde af login-problemer (for Alumner) Er dit password usikkert? Banner i toppen af mails\nGode råd i tilfælde af login-problemer\nDu skifter dit password på https://mitstudie.au.dk/\nGlemt password? Gå til https://adgang.au.dk.\nDu skal logge ind på PostAU med au<AUID>@uni.au.dk (Fx au123456@uni.au.dk). Dvs lige som på eduroam.\nNår du skifter password, så husk at udskifte det på alle dine enheder/mailprogrammer - computere, telefoner etc.\nSymptomer på at dette ikke er gjort:\nPassword virker på MitStudie / eduroam, men ikke på PostAU.\nPassword virker sommetider, sommetider ikke.\nDu bliver låst ved for mange forkerte login-forsøg. F.eks. hvis du har glemt at skifte på en enhed. Der kan gå op til 30 minutter før du bliver låst op igen.\nHvis du får denne fejl: REQUEST CHECK FAILED, så gå til https://post.au.dk (dvs. uden yderligere tekst efter .dk).\nGode råd i tilfælde af login-problemer (for Alumner)\nSkal du skifte password? Gå til https://mit.au.dk.\nEr dit password usikkert?\nNår du logger på post.au.dk bliver dit password hashed og sammenlignet med en liste af passwords, der er lækket fra diverse websider, fx LinkedIn, Dropbox, Adobe og mange flere. Hvis dit password findes her, bliver det markeret som usikkert.\nHvis du iflg. denne kontrol har et usikkert password, vil du ikke kunne logge på post.au.dk. Du får 7 dages varsel fra første gang du logger på med et usikkert password. Du vil modtage en mail hver dag du logger på, indtil du har skiftet til et sikkert password. Selvom du skifter din kode, kan du risikere fortsat at modtage mail om at du skal skifte – Dette sker fordi det nye du har valgt, også er på listen.\nAU's Informationssikkerhedsafdeling har samlet gode råd til både studerende og medarbejdere her: https://medarbejdere.au.dk/informationssikkerhed/password/\nDit password behøver ikke nødvendigvis at være dårligt for at være usikkert. Det kan blot have været brugt på et website som har fået offentliggjort brugernavne og passwords.\nVi benytter os af servicen haveibeenpwned.com, hvor du også selv kan kontrollere om din(e) mailadresse(r) og password(s) har været med i et læk.\nDu kan læse mere på haveibeenpwned.com\nBanner i toppen af mails\nFor at beskytte imod phishing, er der et banner i toppen af mails, der kommer fra en afsender udenfor AU. Hvis du modtager en mail, som påstår at være fra en medstuderende eller en AU-enhed, så vær opmærksom på om mailen er markeret som ekstern.\nNår du modtager vedhæftede filer eller links, så vær opmærksom. Er det noget du forventer at modtage?\nVi har samlet lidt informationer om phishing her: https://studerende.au.dk/it-support/informationssikkerhed/phishing/


fiozwic.minstyrke.com Godt Liv Overskydende skat\nRestskat og overskydende skat RevisorGruppen Danmark Tirsdag udbetaler Skat de 16,7 milliarder kroner, som skatteyderne har betalt for meget i Mange kommer til at vente overskydende at få penge tilbage fra Skat. Så meget kan de danskere, der har penge til gode, gennemsnitligt se frem til at få overført til deres konto i skat. For en større gruppe vil der være tale om, at de har gæld til det offentlige, og vi modregner deres overskydende skat i den gæld. Det kan være årsagen til, at de ikke ser, at der kommer penge på kontoen. Eller at de kun får en mindre betaling af den overskydende skat. Vi udbetaler overskydende skat til din NemKonto fra den april I nogle tilfælde tager det dog længere tid, før pengene udbetales. Det er fx, hvis du. Afsnittet indeholder: Hvad er overskydende skat? Procentgodtgørelse ved tilbagebetaling. Tidspunktet for tilbagebetaling. Overdragelse af overskydende skat.\nOVERSKYDENDE SKAT Restskat og overskydende skat 2017\nOverskydende skat Mest læste\nFor at undgå at betale renter af restskat for indkomståret skal betaling ske inden nytår. Men mod betaling af overskydende dag til dag-rente kan betaling af skat for også ske i perioden 1. Efter denne dato betales et fast procenttillæg. Bemærk, at der kan være forskellige frister for rettidig indbetaling inden årets udgang afhængig af, om der bruges netbank eller dankort. Dette vil normalt fremgå af SKATs hjemmeside. Er man selvstændigt erhvervsdrivende og simple opskrifter virksomhedsordningen, kan det være en fordel at vente med at betale restskatten indtil mod betaling af en dag til dag-rente. Vi udbetaler overskydende skat til din NemKonto fra den april I nogle tilfælde tager det dog længere tid, før pengene udbetales. Det er fx, hvis du mangler at selvangive oplysninger, hvis beløbet er over kr. eller hvis du eller din ægtefælle har gæld til det offentlige, som skal modregnes. Udbetaling af overskydende skat. I foråret vil mange danskere få deres overskydende SKAT udbetalt på deres NemKonto. Har du ikke registreret en NemKonto, når SKAT forsøger at udbetale til dig, vil dine penge blive indsat på en ’ventekonto’, indtil du registrerer en NemKonto. SKAT har foretaget modregning i klagerens overskydende skat til dækning af gæld vedrørende restskat og inddrivelsesrenter samt krav på rentegodtgørelse til dækning af gæld vedrørende restskat. tilgodebevis gyldighed Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden.\napr Udbetaling af overskydende skat er for mange som en ekstra lønningsdag. I år indsættes pengene tirsdag den april apr Over borgere må vente på overskydende skat. Tirsdag udbetaler Skat de 16,7 milliarder kroner, som skatteyderne har betalt for meget. dec Udbetaling af overskydende SKAT. Skal du have penge tilbage i SKAT, bliver de indsat på din NemKonto i april\nIs Green Sædbank eureka ca. Better than Black Tea overskydende Coffee. If you don t like green tea, can you get the skat benefit from other teas or coffee. Drinking green tea can help you lose overskydende or more pounds each skat.\nJanuar Vi modtager oplysninger fra fx arbejdsgivere og banker. Februar Vi samler de modtagne oplysninger og laver skatteberegninger. marts . apr Udbetaling af overskydende skat er for mange som en ekstra lønningsdag. I år indsættes pengene tirsdag den april apr Over borgere må vente på overskydende skat. Tirsdag udbetaler Skat de 16,7 milliarder kroner, som skatteyderne har betalt for meget. Har du betalt for meget i skat, betaler får du automatisk pengene tilbage på din Nemkonto. Overskydende skat er defineret i SEL § 29 B, stk. 5, 1. pkt. Den overskydende skat er det beløb, hvormed indkomstskatten er mindre end summen af ordinære. fiozwic.minstyrke.com er Skatteforvaltningens digitale indgang til selvbetjening og vejledning om skatter og afgifter.\nOver 600.000 danskere må vente på overskydende skat overskydende skat SKAT bruger NemKonto, når de skal tilbagebetale overskydende skat. På den måde undgår SKAT at skulle opdatere og holde styr på, hvilket kontonummer du vil have udbetalt dine penge på. På fiozwic.minstyrke.com bruger vi cookies til at samle statistik og til at forbedre vores informationskampagner. Vi begynder, når du klikker dig videre eller lukker denne boks.\ndec Udbetaling af overskydende SKAT. Skal du have penge tilbage i SKAT, bliver de indsat på din NemKonto i april apr Afsenderen er Skat, der er i gang med at betale overskydende skat tilbage. Yderligere har penge til gode, men må vente - og muligvis.\nHURTIGST MULIGT I Husk at beregne restskat af eventuelle aktieavancer ved aktiesalg, virksomhedsindkomst, udenlandske indkomster og andre skattepligtige indtægter, som du eventuelt har oppebåret i - men som ikke har været indregnet på din forskudsopgørelse for. G.2 Overskydende skat og restskat. Efter indkomstårets udløb foretages ansættelse af den skattepligtige indkomst og grundlaget for beregning af ejendomsværdiskatten.\napr Tirsdag bliver overskydende skat udbetalt til de, der har betalt for meget i Foto: Jonas Vandall Ørtvig / Scanpix Denmark. nov Restskat og overskydende skat Overblik over reglerne for rentebetaling. For at undgå at betale renter af restskat for indkomståret Har du betalt for meget i skat, betaler får du automatisk pengene tilbage på din Nemkonto.\nOverskydende skat mandlige libido mordere\nHusk at få indberettet håndværkerfradraget. Værelsesudlejning hus og ejerlejlighed.\nLæs mere om cookies. På den måde undgår SKAT at skulle opdatere og holde styr på, hvilket kontonummer du vil have udbetalt dine penge på. Din NemKonto er en helt almindelig konto, du har i din bank, og du kan derfor have flere konti — og flere banker. Så kan det være svært at holde styr på, hvilken konto, der er din NemKonto. mobil tilbud\nDen resterende restskat på Forbrug Masser af mennesker og bajere til øllets dag i Thisted. Mest læste Efter DBU-angreb:\nVikugrate 1 m Impact Test\nOverskydende skat Efter denne dato betales et fast procenttillæg. Ny puttemiddag-invitation forarger forælder 2. Mange kommer til at vente på at få penge tilbage fra Skat. Selvangivelsen skal være helt færdig\nSKAT har foretaget modregning i klagerens overskydende skat til dækning af gæld vedrørende restskat og inddrivelsesrenter samt krav på rentegodtgørelse til dækning af gæld vedrørende restskat. Har du betalt for meget i skat, betaler får du automatisk pengene tilbage på din Nemkonto.\nTidligere: « « Bellinge forsamlingshus\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Overskydende skat fiozwic.minstyrke.com


Bedste Vitamin Sol på nettet\nFlere shops på nettet tilbyder nu om stunder et stort udvalg af fragtformer. En af dem der er mest populær er for øjeblikket at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv afhenter ordren lige når det passer dig. Fragtmetoden er altså ekstremt enkel, og oftest endda den mest prisbevidste leveringsmetode ved køb af Vitamin Sol.\nDu burde omvendt planlægge at få leveret til din lejlighed eller hus eller til når du er på job. Metoden bliver en gang i mellem lidt dyrere, men desuden temmelig ukompliceret. Den mest letkøbte leveringsmanér kan ikke benægtes at være at hente produkterne selv, men den løsning betinges af at du er nær internet butikkens bopæl.\nFragttiden på er jo vældig bestemmende forudsat man skal bruge dine nye produkter øjeblikkeligt, og med det formål er det skam meningsfuldt at du dobbelttjekker den forventede leveringsdato ved det aktuelle produkt.\nDe fleste online selskaber lover dag-til-dag fragt på deres primære varenumre, eksempelvis Vitamin Sol, men som imidlertid beroer på at ordren køres igennem inden et fastsat tidspunkt, med det formål at de garanteret kan nå at få de nye varer klar forinden personalet drager hjemad.\nNogle få internet forhandlere tilbyder fragt uden beregning, men ofte under forudsætning af at man indkøber for et bestemt beløb. Som alternativ kunne man gribe den mindst kostelige type af levering, der oftest – uden hensyn til om du er tæt på Horsens, Frederikssund eller Hinnerup – vil være at få dem til at bringe din ordre til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være særligt problemfrit for os alle at vurdere prisniveauet på forskellige internet forretninger, og til gengæld har masser af internet foretagender ikke kunne lade være med at tvinge prisniveauet på deres varer – til drenge og piger, og samtidig også til voksne – en hel del, og endda nogle gange tilbyde portofri levering.\nDerfor kan det imidlertid være rentabelt at inspicere indtil flere forhandlere på nettet efter rabat på Vitamin Sol forinden du færdiggør din shopping, således at man er usvigeligt sikker på at skaffe sig den billigste pris.\nMan må ikke desto mindre være omhyggelig med, at ifald en shop frembyder en vare til salg for en udsalgspris der anses for kolossalt fremragende, så kan det for det meste være et karakteristika der viser en snydagtig e-butik. Shopping med kort er ikke desto mindre indbefattet af en ordning, hvilket beskytter dig som køber imod fup online webshops.\nVi anbefaler kortbetalinger eller MobilePay. Som et alternativ kunne du drage fordel af en løsning fra for eksempel ViaBill, når du ser en fordel i at afbetale regningen senere.\nFør nogen handler hos en shop på nettet burde de de facto gennemløbe e-butikkens forretningsvilkår, men det er mange gange ikke særlig sjovt.\nEn nem løsning er at se nærmere på om online shoppen er medlem af e-mærke ordningen, hvilket typisk er en indikator for at online firmaet retter sig efter dansk lovgivning, udover at internet forretningen ofte ses til af eksperter som er meget bekendte med reglementet på området. Det er en rigtig god mulighed for en håndsrækning, hvis du udsættes for dilemmaer som følge af din shopping.\nUdover dette tilråder vi at kunden er på vagt for de vigtigste betingelser der er gældende for handlen, som fx den ombytningsret shoppen kører med. I den relation er det på samme måde essesentielt, at man stadig bibeholder ens faktura, så man en anden gang vil kunne eftervise handlen af Vitamin Sol, uafhængig om man leder efter en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot byder på evigt habile løsninger til at analysere en stor portion aktuelle kunders bedømmelser og derfor er det smart, at du gennemsøger internet virksomhedens kritik af Vitamin Sol før du placerer din ordre.\nFacebook giver dig desuden immervæk fremragende chancer for at få en idé om e-firmaets troværdighed. Her ser vi en del e-handler hvor det er muligt at levere en bedømmelse af deres køb, som lige så vel bør anvendes til at danne dig et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har samarbejder med massevis af online forretninger derved at vi formidler virksomhedernes produkter, og tager betaling for så vidt en bruger fra vores side gennemfører en bestilling.\nViden om tilbud og firmaer på nettet opretholdes jævnligt, men vi kan desværre ikke garantere imod justeringer der eventuelt er foretaget siden nyligste opdatering af sidens informationer.


5. Arbejdsmarkedets tilpasning til reformer Nyt kapitel - PDF\n5. Arbejdsmarkedets tilpasning til reformer Nyt kapitel\nDownload "5. Arbejdsmarkedets tilpasning til reformer Nyt kapitel"\n1 5. Arbejdsmarkedets tilpasning til reformer Nyt kapitel 5.1 Indledning Analyserne i kapitel 3 peger på, at strukturerne på arbejdsmarkedet har været robuste overfor det økonomiske tilbageslag, og at det er realistisk at forvente, at den faktiske beskæftigelse i de kommende år øges op mod det strukturelle niveau. Dette kapitel gennemgår argumenterne for, at det ligeledes er velbegrundet og realistisk at forvente, at såvel de allerede gennemførte reformer som nye reformer, der indfrier målsætningerne i Vækstplan DK, vil føre til en reel stigning i beskæftigelsen frem mod 22 og i årene efter. Den samlede beskæftigelse er på langt sigt bestemt af de underliggende strukturer og rammevilkår i økonomien. Konjunkturudsving betyder, at vækst og beskæftigelse i perioder vil svinge omkring de niveauer, som de underliggende strukturer tilsiger. Men varige ændringer i beskæftigelsen vil grundlæggende være resultatet af udviklingen i strukturelle forhold, herunder fx befolkningsudviklingen og indretningen af arbejdsmarkedet, jf. afsnit 5.3. Omdrejningspunktet for varige forøgelser af beskæftigelsen er derfor en sund strukturpolitik, som understøtter et højt arbejdsudbud. Det har også været grundlaget for de seneste mange års reformpolitik såvel i Danmark som i mange andre lande. De praktiske erfaringer i Danmark peger på, at de reformer, som siden midten af 199 erne har øget arbejdsudbuddet og forbedret strukturerne på arbejdsmarkedet, har haft stor betydning for væksten i beskæftigelsen og faldet i ledigheden, jf. afsnit 5.3 og 5.4. Erfaringerne fra tidligere reformer understøtter desuden, sammen med beregninger på økonomiske modeller, at tilpasningen i beskæftigelsen til øget arbejdsudbud kan ske relativt hurtigt, typisk i løbet af 4-5 år, jf. afsnit 5.5. Reformerne, som har hævet arbejdsudbuddet og reduceret strukturledigheden, har bidraget til at forbedre de offentlige finanser. Det har isoleret set øget råderummet i finanspolitikken. Tilpasningen af beskæftigelsen til de strukturreformer, der er gennemført hen over de seneste 2 år, skal derfor også ses i sammenhæng med, at reformerne har øget mulighederne for at understøtte efterspørgslen gennem finanspolitikken. Efter finanskrisen er der gennemført en række reformer af arbejdsmarkedet og skattesystemet med det formål at styrke holdbarheden af de offentlige finanser og øge beskæftigelsen Finansredegørelse 214 Januar\n2 fremadrettet. Reformstrategien i Vækstplan DK bygger videre på den hidtidige reformpolitik. Sammen med konjunkturgenopretningen vurderes de gennemførte og aftalte reformer at løfte beskæftigelsen markant frem mod 22, jf. afsnit 5.2. Boks 5.1 Hovedkonklusioner De seneste årtiers reformpolitik i Danmark har bidraget til at øge beskæftigelsen og sænke ledigheden og har dermed været en helt central forudsætning for at opretholde en høj velstand og sikre sunde rammer for den offentlige økonomi. De gennemførte reformer ventes at understøtte en yderligere stigning i beskæftigelsen i de kommende år. Sammen med genopretningen af konjunkturerne skønnes den samlede beskæftigelse at stige med omkring 16. fuldtidspersoner frem mod 22. Den forventede udvikling i beskæftigelsen frem mod 22 bygger på en grundlæggende forudsætning om, at beskæftigelsen følger arbejdsudbuddet på længere sigt. Det er en alment anerkendt sammenhæng, som hviler på et solidt teoretisk og empirisk fundament. De lande, som har en høj erhvervsdeltagelse, er også de lande, som har et højt beskæftigelsesniveau. Der er ikke tegn på, at reformer, som øger erhvervsdeltagelsen og beskæftigelsen for specifikke grupper, fører til faldende beskæftigelse og stigende ledighed for andre grupper. Ændrede dagpengeog kontanthjælpsregler for fx unge, højere efterløns- og pensionsalder samt færre særordninger for ældre på arbejdsmarkedet har således øget den samlede beskæftigelse. Det underbygges blandt andet af, at afskaffelsen af overgangsydelsen (1996) og særreglerne i dagpengesystemet for de 5-59-årige (1998, 26) samlet set her medført en markant stigning i såvel erhvervsfrekvensen som beskæftigelsesfrekvensen for de 5-59-årige og dermed også har betydet en væsentlig indsnævring af forskellen til beskæftigelsesfrekvensen for de 4-49-årige. Reformerne har også haft virkning på beskæftigelsen i perioder med svage konjunkturer, om end reformvirkningen typisk vil realiseres hurtigere i en højkonjunktur. Reformerne har også bidraget til større råderum i finanspolitikken og har dermed understøttet efterspørgslen og tilpasningen i beskæftigelsen. De konkrete erfaringer fra tidligere danske reformer og beregninger på nyere økonomisk-statistiske modeller (VAR og DSGE) peger på, at tilpasningen af efterspørgslen til øget arbejdsudbud kan ske relativt hurtigt typisk i løbet af 4-5 år. I Danmarks Statistiks ADAM-model er tilpasningshastigheden væsentlig langsommere. Men når der tages højde for, at udenrigshandelspriselasticiteterne formentlig er høje på langt sigt, samt at reformer styrker råderummet i finanspolitikken, vil tilpasningen i ADAM-modellen være tilendebragt efter omkring 7 år. 198 Finansredegørelse 214 Januar 214\n3 5.2 Reformer øger beskæftigelsen frem mod 22 I den mellemfristede fremskrivning er det forudsat, at den samlede beskæftigelse stiger med omkring 16. fuldtidspersoner i perioden , jf. figur 5.1. Dermed kan beskæftigelsen komme tilbage på samme niveau som ved slutningen af den seneste højkonjunktur i 28, men på en måde, som ikke indebærer en ophedning af arbejdsmarkedet og en svækkelse af lønkonkurrenceevnen. Omkring halvdelen af stigningen i beskæftigelsen fra 213 til 22, svarende til ca. 9. fuldtidspersoner, kan tilskrives virkningerne af de strukturreformer, som allerede er gennemført, og som indfases i de kommende år, jf. figur 5.2. Den resterende del af beskæftigelsesstigningen, svarende til ca. 7. fuldtidspersoner 1, afspejler den forudsatte konjunkturgenopretning frem mod 22, idet beskæftigelsen antages gradvist at øges op mod det strukturelle niveau, i takt med at den økonomiske vækst øges igen efter krisen, jf. boks 5.2 og kapitel 3. Figur 5.1 Udviklingen i faktisk og strukturel beskæftigelse, 2-22 Figur 5.2 Stigning i strukturel beskæftigelse med og uden reformvirkninger, personer 1. personer fuldtidspersoner 1. fuldtidspersoner 18 Med reformvirkninger Uden reformvirkninger Forløb uden reformvirkning Faktisk beskæftigelse Strukturel beskæftigelse Konjunkturgenopretning Bidrag fra strukturer Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger. De forudsatte reformvirkninger frem mod 22 afspejler dels tilbagetrækningsreformen, dels de seneste års reformer af førtidspension, kontanthjælp, SU mv. Uden virkningen af reformerne vil den strukturelle beskæftigelse være stort set uændret frem mod Omregnet til personer med gennemsnitlig arbejdstid vurderes den konjunkturbetingede stigning i beskæftigelsen til omkring 8. personer. Finansredegørelse 214 Januar\n4 Udviklingen i beskæftigelsen i den mellemfristede fremskrivning bygger på den centrale forudsætning, at reformer, som øger det effektive arbejdsudbud, enten gennem højere erhvervsdeltagelse eller lavere strukturel ledighed, over tid vil føre til en tilsvarende stigning i beskæftigelsen, jf. boks 5.2. Dette regneprincip hviler på et veludbygget teoretisk og empirisk fundament, hvilket er temaet for dette kapitel. Boks 5.2 Finansministeriets regneprincipper i de mellemfristede fremskrivninger I de mellem- og langfristede fremskrivninger i Konvergensprogrammerne og 22-planen er det et centralt regneprincip, at BNP på sigt svarer til det skønnede produktionspotentiale (såkaldt potentielt BNP), og at beskæftigelsen svarer til det beregnede niveau for den strukturelle beskæftigelse. Disse langsigtsegenskaber anvendes i økonomiske modeller såvel i Danmark som i udlandet. Fremskrivningerne tager udgangspunkt i den seneste konjunkturvurdering aktuelt fra decembervurderingen 213 som afspejler en forventning om, at Danmark i de nærmeste år begynder at bevæge sig ud af den nuværende lavkonjunktur, dvs. at beskæftigelsen gradvist stiger op mod det strukturelle niveau. Finansministeriet forudsætter konkret, at konjunkturerne vil være normaliseret i 219, hvilket indebærer en lang genopretningsperiode sammenlignet med tidligere lavkonjunkturer. I fremskrivningerne antages det således beregningsteknisk, at økonomien fra 219 vil være på sit strukturelle niveau, dvs. at produktion og beskæftigelse herefter svarer til deres strukturelle niveauer. I produktionspotentialet og den strukturelle beskæftigelse indregnes skøn for adfærdsvirkninger af den vedtagne politik. For en nærmere gennemgang af Finansministeriets regneprincipper henvises til Regneprincipper og modelanvendelse, (Finansministeriet, 212). 5.3 Den strukturelle beskæftigelse siden 198 Den forudsatte stigning i den strukturelle beskæftigelse i de kommende år ligger i forlængelse af udviklingen siden midten af 199 erne. Den strukturelle beskæftigelse skønnes samlet set at være steget med 22. personer i perioden , jf. tabel 5.1. Den højere strukturelle beskæftigelse fra midten af 199 erne skyldes til dels en stigning i den strukturelle arbejdsstyrke (som også er påvirket af den demografiske udvikling), men navnlig det markante fald i strukturledigheden i den betragtede periode, jf. figur 5.3 og 5.4. De bedre strukturer på arbejdsmarkedet afspejles i det aktuelle ledighedsniveau, som fortsat selv efter et historisk stort tilbageslag i dansk og international økonomi er lavere end under den seneste lavkonjunktur i AKU-ledigheden, som er en spørgeskemabaseret opgørelse af arbejdsmarkedstilknytningen i Danmark, er steget mere end den registrerede ledighed hen over lavkonjunkturen. Det afspejler dog bl.a., at AKU-statistikken også medtager uddannelsessøgende, der søger job af få timers varighed, og personer på øvrige ydelser, som søger arbejde i det omfang, det kan lade sig gøre ved siden af ydelserne. Der er tilknyttet en relativ stor stikprøveusikker 2 Finansredegørelse 214 Januar 214\n5 Tabel 5.1 Ændring i strukturel beskæftigelse, personer Ændring i strukturel beskæftigelse heraf bidrag fra strukturel ledighed heraf bidrag fra strukturel arbejdsstyrke Memopost: Demografisk bidrag til ændring i strukturel arbejdsstyrke Memopost: Ændring i antallet af årige Anm.: Det demografiske bidrag til arbejdsstyrken er en mekanisk beregning for perioden 1981 til 211, som angiver det isolerede bidrag fra befolkningsudviklingen ved fastholdte erhvervsfrekvenser (opdelt på køn og alder). Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger. Figur 5.3 Strukturel arbejdsstyrke og beskæftigelse, Figur 5.4 Strukturel og faktisk ledighed, personer 1. personer 3. Strukturel arbejdsstyrke Strukturel ledighed Strukturel beskæftigelse Strukturel arbejdsstyrke Strukturel beskæftigelse 1. personer 1. personer Nettoledighed Strukturledighed Anm.: Figur 5.3 viser arbejdsstyrke og beskæftigelse renset for bidrag fra konjunkturerne. Den strukturelle ledighed er defineret som det ledighedsniveau, som er foreneligt med en stabil pris- og lønudvikling. Kilde: ADAM s databank og egne beregninger. Faldet i strukturledigheden vurderes overvejende at være resultatet af de arbejdsmarkeds- og skattereformer, der er gennemført siden midten af 199 erne, jf. boks 5.3. Udviklingen afspejler en løbende proces med reformer, der har bygget oven på hinanden. Der har således været tale om en konsistent, langsigtet linje i reformprocessen, hvor arbejdsmarkedet løbende har tilpasset sig de ændrede vilkår. hed til opgørelsen af AKU-ledigheden, mens den registrerede ledighed kan opgøres med relativ stor sikkerhed og er det centrale ledighedsbegreb i Danmark. Finansredegørelse 214 Januar\n6 Boks 5.3 Strukturreformer siden 199 Siden starten af 199 erne er der gennemført en række reformer af arbejdsmarkedet og skattesystemet. Med Arbejdsmarkedsreformens fase I, II og III i 199 erne blev dagpengeperioden gradvist afkortet til fire år, samtidig med at den aktive arbejdsmarkedspolitik blev udbygget med blandt andet princippet om ret og pligt til aktivering. Det har bidraget til, at ledige i gennemsnit kommer hurtigere i beskæftigelse. Med genopretningsaftalen (21) er dagpengeperioden afkortet til to år. Med aftalen om ny og bedre indfasning af dagpengereformen (213) indføres en ny arbejdsmarkedsydelse, som gradvist afvikles frem mod 217. Med aftalen om den moderne efterløn (1998), velfærdsaftalen (26) og aftalen om senere tilbagetrækning (211) er der gennemført en række reformer med sigte på at hæve tilbagetrækningsalderen og øge erhvervsdeltagelsen blandt de ældre aldersgrupper. Efterlønsalderen forhøjes fra 214 gradvist til 64 år, og folkepensionsalderen forhøjes fra 219 gradvist (igen) til 67 år. Den maksimale efterlønsperiode er således reduceret til tre år. På længere sigt øges efterløns- og folkepensionsalderen yderligere i takt med stigninger i levetiden som følge af indekseringsreglen fra velfærdsaftalen, jf. også kapitel 9. I de seneste år er der derudover gennemført reformer på en række øvrige områder, herunder med aftale om en reform af førtidspension og fleksjob (212), aftale om reform af SU-systemet (213) samt aftale om reform af kontanthjælpssystemet (213). Disse reformer har ligeledes til formål at øge arbejdsmarkedstilknytningen og den strukturelle beskæftigelse. Disse reformer medgår til at indfri vækstmålsætningen i reformspor 2 i Vækstplan DK, jf. også kapitel 1. Derudover har skattepolitikken løbende styrket tilskyndelsen til at være i arbejde og til at gøre en ekstra indsats, senest med initiativerne i forårspakke 2. fra 29 og aftale om skattereform fra juni 212, som indfases gradvis i de kommende år. Figur a Udvalgte reformer af arbejdsmarkedet og skattepolitikken siden 199 Arbejdsmarkedsreformens fase I Flere i arbejde Velfærdsaftalen Arbejdsmarkedsreformens fase III Ny chance til alle Genopretningsaftalen Tilbagetrækningsaftalen Arbejdsmarkedsreformens fase II Reform af førtidspension og fleksjob (FØP) Service-eftersynet Lavere skat på arbejde Skattereform Pinsepakken Forårspakke 2. Skattereform Efterlønsreform Lavere skat på arbejdsindkomst Aftaler om Vækstplan DK SU-reform og kontanthjælpsreform 22 Finansredegørelse 214 Januar 214\n7 Reformerne af arbejdsmarkedspolitikken har haft til formål at sikre højere beskæftigelse gennem bedre strukturer på arbejdsmarkedet. Det er især sket ved at styrke lediges tilskyndelse til at søge arbejde samt vedligeholdelse af lediges kvalifikationer mv. Herved sikres et hurtigere og bedre match mellem ledige personer og ledige job, jf. kapitel 3. Reformerne er gennemført løbende hen over skiftende konjunkturer. Selv om en forværring af konjunkturerne indebærer en periodevis stigning i den faktiske ledighed, så har reformerne underliggende reduceret strukturledigheden. De generelt positive strukturvirkninger af tidligere reformer afspejler, at reformvirkningerne ikke været betinget af gode konjunkturer. I appendiks 5A gennemgås hovedtræk af de væsentligste reformer siden starten af 199 erne. Den strukturelle arbejdsstyrke er steget med over 2. personer i perioden siden 198. Heraf kan hovedparten tilskrives en primært demografisk drevet stigning i perioden fra 198 til 1995, jf. tabel 5.1 og figur 5.5. Fremgangen i den strukturelle arbejdsstyrke er efterfølgende aftaget. Det afspejler, at befolkningsudviklingen isoleret set har trukket i retning af en lavere arbejdsstyrke i løbet af 2 erne. Selv om antallet af personer i de erhvervsaktive aldre fortsat er steget, så er stigningen primært sket blandt de ældre årgange, der typisk har en lavere erhvervsdeltagelse. Det afspejles i, at erhvervsfrekvensen har været svagt aftagende i perioden, mens beskæftigelsesfrekvensen er steget, jf. figur 5.6. Afskaffelsen af overgangsydelsen og reform af efterløn bidrager i perioden positivt til den strukturelle arbejdsstyrke. Hertil kommer desuden et positivt bidrag til den strukturelle arbejdsstyrke som følge af et øget antal grænsearbejdere fra starten af 2 erne. Figur 5.5 Strukturel arbejdsstyrke og demografisk bidrag, Figur 5.6 Strukturel erhvervs- og beskæftigelsesfrekvens, årige ekskl. grænsearbejdere, personer 1. personer Bidrag fra demografi (h. akse) Strukturel arbejdsstyrke Strukturel arbejdsstyrke ekskl. grænsearbejdere Pct. af befolkning år Pct. af befolkning år Strukturel beskæftigelsesfrekvens ekskl. grænsearbejdere Strukturel erhvervsfrekvens ekskl. grænsearbejdere Anm.: I figur 5.6 er erhvervsfrekvensen beregnet som den traditionelle arbejdsstyrke i pct. af befolkningen mellem 15 og 64 år (ekskl. grænsearbejdere). Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger. Beskæftigelsesudviklingen har også været påvirket af, at uddannelsesniveauet i arbejdsstyrken er steget. Idet personer med en kompetencegivende uddannelse generelt har en lidt la- Finansredegørelse 214 Januar\n8 vere ledighedsrisiko og en højere erhvervsdeltagelse end ufaglærte, skønnes det stigende uddannelsesniveau i arbejdsstyrken isoleret set at have bidraget til faldet i strukturledigheden og stigningen i den strukturelle beskæftigelse, jf. også kapitel 6. Det højere uddannelsesniveau anslås groft at have øget arbejdsstyrken med 1 pct. i perioden , jf. Søgaard (211). Der er dog også en modsatrettet virkning på beskæftigelsen af det stigende uddannelsesomfang, fordi en større andel af befolkningen i den erhvervsaktive alder løbende er under uddannelse og dermed har et lavere beskæftigelsesomfang, mens de studerer. Dertil kommer, at den øgede internationalisering herunder skærpet konkurrence samt øget kapitalmobilitet også kan have bidraget til lavere strukturledighed. Det skyldes, at de nævnte faktorer isoleret set indebærer, at ledigheden alt andet lige kan være lavere, før der opstår pris- og lønpres i økonomien. Tilsvarende har øget arbejdskraftmobilitet i EU løftet den strukturelle beskæftigelse. 5.4 Sammenhængen mellem arbejdsudbud og beskæftigelse Det er som nævnt en grundlæggende præmis og forudsætning, at reformer, som øger det effektive arbejdsudbud, også på sigt fører til øget beskæftigelse. Det er yderst veldokumenteret, at der er en nær sammenhæng mellem ændringer i arbejdsstyrken og ændringer i beskæftigelsen. Det gælder både, når man betragter den historiske udvikling, og når man ser på tværs af lande. Der har været og vil også fremadrettet være perioder med konjunkturudsving, hvor udviklingen i arbejdsstyrke og beskæftigelse kan afvige fra hinanden. Men set over en længere tidshorisont har en forøgelse af arbejdsstyrken altid været ledsaget af en omtrent tilsvarende stigning i beskæftigelsen. Denne umiddelbart observerede, nære sammenhæng mellem ændringer i arbejdsudbuddet og ændringer i beskæftigelsen siger helt principielt ikke i sig selv noget om kausaliteten i sammenhængen. Dvs. man kan ikke alene på den baggrund konkludere, at det er øget arbejdsudbud, som er årsagen til øget beskæftigelse. Antagelsen om, at øget arbejdsudbud fører til øget beskæftigelse kan dermed ikke eftervises empirisk alene ved at se på udviklingen i beskæftigelse og arbejdsudbud. Men det er med udgangspunkt i konkrete empiriske undersøgelser blandt andet baseret på erfaringerne fra en række konkrete reformer i Danmark muligt at tilvejebringe belæg for, at øget arbejdsudbud rent faktisk øger beskæftigelsen. Det er emnet for resten af dette afsnit. Fra et teoretisk standpunkt er den alment accepterede opfattelse, at mens beskæftigelsen (og til dels også arbejdsudbuddet) på kortere sigt også vil være påvirket af efterspørgslen efter arbejdskraft og dermed af den aktuelle konjunktursituation så vil beskæftigelsen på længere sigt (i en normal konjunktursituation) alene afhænge af strukturerne på arbejdsmarkedet og af størrelsen af arbejdsudbuddet. 24 Finansredegørelse 214 Januar 214\n9 Og det følger heraf, at reformer, som øger det effektive arbejdsudbud, enten gennem øget erhvervsdeltagelse eller lavere strukturledighed, på sigt vil føre til en omtrent tilsvarende stigning i beskæftigelsen. Denne basale økonomiske mekanisme har ligget til grund for de seneste mange års reformpolitik såvel i Danmark som i andre lande. Mens der reelt ikke er nogen tvivl om, at øget arbejdsudbud på langt sigt skaber sin egen efterspørgsel og dermed fører til øget beskæftigelse, så er der er en relevant diskussion om, hvor hurtigt det sker. Altså hvor hurtigt mekanismerne i økonomien sikrer, at efterspørgslen efter arbejdskraft og dermed beskæftigelsen tilpasser sig et øget arbejdsudbud, og hvilke konkrete tilpasningsmekanismer og strukturer i økonomien, der påvirker tilpasningshastigheden. Dette er emnet for afsnit 5.5 nedenfor Empirisk sammenhæng mellem arbejdsudbud og beskæftigelse Sammenhængen mellem arbejdsudbud og beskæftigelse kan illustreres ved at se på udviklingen i arbejdsstyrken og beskæftigelsen på tværs af lande. Betragtes fx en række udvalgte lande i OECD, er der en meget tæt sammenhæng mellem ændringer i henholdsvis arbejdsstyrke og beskæftigelse i perioden , jf. figur 5.7. For langt de fleste af de betragtede lande ligger den procentvise vækst i henholdsvis arbejdsstyrke og beskæftigelse meget tæt omkring en 45-graders-linje. Lande, der ligger præcis på 45-graders-linjen, har haft samme procentvise stigning i arbejdsudbud og beskæftigelse inden for den viste periode dvs. hvis arbejdsstyrken er steget med fx 5 pct., så er beskæftigelsen også steget med 5 pct. i perioden. Figur 5.7 Ændring i arbejdsstyrke og beskæftigelse, udvalgte OECD-lande Figur 5.8 Ændring i arbejdsstyrke og ledighedsprocent, udvalgte OECD-lande Ændring i beskæftigelsen, pct. Ændring i beskæftigelsen, pct. Gns. vækst i ledighedsprocent, pct.-point Spanien 2 1 Danmark 1 Grækenland Ændring i arbejdsstyrken, pct. 5 5 Danmark ,5,,5 1, 1,5 2, 2,5 3, 3,5 4, Gennemsnitlig vækst i arbejdsstyrken, pct. Anm.: Ændringen i ledighedsprocenten for Danmark i figur 5.8 er baseret på arbejdskraftundersøgelsen (AKU). Det bemærkes, at den registerbaserede ledighed falder mere end AKU-ledigheden i perioden Kilde: Danmarks Statistik og OECD Labour Force Statistics. Finansredegørelse 214 Januar\n10 I de fleste af de betragtede OECD-lande er arbejdsstyrken og beskæftigelsen vokset med i størrelsesordenen 2-4 pct. set over de seneste godt 2 år, mens væksten i en mindre gruppe af lande herunder Danmark har været betydeligt lavere. Årsagen til den meget forskelligartede udvikling i arbejdsstyrken er dels, at den samlede befolkningstilvækst har været forskellig, og dels at der i nogle lande har været større potentiale for at øge erhvervsdeltagelsen, herunder ikke mindst for kvinder. Hertil kommer, at arbejdsmarkeds- og tilbagetrækningsreformer har øget arbejdsstyrken i nogle af landene. Landenes placering i forhold til 45-graders-linjen kan desuden være påvirket af konjunktursituationen i start- og slutåret. I Grækenland og Spanien, som er de lande, der ligger længst væk fra 45-graders-linjen, har der således været tale om en massiv stigning i ledigheden i slutningen af perioden som følge af den økonomiske krise samtidig med at arbejdsstyrken er vokset i den betragtede periode, jf. figur 5.7. I de lande, der ligger på eller tæt omkring 45-graders-linjen, har der derimod netop ikke været tale om en stigning i ledighedsprocenten set over den betragtede periode også selvom der i mange af landene har været tale om en betydelig stigning i arbejdsstyrken. Hvis der ikke var den angivne langsigtede sammenhæng mellem arbejdsstyrke og beskæftigelse, ville ledighedsprocenten systematisk stige, når befolkningen og dermed arbejdsstyrken stiger. Set over perioden har ændringer i arbejdsstyrken imidlertid ikke haft nogen systematisk betydning for udviklingen i ledighedsprocenten på tværs af lande, jf. figur 5.8. Sammenhængen mellem arbejdsudbud og beskæftigelse kan også illustreres ved at se på andelen af personer i arbejdsstyrken og i beskæftigelse (dvs. erhvervs- og beskæftigelsesfrekvensen) i de samme OECD-lande, men i et bestemt år, her 212, jf. figur 5.9. Også denne sammenhæng (den grå korrelationslinje i figuren) ligger meget tæt på en 45-graders-linje. Det betyder, at hvis erhvervsdeltagelsen i et land er fx 5 pct.-point højere end i et andet land, så vil beskæftigelsesfrekvensen også være omtrent 5 pct.-point højere. 26 Finansredegørelse 214 Januar 214\n11 Figur 5.9 Beskæftigelses- og erhvervsfrekvens for årige, udvalgte OECD-lande, 212 Figur 5.1 Ændring i beskæftigelses- og erhvervsfrekvens for 6-64-årige, udvalgte OECD-lande Beskæftigelsesfrekvens, pct. Beskæftigelsesfrekvens, pct. Ændring i beskæftigelsesfrekvens, pct.-point Holland Danmark Danmark Tyskland Grækenland Spanien Erhvervsfrekvens, pct Ændring i erhvervsfrekvens, pct.-point Kilde: OECD Labour Force Statistics. Det bemærkes, at alle landene i figur 5.9 ligger lidt nedenfor den sorte 45-graders-linje, idet den lodrette afstand viser ledighedsprocenten i de enkelte lande i De lande, hvor afstanden til den sorte 45-graders-linje er størst, er således de lande, der har den højeste ledighedsprocent i 212. Figur 5.9 illustrerer, at der ikke er nogen systematisk sammenhæng mellem størrelsen af erhvervsfrekvensen og størrelsen af ledighedsprocenten (idet den grå korrelationslinje er omtrent parallel med den sorte 45-graders-linje). Der er således ingen systematisk tendens til, at lande med en høj erhvervsdeltagelse har en højere ledighedsprocent end lande med en lav erhvervsdeltagelse snarere tværtimod. Samme tendens observeres også, hvis man ser på specifikke aldersgrupper. Således ligger ændringen i beskæftigelses- og erhvervsfrekvensen for 6-64-årige i OECD-landene i perioden ligeledes tæt på en 45-graders-linje. Det er især de lande, som har gennemført pensionsreformer og strammet betingelserne for førtidig tilbagetrækning, som har haft den mest markante fremgang i erhvervs- og beskæftigelsesfrekvensen for 6-64-årige, herunder navnlig Tyskland og Holland. Samtidig er der ikke belæg for, at øget arbejdsudbud og beskæftigelse for nogle grupper i befolkningen skulle fortrænge beskæftigelse i andre dele af befolkningen, jf. figur 5.1 samt boks 5.4. Den nære empiriske sammenhæng mellem arbejdsudbud og beskæftigelse gælder også for andre perioder og for andre specifikke aldersgrupper, jf. appendiks 5B. 3 For Danmark afspejler tallet AKU-ledigheden, som ifølge Danmarks Statistik ligger højere end den registerbaserede ledighed. Finansredegørelse 214 Januar\n12 Boks 5.4 Effekter af strammere betingelser for førtidig tilbagetrækning i Tyskland og Holland I Holland og Tyskland gennemførtes der i henholdsvis 199 erne og i 2 erne en række arbejdsmarkedsreformer med det særlige sigte at øge erhvervsdeltagelsen for de lidt ældre aldersgrupper. Resultatet af reformerne fremgår af, at erhvervsfrekvensen for målgrupperne for reformerne de årige og de 6-64-årige er vokset mere end for de yngre aldersgrupper i den betragtede periode, jf. figur a og figur b. I Tyskland er erhvervsfrekvensen for de 6-64-årige fx vokset med knap 3 pct.-point, mens erhvervsfrekvensen for de 3-49-årige kun er vokset med godt 5 pct.-point i den samme periode. Det bemærkes, at beskæftigelsesfrekvensen for alle aldersgrupper i begge de betragtede lande er vokset omtrent svarende til stigningen i erhvervsfrekvensen. I Tyskland er beskæftigelsesfrekvensen således fx vokset med knap 3 pct.-point for de 6-64-årige og med cirka 5 pct.-point for de 3-49-årige. Det betyder konkret, at den større stigning i arbejdsudbuddet blandt de ældre har været ledsaget af en tilsvarende større stigning i beskæftigelsen for de ældre. Dette udgør en klar indikation for, at det øgede arbejdsudbud blandt de ældre på arbejdsmarkedet i Tyskland og Holland som følge af tilbagetrækningsreformer rent faktisk har ført til en tilsvarende stigning i beskæftigelsen for de berørte aldersgrupper uden at have reduceret beskæftigelsen for de yngre aldersgrupper. Det fremgår af, at ændringen i beskæftigelses- og erhvervsfrekvensen for alle de betragtede aldersgrupper i perioden ligger tæt på 45-graders-linjen i begge lande, jf. figur a og figur b. Figur a Ændring i erhvervs- og beskæftigelsesfrekvens for forskellige aldersgrupper, Tyskland, Figur b Ændring i erhvervs- og beskæftigelsesfrekvens for forskellige aldersgrupper, Holland, Ændring i beskæftigelsesfrekvens, pct.-point Ændring i beskæftigelsesfrekvens, pct.-point Ændring i erhvervsfrekvens, pct.-point Ændring i erhvervsfrekvens, pct.-point Kilde: OECD Labour Force Statistics. Der er ikke tegn på, at sammenhængen mellem høj erhvervsfrekvens og høj beskæftigelsesfrekvens kan henføres til øget offentlig beskæftigelse. Således er der på tværs af lande ingen systematisk sammenhæng mellem ændringer i den samlede beskæftigelse og ændringer i den offentlige sektors andel af beskæftigelsen, jf. boks Finansredegørelse 214 Januar 214\n13 Boks 5.5 Stigning i beskæftigelsen er på sigt ikke drevet af den offentlige beskæftigelse Selv om stigningen i beskæftigelsen i perioder har været sammenfaldende med et øget antal offentligt beskæftigede, kan der ikke udledes en entydig kausal sammenhæng mellem udviklingen i den offentlige beskæftigelse og den samlede beskæftigelsesvækst på sigt. Det kan fx illustreres ved en simpel sammenligning af beskæftigelsesvæksten i Danmark og i et land som USA, der ikke har haft stor vækst i den offentlige beskæftigelse, jf. figur a. Figuren viser, at mens den samlede beskæftigelsesvækst i Danmark i perioden i høj grad bestod af væksten i den offentlige beskæftigelse, så bestod beskæftigelsesvæksten i USA langt overvejende af private job. I USA løses en række af de opgaver, som i Danmark løses af det offentlige, i privat regi. Betragtes andre perioder (fx ), hvor den offentlige sektor ikke er blevet udvidet i samme omfang, kan det ligeledes vises, at væksten i den samlede beskæftigelse ikke er trukket af den offentlige beskæftigelse. Ved at se på et bredt udsnit af lande over forskellige perioder fremgår det også, at øget offentlig beskæftigelse ikke er hovedårsag til stigende samlet beskæftigelse. Overordnet er der ikke tegn på, at lande opnår højere vækst i den samlede beskæftigelse, når de øger den offentlige beskæftigelse mere, jf. figur b. Figur a Samlet vækst i beskæftigelse og bidrag fra hhv. offentlig og privat beskæftigelse, Figur b Ændring i samlet beskæftigelse og offentlig beskæftigelse, Pct. af beskæftigelsen i 1948 Pct. af beskæftigelsen i USA Danmark Samlet Offentlig Privat Ændring i samlet beskæftigelse, pct USA Danmark Ændring i offentlig beskæftigelses andel af samlet beskæftigelse, pct.-point Anm.: Figur b omfatter OECD-lande med tilgængelige oplysninger. Kilde: Reuters EcoWin, ADAM og 6 år i tal, Danmarks Statistik, OECD Economic Outlook nr. 94 og egne beregninger Beskæftigelsesvirkninger af konkrete reformer i Danmark Der er grundlæggende gode erfaringer med arbejdsmarkedsreformer i Danmark. Nedenfor gennemgås erfaringerne med en række konkrete reformer, der har øget erhvervsdeltagelsen og beskæftigelsen for dels de unge, dels de lidt ældre på arbejdsmarkedet. Finansredegørelse 214 Januar\n14 Reformer som har reduceret ledigheden for de unge Med baggrund i den høje ungdomsledighed i slutningen af 198 erne blev der i starten af 199 erne gennemført en række arbejdsmarkedspolitiske tiltag med det særskilte formål at tilskynde unge til at tage en uddannelse eller komme i beskæftigelse frem for at være på dagpenge eller kontanthjælp. I perioden blev de særligt lave unge-satser indført i kontanthjælpssystemet. Personer under 2 år blev omfattet af ungesatserne fra 199, og herefter blev aldersgrænsen gradvist øget, så alle kontanthjælpsmodtagere under 25 år i udgangspunktet var omfattet unge-satserne fra I den samme periode reduceredes de åriges merledighed i forhold til resten af befolkningen, og fra 1994 til i dag har ledigheden for de årige været lavere end den gennemsnitlige ledighed, jf. figur Figur 5.11 Ledighed blandt årige, årige og ledige i alt, Pct. Pct.-point Ungesats (kth.), under 2-årige Ungeindsats (dgp.), under 25-årige (inkl. nedsat sats) Ungesats (kth.), 2 under 25-årige Merledighed årige ift. ledighed i alt (h. akse) Ledighed i alt årige årige Anm.: kth. angiver kontanthjælpsmodtagere, og dgp. angiver dagpengemodtagere. Kilde: Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). I 1996 blev indført den såkaldte ungeindsats i dagpengesystemet. Ungeindsatsen indebar dels en lavere dagpengesats for de under 25-årige, dels en mere intensiv beskæftigelsesindsats. Fra 1998 blev ungeindsatsen også indført i kontanthjælpssystemet og er sidenhen løbende justeret. Med indførelsen af de særlige ungesatser er det blevet mere attraktivt at tage en uddannelse eller komme i beskæftigelse frem for at være ledig. Hertil kommer kravet om aktivering (efter 13 ugers ledighed) og uddannelsespålægget (senest efter seks måneders ledighed). Effekterne af ungeindsatsen er også tydelige, når der ses nærmere på den enkeltes ledighedsforløb. En lavere andel af de 25-årige er ledig i kontanthjælpssystemet, lige inden de fylder 25 år, end umiddelbart efter de fylder 25 år. Samtidig indebærer de lavere satser kombineret med en forstærket aktiveringsindsats, at kontanthjælpsmodtagere kommer væsentligt hurtigere ud i et job eller i gang med en uddannelse jf. boks 5.6. Dette billede understøttes af 21 Finansredegørelse 214 Januar 214\n15 en række danske studier af ungeindsatsen, både i kontanthjælps- og dagpengesystemet, jf. bl.a. Jonassen (213), Schaarup (212) og Jensen, Rosholm og Svarer (23). Boks 5.6 Effekter af ungeindsatsen i kontanthjælpssystemet Ungeindsatsen indebærer dels færre modtagere af kontanthjælp, dels kortere varigheder for de, der er i kontanthjælpssystemet. Omkring 2 pct. af de 25-årige modtog kontanthjælp til ikke-forsørgere i perioden 28-29, jf. figur a. Til sammenligning modtog 1,5 pct. af målgruppen kontanthjælp som 23-årige. Udsigten til en højere ydelse ved 25-års alderen indebærer, at ledige op til denne alder har tendens til at blive hængende i systemet. Således begynder andelen af kontanthjælpsmodtagere at stige, ca. tre måneder inden målgruppen fylder 25 år, og helt frem til de er fyldt 26 år, hvorefter andelen igen flader ud. Andelen af kontanthjælpsmodtagere, der har forsørgerpligt, og derfor modtager samme ydelse uanset alderen, er til sammenligning nogenlunde konstant for de årige. Figur a Andel kontanthjælpsmodtagere før og efter det fyldte 25. år, Figur b Gennemsnitlig varighed for kontanthjælpsmodtagere, Pct. Pct. Gnst. varighed (uger) Gnst. varighed (uger) 3 Perioden inden fyldt 25 år Perioden efter fyldt 25 år Forsørgere Måneder Fyldt 25 år Ikke-forsørgere Alder Alle ikke-forsørgere Ikke-forsørgere med komp. udd. Der er en betydelig forskel på, hvor længe ledige i kontanthjælpssystemet er om at overgå til uddannelse eller beskæftigelse, alt efter hvilken indsats og ydelse, de har fået. De 24-åriges ledighedsforløb var fire uger kortere end de 25-åriges, jf. figur b. Det peger på, at den særlige ungeindsats får de under 25-årige til at søge mere intensivt efter arbejde eller uddannelse. Ledighedsvarigheden for de årige ikke-forsørgere kan både blive påvirket af uddannelsespålægget for unge uden en kompetencegivende uddannelse samt af de lave satser, der gælder for alle under 25- årige. Set på den gennemsnitlige varighed for kontanthjælpsmodtagerne med en kompetencegivende uddannelse (dvs. personer som er fritaget for uddannelseskravet) er de 24-årige omtrent ni uger kortere på kontanthjælp end de 25-årige, jf. figur b. Det tyder på, at de særlige ungesatser i kontanthjælpssystemet isoleret set reducerer de åriges ledighedsvarighed. Anm.: Afgrænsningen af forsørgere og ikke-forsørgere er baseret på ydelsestypen. I figur a indgår alle personer, der i årene 28 og 29 fyldte 25 år. I figur b indgår kontanthjælpsmodtagere, der afslutter deres ledighedsforløb i perioden med enten uddannelse eller beskæftigelse. Kilde: Egne beregninger på baggrund af DREAM-registret og data fra Lovmodellen. Finansredegørelse 214 Januar\n16 Med kontanthjælpsreformen fra 213 er sigtet blandt andet at nedbringe ledigheden for de årige ved blandt andet at hæve aldersgrænsen for de særlige ungesatser fra 25 til 3 år. I lyset af erfaringerne med ungeindsatsen for de årige er det vurderingen, at reformen vil bidrage til at reducere kontanthjælpsledigheden for de årige i de kommende år. Afskaffelse af særreglerne for 5-59-årige dagpengemodtagere I forbindelse med dagpengereformen i 1993 fik efterlønsberettigede over 5 år mulighed for at forlænge dagpengeperioden frem til efterlønsalderen, hvis de opbrugte den almindelige dagpengeret. Den forlængede dagpengeret blev afskaffet for de 5-54-årige med arbejdsmarkedsreformen i 1998 og for de årige med velfærdsaftalen i 26. Afskaffelsen medførte i begge tilfælde en hurtig nedbringelse af merledigheden for disse aldersgrupper i forhold til de 4-49-årige, jf. figur 5.12 og Den fulde reduktion af merledigheden blev opnået i løbet af 4-5 år efter afkortningen af dagpengeperioden for de 5-54-årige, i takt med at alle årgange i aldersgruppen gradvist blev omfattet af regelændringen. Merledigheden for aldersgruppen forsvandt altså relativt hurtigt på trods af, at ledigheden generelt var stigende under konjunktursvækkelsen fra 21 til 24, og at ledigheden var højere end i dag. Reduktionen af merledigheden for de årige fandt sted i løbet af 2-3 år i 26-28, hvor konjunkturerne på arbejdsmarkedet var særligt gode. Figur 5.12 Bruttoledige dagpengemodtagere efter alder, Figur 5.13 Aldersgruppens merledighed i forhold til 4-49-årige, Pct. af befolkningen Pct. af befolkningen år 4-49 år 5-54 år år Pct.-point Pct.-point 4 Beslutning Ny ligevægt nået Beslutning Ny ligevægt nået Ikrafttræden år år Anm.: Bruttoledigheden omfatter passive og aktiverede dagpengemodtagere. Den forlængede dagpengeret for 5-59-årige blev indført i 1994 i forbindelse med forkortelsen af den almindelige dagpengeperiode. Samtidig blev overgangsydelsen udvidet til at omfatte 5-54-årige langtidsledige. Lukningen for tilgang til overgangsydelsen i 1996 indebar bl.a., at flere 5-59-årige blev omfattet af de særlige dagpengeregler, hvilket afspejles i en stigende merledighed for 5-54-årige frem til midten af 2 og for årige frem til midten af 21. Kilde: CRAM, RAM, bestandsstatistikken, AMFORA og egne beregninger. Efter ophævelsen af den forlængede dagpengeperiode for henholdsvis de 5-54-årige og de årige er merledigheden for disse aldersgrupper næsten forsvundet. De 5-54-årige har 212 Finansredegørelse 214 Januar 214\n17 således i 21 samme ledighedsprocent som de 4-49-årige, mens ledighedsprocenten for årige er mindre end 1 pct.-point højere end for de 4-49-årige og mindre end en ¼ pct.-point højere end for de 3-39-årige. Afskaffelse af overgangsydelsen Siden midten af 199 erne er erhvervsfrekvensen for 5-59-årige steget markant. Denne udvikling skal ses i sammenhæng med afskaffelsen af overgangsydelsen. Overgangsydelsen var en ordning, der i lighed med efterlønsordningen gav mulighed for frivillig, førtidig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Ordningen gav mulighed for, at langvarigt ledige mellem 5 og 59 år kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet med en ydelse på 82 pct. af dagpengemaksimum og fortsætte på efterløn fra det 6. år med uændret ydelse. Overgangsydelsen blev indført i 1992 for årige langtidsledige a-kassemedlemmer og blev i 1994 udvidet til også at omfatte 5-54-årige. Ordningen indebar, at andelen af 5-59-årige i arbejdsstyrken faldt fra 1992 til 1996, jf. figur Da overgangsydelsen var på sit højeste, var op mod 5. personer på ordningen. Det slog ud i faldende beskæftigelse for aldersgruppen, mens beskæftigelsesfrekvensen for de 4-49-årige til sammenligning var omtrent uændret i den samme periode, jf. figur Efter at tilgangen til ordningen blev lukket i 1996, skete det omvendte. Således voksede beskæftigelsen for de 5-59-årige kraftigere end for andre aldersgrupper. Figur 5.14 Overgangsydelsens betydning for udviklingen i erhvervsfrekvensen for de 5-59-årige, Figur 5.15 Udviklingen i beskæftigelsesfrekvensen for de 5-59-årige, Pct. af befolkningen Pct. af befolkningen Pct. af befolkningen Pct.-point 9 Overgangsydelsen introduceres 25 9 Overgangsydelsen introduceres Tilgangen lukkes og ordningen udfases Tilgangen lukkes og ordningen udfases Overgangsydelsen (h. akse) Erhvervsfrekvens Forskel (h. akse) 4-49 årige 5-59 årige Anm.: Bruttoledigheden omfatter passive og aktive dagpengemodtagere. Kilde: CRAM, RAM, bestandsstatistikken, AMFORA, Danmarks Statistik og egne beregninger. Afskaffelsen af overgangsydelsen og særreglerne i dagpengesystemet for de 5-59-årige har samlet set medført en markant stigning i såvel erhvervsfrekvensen som beskæftigelsesfrekvensen for de 5-59-årige og har dermed også medført en væsentlig indsnævring af forskellen til beskæftigelsesfrekvensen for de 4-49-årige, jf. figur Denne indsnævring af forskellen er fortsat hen over lavkonjunkturen i og under den nuværende lavkonjunk- Finansredegørelse 214 Januar\n18 tur. Det er derfor oplagt ikke kun konjunkturforhold, der har medført den kraftige fremgang i beskæftigelsen for de 5-59-årige. Efterlønsreformen 1998 og nedsættelse af folkepensionsalderen til 65 år På linje med erfaringerne fra overgangsydelsen viser ændringerne af efterlønsordningen og nedsættelsen af folkepensionsalderen i 1998, at konkrete regler har stor betydning for beslutningen om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Antallet af efterlønsmodtagere steg kraftigt op igennem 198 erne og 199 erne og førte til en markant reduktion i beskæftigelsesfrekvensen for de 6-64-årige, jf. figur Blandt andet på den baggrund blev der i 1998 gennemført en efterlønsreform, som blandt andet indebar en reduktion af efterlønsperioden fra syv til fem år, idet folkepensionsalderen samtidig blev nedsat fra 67 til 65 år. Efterlønsreformen indebar derudover et styrket økonomisk incitament til at udskyde tilbagetrækning på efterløn til det 62. år. Endvidere indeholdt reformen en økonomisk tilskyndelse til (i et vist omfang) at fortsætte med beskæftigelse frem til folkepensionsalderen, i kraft af muligheden for at optjene skattefri præmie. Figur 5.16 Beskæftigelsesfrekvens for 6-64-årige, Figur 5.17 Tilgangsfrekvens til efterløn for 6-64-årige, Pct. af befolkningen Pct. af befolkningen Pct. Pct. 6 Efterlønsreform år 61 år 62 år 63 år 64 år 6-64-årige Kilde: Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS) og Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering. I perioden efter efterlønsreformens ikrafttræden ændredes tilgangsmønsteret til efterløn markant. Navnlig er tilgangsfrekvensen omkring år 2 kraftigt øget for de 62-årige, mens den er reduceret for de 6-, 61- og 63-årige, jf. figur Samtidig er andelen af berettigede, som faktisk udnytter efterlønsordningen (udnyttelsesgraden), reduceret i forhold til niveauet i 21, jf. figur Den lavere udnyttelse og tilgang frem til det 62. år kan tilskrives efterlønsreformen. Tilsvarende kan den lavere udnyttelse for henholdsvis 63- og 64-årige blandt andet henføres til muligheden for optjening af skattefrie præmier ved fortsat beskæftigelse. Samlet peger det på, at de ændrede økonomiske incitamenter har øget beskæftigelsen blandt personer i efterlønsalderen. 214 Finansredegørelse 214 Januar 214\n19 Figur 5.18 Udnyttelsesgrader til efterløn for årene 21, 27 og 213 Figur 5.19 Andel med beskæftigelse for årgang 1939 i 25 (66-årige) efter fødselshalvår Pct. Pct. Pct. Pct Folkepensionsalder: 67 år Folkepensionsalder: 65 år år 61 år 62 år 63 år 64 år Født i 1. halvår 1939 Født i 2. halvår Anm.: I figur 5.18 er udnyttelsesgraden for 21 opgjort som antallet af efterlønsmodtagere i forhold til antallet af a-kasse medlemmer i aldersgruppen. For 27 og 213 er udnyttelsesgraden opgjort som antal efterlønsmodtager i forhold til antallet af efterlønsberettigede (personer med efterlønsbevis) i aldersgruppen. I figur 5.19 er personer i beskæftigelse bestemt som de personer, der ikke modtager social pension eller efterløn, men betaler arbejdsmarkedsbidrag i indkomståret. Kilde: Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering og egne beregninger på baggrund af stikprøver på 33,3 pct. af befolkningen. Som led i reformen blev folkepensionsalderen som nævnt nedsat til 65 år for personer født efter 1. juli Dermed kunne personer født i 2. halvår 1939 overgå til folkepension i 24 (dvs. som 65-årige), mens personer født i 1. halvår 1939 fortsat først kunne overgå til folkepension i 26 (dvs. som 67-årige). Denne forskel har tydeligt påvirket beskæftigelsen for generationen født i Blandt de personer, der var født i 1. halvår 1939 (dvs. som fortsat have en folkepensionsalder på 67 år), var omkring 13 pct. fortsat i beskæftigelse i 25 dvs. de havde en arbejdsindkomst og modtog hverken social pension eller efterløn. Blandt de personer, der var født i 2. halvår 1939 (dvs. som fik nedsat folkepensionsalderen til 67 år), faldt andelen i beskæftigelse til ca. 3 pct. i 25, dvs. med omkring 1 pct.-point, jf. figur Det peger umiddelbart på, at nedsættelsen af folkepensionsalderen i betydelig grad har reduceret arbejdsudbuddet og beskæftigelsen for de lidt ældre på arbejdsmarkedet. Og det understøtter den generelle opfattelse af, at de lovgivningsbestemte tilbagetrækningsaldre er afgørende for tilbagetrækningstidspunktet og beskæftigelsen for de lidt ældre på arbejdsmarkedet. Beskæftigelsesvirkninger af udvalgte reformer i Danmark opsummering De netop gennemgåede eksempler på strukturreformer i Danmark viser, at en forøgelse af det effektive arbejdsudbud for udvalgte aldersgrupper relativt hurtigt har ført til øget beskæftigelse. Samtidig med at beskæftigelsesudviklingen generelt har været påvirket af konjunkturerne, er beskæftigelsesfrekvensen underliggende blevet øget for de aldersgrupper, der i ud- Finansredegørelse 214 Januar\n20 gangspunktet har haft en relativt lav beskæftigelse og som blandt andet derfor har været målet for særskilte reformer. De betragtede reformer har øget beskæftigelsesfrekvensen for såvel de unge som de lidt ældre på arbejdsmarkedet, samtidig med at beskæftigelsen generelt er steget frem til 28, jf. figur 5.2 og tabel 5.2. Der er således ikke tegn på, at den øgede erhvervsdeltagelse blandt henholdsvis de unge og de lidt ældre på arbejdsmarkedet har fortrængt beskæftigelsen for andre grupper. Fra 28 til 211 er beskæftigelsesfrekvensen for de årige faldet mere end for de andre aldersgrupper. Det hænger sammen med, at de unges erhvervsdeltagelse og beskæftigelse reagerer kraftigere på konjunkturudsving end andre grupper, jf. kapitel 3. Figur 5.2 Beskæftigelsesfrekvens for årige, Tabel 5.2 Beskæftigelsesfrekvens for årige Pct. Pct år 81, 84, 83,9 76, år 83,6 84,5 85,4 81, 5-54 år 78,1 81,3 82,8 79, år 67,9 7,9 79,1 76, 6-64 år 36,1 31,4 43,5 46, år 3-49 år 5-59 år 6-64 år (h. akse) Anm.: Beregningerne er ekskl. studerende. Kilde: Danmarks Statistik, RAS og egne beregninger. Nedsættelsen af folkepensionsalderen har omvendt bidraget til at reducere den samlede beskæftigelse. I den forbindelse skal det bemærkes, at folkepensionsalderen i medfør af velfærdsaftalen fra 26 og aftale om senere tilbagetrækning fra 211 igen hæves til 67 år og fremadrettet øges i takt med levetiden. Disse reformer vil således bidrage til fremadrettet at øge arbejdsudbuddet og beskæftigelsen for de ældre på arbejdsmarkedet. 5.5 Økonomiens tilpasning til øget arbejdsudbud I en velfungerende økonomi vil markedsmekanismerne sikre, at øget arbejdsudbud som følge af fx strukturreformer gradvist finder beskæftigelse. Det underbygges af den observerede sammenhæng mellem arbejdsudbud og beskæftigelse både historisk og på tværs af lande samt erfaringerne med tidligere reformer på det danske arbejdsmarked. Hvor hurtigt efterspørgslen og beskæftigelsen tilpasser sig ændringer i arbejdsudbuddet, afhænger overordnet set af strukturerne på arbejdsmarkedet (herunder lovgivning, aftalesy- 216 Finansredegørelse 214 Januar 214


Kvalitetsstandard. Serviceloven 95, stk. 2. Borgerstyret Personlig Assistance - PDF\nDownload "Kvalitetsstandard. Serviceloven 95, stk. 2. Borgerstyret Personlig Assistance"\n1 Kvalitetsstandard Serviceloven 95, stk. 2 Borgerstyret Personlig Assistance Godkendt i Byrådet den 26. februar 2013\n3 Kvalitetsstandard for: Borgerstyret Personlig Assistance efter Serviceloven 95 stk. 2 Indhold Beskrivelse 1. Hvad er ydelsens lovgrundlag? Lov om Social Service 95, stk Hvilket behov dækker Ydelsen dækker alle borgerens behov for praktisk hjælp og personlig pleje samt aflastning 3. Hvem har visitationskompetencen? 4. Hvem kan modtage Borgere, der Myndighedsafdelingen i Horsens Kommune Er fyldt 18 år Har en betydelig og varig nedsat funktionsevne Har behov for personlig hjælp og pleje og for støtte til løsning af nødvendige praktiske opgaver i hjemmet i mere end 20 timer ugentlig Har et begrænset behov for ledsagelse udenfor boligen Kan fungere som arbejdsleder, dvs. udvælge hjælpere til ansættelse, udarbejde jobbeskrivelser, lave vagtplaner for hjælperne, oplære nye hjælpere, afholde personalemøder og MUS - samtaler Kan fungere som arbejdsgiver, dvs. ansætte og afskedige hjælpere, herunder udarbejde de lovpligtige ansættelsesbeviser, udbetale løn, indberette skat og indbetale feriepenge og ATP Borgeren har mulighed for at overdrage arbejdsgiveransvaret til en nærstående, et firma eller en forening 5. Hvad er formålet med Formålet er at tilbyde borgeren en ordning med udgangspunkt i borgerens selvbestemmelse og egne ressourcer således at borgeren, trods en omfattende funktionsnedsættelse, får mulighed for at fastholde eller opbygge et selvstændigt liv. 6. Hvad er ydelsens omfang? Der udmåles et timetal til ansættelse af handicaphjælpere samt et samlet økonomisk tilskud til ordningen. Udmålingen foretages med udgangspunkt i Horsens Kommunes kvalitetsstandarder for praktisk hjælp og personlig pleje. Udmålingen fastsættes i forhold til: Hvor mange timer i døgnet borgeren skal have hjælp 3\n4 At ægtefæller hjælper inden for sædvanlige rammer At der kombineres med hjælp fra hjemmeplejen, såfremt borgeren selv ønsker det. Hvordan et evt. bistands- og plejetillæg indgår 7. Hvilke aktiviteter kan indgå i De ansatte handicaphjælpere kan bl.a. hjælpe med personlig hygiejne af- og påklædning toiletbesøg tandbørstning madlavning spisning tøjvask, rengøring og eventuelle andre gøremål i hjemmet Borgeren skal som arbejdsleder bl.a. udvælge hjælpere til ansættelse, udarbejde jobbeskrivelser lave vagtplaner for hjælperne, oplære nye hjælpere, afholde personalemøder afholde MUS - samtaler Hvis borgeren er arbejdsgiver, skal denne bl.a. ansætte og afskedigelse af hjælpere, herunder udarbejde de lovpligtige ansættelsesbeviser udbetale løn indberette skat indbetale feriepenge og ATP Hvis borgeren selv eller en nærstående er arbejdsgiver, tilbyder kommunen at varetage lønudbetaling mv.. 8. Hvilke aktiviteter indgår ikke i Ledsagelse udenfor hjemmet, der forudsættes dækket gennem en ledsagerordning jf. Lov om Social Service 97. Hjælp til at varetage arbejdsfunktioner Større håndsrækninger som fx hovedrengøring, havearbejde, malerarbejde og andre større vedligeholdelsesarbejder indgår ikke i ydelsen 9. Hvem leverer ydelsen og kompetencekrav til leverandøren. Borgeren ansætter selv sine hjælpere. Hjælperne skal være fyldt 18 år og der stilles ingen krav 4\n5 til hjælperens uddannelse. 10. Er der valgmulighed mht. leverandør. 11. Hvordan følges op på Borgeren har mulighed for at vælge en nærtstående, en forening eller et privat firma til at varetage arbejdsgiverrollen. Der afholdes opfølgningsmøde for nye BPA-ordninger efter 3 måneder. Herefter følges op på ordningen 1 gang årligt. Den, der varetager arbejdsgiveropgaven eller arbejdslederopgaven skal lave et årligt regnskab, der omfatter en opgørelse over udmålte og forbrugte timer. Kommunen skal selv udarbejde regnskab, hvis den varetager lønadministrationen. Kommunen fører løbende tilsyn med ordningen for at sikre, at den fungerer efter hensigten. 12. Hvad koster Borgeren modtager et samlet økonomisk tilskud til ordningen. Tilskuddet dækker aflønning af hjælpere i forhold til det udmålte timetal. Derudover udmåles et tilskud til hjælperelaterede udgifter, hvis ikke dette dækkes af et evt. plejetillæg. Hvis borgeren har overdraget arbejdsgiveransvaret til en forening eller et privat firma, udmåles et tilskud hertil. Se nærmere om udmåling af tilskud i Horsens Kommunes håndbog for BPA. 13. Klagevejledning Der kan klages over afgørelsen. Klagefristen er 4 uger fra modtagelsen af afgørelsen. Klagen indsendes til: Myndighedsafdelingen Rådhustorvet Horsens Når klagen er modtaget, revurderes afgørelsen. Såfremt afgørelsen fastholdes videresender Myndighedsafdelingen klagen til: Ankestyrelsen Aalborg 7998 Statsservice Mail: Telefon:


En Cesilds Tilværelse: Verdens bedste rugbrød\nJeg synes, det er ved at være på tide at give jer opskriften - eller i hvert fald fremgangsmåden - på det rugbrød, jeg plejer at bage. Det er min far og hans kærestes opskrift, som jeg har udvidet lidt. Her er lige et mindre godt billede, men hvor er det svært at tage billede af noget, der er inde i en ovn!\nCa. 2 dl surdej\n1 hvidtøl (fx nisseøl - de kan stadig fås!)\nKerner efter smag\nMan kan selv variere mængden og ingredienserne efter smag - det bliver altid et nyt rugbrød! Men jeg kan godt lide mange kerner, havregryn, ikke for meget hvedemel og så en nisseøl - det er rigtig godt! Hvis man ikke bruger hvidtøl (eller noget andet sødt), er det en god idé at putte lidt sirup eller sukker i.\nSurdejen laver man af rugmel og et surmælksprodukt. Man kan bare lave en halv liter dej eller mindre. Så lader man den stå et par dage i køleskab - og så er den klar til brug!\nSurdejen blandes op med øllen, indtil den er helt opløst. Derefter blandes mel og kerner og fx havregryn i. Dejen skal være ret våd, især hvis man bruger kerner, der skal blødes op først (det står på posen). Hvis man lader dejen være meget våd, behøver man ikke koge kernerne, eller hvad der nu ellers står på posen. Nu tager man 2-3 dl surdej fra og stiller i køleskabet. Den er til næste rugbrød - eller til nogen andre, der lige mangler en surdej :) man kan også sagtens tage to portioner fra.\nSå skal dejen hæve i hele 16 timer. Cirka midt i hævetiden, eller bare når man har tid, tilsættes lidt mere mel, vand og salt. Derefter hældes dejen i en smurt rugbrødsform. Man kan godt drysse lidt "pynt" - fx havregryn eller sesam på nu, hvor dejen stadig er forholdsvis våd og tager imod det.\nNår de 16 timer er gået, skal brødet i en forvarmet ovn på 150 C og bages i 2 timer. Derefter tages brødet ud, og man tjekker lige om skorpen ikke er alt for blød - ellers kan man bage det lidt længere tid. Evt. kan man tage det ud af formen og bage det direkte på en rist i ovnen. Husk bare at sørge for, at brødet ikke falder sammen eller gå i stykker. Du har jo brugt lang tid på det!\nNår brødet er helt færdigbagt, tages det ud af ovnen og pakkes ind i et viskestykke. Her skal det ligge indtil det er helt køligt, og derefter pakkes det ind i en plastikpose. Hvis man er lidt plastik-forskræmt, kan man pakke brødet i posen med viskestykket rundt om. Så slipper man for giftstofferne fra posen, nemlig. Derefter skal brødet altså ligge til næste dag, før man må skære i det - ellers kan det risikere at være meget klægt eller falde sammen.\nBrødet holder sig friskt og godt i helt op til 2 uger - og så smager det bare virkelig godt :)\nDet er stadig tidligt mørkt, men så er det godt man har blomster i vindueskarmen :)\nJeg fandt flere Salmiakki-produkter på færgen hjem fra Tyskland! (red.: Chokolade med lakrids)\nIndsendt af Cecilie L. kl. 18.21\nEtiketter: madglæde, opskrifter, rugbrød\nVirkelig mange spanske skridt\nEn kop kaffe til min sofa\nTorsdage slår onsdage


Europæisk bekymring i Kina | Berlingske Business\nEuropæisk bekymring i Kina\nTirsdag d. 08. september 2015, kl. 21.00\nJörg Wuttke er kendt for direkte tale, og tirsdag havde han en lang dosmerseddel med til den kinesiske regering. Foto: Rolex Dela Pena/EPA\nDet europæiske handelskammer i Beijing efterlyser mere mod fra den kinesiske ledelse og turbo på de økonomiske reformer. Stadig flere virksomheder i Kina melder om faldende salgstal.\nAf Lasse Karner, Berlingskes korrespondent i Kina\nDer er noget befriende ved at høre tyske Jörg Wuttke tale. Der er ikke så mange dikkedarer. Han holder sig på afstand af de skåltaler, der ellers flyder i stride strømme fra mangt en jubeloptimistisk konsulent eller konfliktsky diplomat i den kinesiske hovedstad. CVet består af tunge stillinger i europæiske industrigiganter og sammenlagt omkring 30 års erfaring på kinesisk grund. En ballast der kommer ham til gode i rollen som formand for det europæiske handelskammer i Kina.\nHvad enten det skyldes hans erfaring, sindelag eller noget helt tredje, så har Jörg Wuttke det med at sige tingene uden det store omsvøb. Sidste år trak det overskrifter, da han erklærede, at de gyldne tider for udenlandske forretningsdrivende i Kina lakkede mod enden. Det var i forbindelse med præsentationen af handelskammerets årlige analyse af den kinesiske økonomi. I går var Jörg Wuttke atter på talerstolen – denne gang for at lancere 2015-udgaven.\nLÆS MERE : ECB pumper penge ud – men aktierne falder\nRapporten er en sag på 440 sider udarbejdet af 37 arbejdsgrupper bestående af repræsentanter fra de 1.800 medlemsvirksomheder. En sektorspecifik gennemgang af tingenes tilstand set fra Europa og tilført 800 anbefalinger til den kinesiske regering. Et bedre overblik over, hvordan udenlandske virksomheder ser udviklingen på det kinesiske marked, findes næppe. Men særligt opmuntrende læsning er det ikke. Det kinesiske reformprogram er gået ned i tempo, lyder en af konklusionerne.\nTil trods for Kommunistpartiets klare udmelding om nødvendigheden af reformer, der blev lagt frem efter et stort topmøde i partiet for to år siden, har det været småt med handling.\n»Jeg er meget bekymret for, at momentum for reformer er tabt,« udtalte Jörg Wuttke.\nBureaukrati og interessekonflikter er de mest oplagte forklaringer. Men også den kinesiske ledelses politik på helt andre områder spiller ind. En flere år lang indsats mod korruption har sendt rystelser gennem det kinesiske embedsmandsværk og utvivlsomt sat mange processer i stå.\nKombineret med en aftagende BNP-vækst har det fået stemningen blandt handelskammerets medlemmer til at dale. Færre end tidligere forventer at udvide deres kinesiske forretning, mens flere planlægger besparelser. Selv i nogle af de brancher, der over de seneste godt 30 år har oplevet mest fremgang, er der tale om nye tider. Volkswagen tjener fortsat mange penge i Kina, men salget dykkede i årets første seks måneder – det er ikke sket i ti år.\nSet fra Danmark er der grund til at glædes over, at eksporten stadig vokser støt. Hele 20 pct. er vareeksporten til det kinesiske fastland steget med i det første halvår. Godt hjulpet på vej af et imponerende comeback af Kopenhagen Fur, der har indhentet et stort prisfald på minkskind ved at skrue op for antallet af solgte skind.\nMen én ting er eksporten. Noget andet er virkeligheden for de danske virksomheder, der befinder sig i Kina og producerer til det kinesiske marked. Ikke overraskende har afmatningen i den kinesiske byggebranche haft konsekvenser for danske firmaer som Grundfos og Danfoss, der begge kæmper for at fylde ordrebøgerne.\nLÆS MERE : Globalt aktieindeks har tabt 25.820.127.800.000 kroner på en uge\nMere foruroligende er det, at også virksomheder, der henvender sig til de mere og mere købestærke kinesiske forbrugere, ligeledes er kommet i modvind. Arlas samlede omsætning i Kina faldt i årets første seks måneder med 12 pct., hvilket har fået koncernen til at opgive målet om at omsætte for 3,5 mia. kr. i Kina i 2017. Også for Novo Nordisks kinesiske insulineventyr er der tilbagegang. Den danske medicinalproducent mister markedsandele og har i årets første måneder ikke oplevet den samme vækst i salget som tidligere.\nDanske solstrålehistorier i Kina findes der stadig – Lego er et af de bedste eksempler for tiden – men der er blevet længere imellem dem.\nListen med anbefalinger fra det europæiske handelskammer til den kinesiske regering er som nævnt alenlang. En mindre rolle til staten, reformer af den finansielle sektor og en bedre implementering af landets love er blot nogle af hovedpunkterne.\n»For den kinesiske ledelse er det mest presserende nu at finde ud af, hvordan man kommer videre med de lovede reformer, der kan rette op på en økonomi i ubalance og løse de systemiske problemer, der risikerer at afspore den økonomiske transformation. Kort sagt, Kinas ledelse har brug for modet til at skabe forandring,« opsummerede Jörg Wuttke.


Lejlighed A2+1 Njivice 2965 - Ferie, Rejser, Lejligheder Kroatien, Feriebolig\nLejlighed A2+1 2965\nBeboelsesenhed ID: 2965\nInfo: Satellit-TV, Stroelse er udgivet en gang om ugen, Kæledyr er tilladt, men tjek før, 2 små håndklæde pr person pr uge, komfur, køleskab, Bestik.\nSovevarelse: Double, Fransk seng, laminat.\nDagligstue: Stue, spisestue og kokken er et varelse, tabel for fodevarer og stole til alle personer, en ekstra seng at sove pa sofaen, med terrasse, laminat.\nKokken: Tabel for fodevarer og stole til alle personer, redskaber til at spise og lave mad, bestik, osv. er placeret i lejlighed, klud vasker radighed, komfur, ovn, koleskab og fryser i en, Spine vand er godt for drikkevand, varmt vand, maskine til madlavning med kaffe-filter filtre.


• Bedste Sort Baret ⇒ Se webshops\nAdskillige online forhandlere frembyder efterhånden en lang række forskellige former for fragt. Den mest anvendte er i dag at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv afhenter varerne når der er tid til det. Leveringsmetoden er nemlig ualmindeligt fremkommelig, samt desuden tilmed den mest betalelige leveringsmåde ved køb af Sort Baret.\nDu burde tillige beslutte dig for at få pakken bragt til din private bopæl eller til dit arbejdes adresse. Leveringsformen viser sig godt nok en tand mindre prisbillig, men ydermere vældig fleksibel. Den mindst kostelige leveringsmulighed er uden tvivl selv at hente pakken, men den mulighed er betinget af at du befinder dig tæt på e-butikkens adresse.\nFragtperioden på er naturligvis yderst aktuel forudsat du absolut skal bruge din pakke om få sekunder, og derfor er det faktisk væsentligt at vi kontrollerer leveringstidspunktet på den pågældende vare.\nTemmelig mange netbutikker giver løfte om 1 dags fragt på deres bedst sælgende varer, eksempelvis Sort Baret, men som trods alt er påkrævet at bestillingen realiseres inden et fast klokkeslæt, så at de sandsynligvis kan nå at få varerne ordnet forinden personalet har fyraften.\nNogle enkelte online virksomheder yder gratis fragt, men i reglen afkræver det at man aftager for en fastsat pris. Alternativt skulle man gribe den mindst kostelige leveringstype, som i mange tilfælde – ligegyldigt om man opholder sig nær Vejle, Hobro eller Aars – er at få fragtfirmaet til at bringe dine produkter til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være i høj grad simpelt for folk at finde de bedste priser hos forskellige online forretninger, og til gengæld har flere butikker på nettet været presset til at at trykke prisniveauet på specielt deres bedst i test produkter – til børn, lige så vel som til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange sikre levering uden gebyr.\nTil gengæld kan det til hver en tid blive smart at checke et par e-forhandlere efter tilbud på Sort Baret før du gennemfører din bestilling, så du er skråsikker på at opnå den mest attraktive pris.\nMan bør imidlertid være så påvagt, at ifald en online virksomhed tilbyder deres produkter for en udsalgspris der er utrolig billig, så bør det undertiden være et bevis på en uægte online forretning. Handler med kort er i hvert fald inkluderet i en ordning, der begunstiger dig som køber overfor fup online forretninger.\nVi slår generelt et slag for køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du drage fordel af en afbetalingsløsning fra for eksempel ViaBill, såfremt du gerne vil afdrage omkostningerne af flere omgange.\nInden nogen handler hos en online butik kan de ideelt set kigge på butikkens forretningsvilkår, men det er bare en tidskrævende opgave.\nEt alternativt forslag er at finde ud af om online butikken er e-mærket medlem, fordi det længe har været en indikation om at internet forretningen forsvarer dansk lovgivning, foruden at online forhandleren tit overværes af jurister som har den nødvendige knowhow om de gældende love. Dette er desuden din genvej til support, for så vidt du skulle få besvær i forbindelse med din handel.\nTilmed er det fornuftigt at man er påpasselig med de mest vitale vilkår der er gældende for ordren, eksempelvis den bytteret e-forhandleren bruger. I den relation er det tilmed vigtigt, at man til enhver tid bevarer sin faktura e-mail, således man senere kan vidne om sin ordre af Sort Baret, om man skal købe en gave til en herre eller dame.\nTrustpilot fører til i højeste grad relevante løsninger til at tolke adskillige tidligere konsumenters opfattelser og herved er det at foretrække, at du udforsker webshoppens ratings af Sort Baret før du færdiggør din shopping.\nFacebook medfører ydermere ret relevante chancer for at få kendskab til netbutikkens kundefokus. Foruden det møder vi mange online forretninger hvor du kan afgive en vurdering af virksomhedens service, hvilket tilmed kan udnyttes til at fornemme hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af annoncer. Vi har tætte samarbejder med forskellige e-firmaer hvori vi præsenterer virksomhedernes varer, og tager godtgørelse under forudsætning af at de personer vi sender videre laver et indkøb.\nFakta om tilbud og internet butikker værnes om hyppigt, men vi kan ikke give garantier imod justeringer der måtte være implementeret siden vi sidst opdaterede de viste oplysninger.


Hesketh Crescent Apartment i Torquay til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n4a Hesketh Crescent, Torre, Torquay, Storbritannien, TQ12LJ - Se på kort\nVil du vide mere om Hesketh Crescent Apartment?\nMere om Hesketh Crescent Apartment\nHesketh Crescent Apartment har en fremragende beliggenhed i Torre og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Torquay. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Torquay. Trådløst internet i fællesområder, parkering, restaurant, bar er blot nogle af de faciliteter der adskiller Hesketh Crescent Apartment fra andre hoteller i byen.\nTræd ind i et af 1 imødekommende værelser og glem hverdagens stress med det brede udvalg af bekvemmeligheder. På nogle af værelserne kan man finde fladskærms-TV, trådløst internet (medfølger), boblebadekar, ikke-rygerværelser, opvarmning. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet fitnesscenter, sauna, udendørs pool, indendørs pool, spa. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Hesketh Crescent Apartment til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Torquay.