MHP Byg ApS CVR-nr Bundgårdsvej Aalborg. Årsrapport PDF Free Download\nDownload "MHP Byg ApS CVR-nr Bundgårdsvej Aalborg. Årsrapport 2015"\n1 Deloitte Statsautoriseret Revisionspartnerselskab CVR nr Gøteborgvej Aalborg SV Telefon Telefax MHP Byg ApS CVR-nr Bundgårdsvej Aalborg Årsrapport 2015 Godkendt på selskabets generalforsamling, den Dirigent Navn: Erik Bent Hansen Medlem af Deloitte Touche Tohmatsu Limited\n2 MHP Byg ApS Indholdsfortegnelse Side Virksomhedsoplysninger 1 Ledelsespåtegning 2 Den uafhængige revisors erklæringer 3 Ledelsesberetning 4 Anvendt regnskabspraksis 5 Resultatopgørelse for Balance pr Egenkapitalopgørelse for Noter 12 llarsen/ :36/no info/mstc_e Excel BC 2015 DPT 2/E Status II: 0\n3 Vir ksomhedsoplysninger MHP Byg ApS 1 Virksomhedsoplysninger Virksomhed MHP Byg ApS Bundgårdsvej Aalborg CVR-nr.: Hjemsted: Aalborg Regnskabsår: Direktion Lisbeth Simonsen Pelle, direktør Erik Bent Hansen, direktør Revisor Deloitte Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Gøteborgvej Aalborg SV\n4 Ledelsespåtegning MHP Byg ApS 2 Ledelsespåtegning Direktionen har dags dato behandlet og godkendt årsrapporten for regnskabsåret for MHP Byg ApS. Årsrapporten aflægges i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af virksomhedens aktiver, passiver og finansielle stilling pr samt af resultatet af virksomhedens aktiviteter for regnskabsåret Ledelsesberetningen indeholder efter vores opfattelse en retvisende redegørelse for de forhold, beretningen omhandler. Årsrapporten indstilles til generalforsamlingens godkendelse. Aalborg, den Direktion Lisbeth Simonsen Pelle direktør Erik Bent Hansen direktør\n5 MHP Byg ApS 3 Den uafhængige revisors erklæringer Den uaf hængige revisors er klæringer Til kapitalejerne i MHP Byg ApS Påtegning på årsregnskabet Vi har revideret årsregnskabet for MHP Byg ApS for regnskabsåret , der omfatter anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance, egenkapitalopgørelse og noter. Årsregnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser for nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for virksomhedens udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af virksomhedens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation af årsregnskabet. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stilling pr samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Udtalelse om ledelsesberetningen Vi har i henhold til årsregnskabsloven gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget yderligere handlinger i tillæg til den udførte revision af årsregnskabet. Det er på denne baggrund vores opfattelse, at oplysningerne i ledelsesberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet. Aalborg, den Deloitte Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Lars Birner Sørensen statsautoriseret revisor CVR-nr\n6 Ledelsesberetning MHP Byg ApS 4 Ledelsesberetning Hovedaktivitet Selskabets formål er facilitering af virksomheder, der beskæftiger sig med udlejning af fast ejendom, og anden investeringsvirksomhed og hermed efter direktionens skøn beslægtet virksomhed. Udvikling i aktiviteter og økonomiske forhold Årets resultat udviser i år et underskud på 81 t. mod et overskud på 105 t. i Begivenheder efter balancedagen Der er fra balancedagen og frem til i dag ikke indtrådt forhold, som forrykker vurderingen af årsrapporten.\n7 MHP Byg ApS 5 Anvendt regnskabspraksis Anvendt regnskabspraksis Regnskabsklasse Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabslovens bestemmelser for regnskabsklasse B med tilvalg af enkelte bestemmelser for regnskabsklasse C. Årsregnskabet er aflagt efter samme regnskabspraksis som sidste år. Generelt om indregning og måling Aktiver indregnes i balancen, når det som følge af en tidligere begivenhed er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde virksomheden, og aktivets værdi kan måles pålideligt. Forpligtelser indregnes i balancen, når virksomheden som følge af en tidligere begivenhed har en retlig eller faktisk forpligtelse, og det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå virksomheden, og forpligtelsens værdi kan måles pålideligt. Ved første indregning måles aktiver og forpligtelser til kostpris. Måling efter første indregning sker som beskrevet for hver enkelt regnskabspost nedenfor. Ved indregning og måling tages hensyn til forudsigelige risici og tab, der fremkommer, inden årsrapporten aflægges, og som be- eller afkræfter forhold, der eksisterede på balancedagen. I resultatopgørelsen indregnes indtægter, i takt med at de indtjenes, mens omkostninger indregnes med de beløb, der vedrører regnskabsåret. Resultatopgørelsen Bruttofortjeneste eller -tab Bruttofortjeneste eller -tab omfatter nettoomsætning samt eksterne omkostninger. Nettoomsætning Nettoomsætning ved salg af tjenesteydelser indregnes i resultatopgørelsen, såfremt levering og risikoovergang til køber har fundet sted inden årets udgang. Andre driftsindtægter Andre driftsindtægter omfatter indtægter i forbindelse med afståelse af anlægsaktiver. Andre eksterne omkostninger Andre eksterne omkostninger omfatter omkostninger, der vedrører virksomhedens primære aktiviteter, herunder distribution, salg, reklame, administration, lokaler, tab på debitorer og operationelle leasingomkostninger mv.\n8 MHP Byg ApS 6 Anvendt regnskabspraksis Af- og nedskrivninger Af- og nedskrivninger af materielle anlægsaktiver består af regnskabsårets af- og nedskrivninger opgjort ud fra henholdsvis de fastsatte restværdier og brugstider for de enkelte aktiver og gennemførte nedskrivningstest og af gevinster og tab ved salg af materielle anlægsaktiver. Andre driftsomkostninger Andre driftsomkostninger omfatter omkostninger af sekundær karakter set i forhold til virksomhedens hovedaktivitet og udgør tab ved afhændelse af driftsmidler. Andre finansielle omkostninger Andre finansielle omkostninger består af renteomkostninger, herunder renteomkostninger til tilknyttede virksomheder. Skat Årets skat, der består af årets aktuelle skat og ændring af udskudt skat, indregnes i resultatopgørelsen med den del, der kan henføres til årets resultat, og direkte på egenkapitalen med den del, der kan henføres til posteringer direkte på egenkapitalen. Selskabet er sambeskattet med alle tilknyttede danske virksomheder. Den aktuelle danske selskabsskat fordeles mellem de sambeskattede virksomheder i forhold til disses skattepligtige indkomster (fuld fordeling med refusion vedrørende skattemæssige underskud). Balancen Materielle anlægsaktiver Andre anlæg, driftsmateriel og inventar måles til kostpris med fradrag af akkumulerede af- og nedskrivninger. Kostprisen omfatter anskaffelsesprisen, omkostninger direkte tilknyttet anskaffelsen og omkostninger til klargøring af aktivet indtil det tidspunkt, hvor aktivet er klar til at blive taget i brug. Afskrivningsgrundlaget er kostpris med fradrag af forventet restværdi efter afsluttet brugstid. Der foretages lineære afskrivninger baseret på følgende vurdering af aktivernes forventede brugstider: Andre anlæg, driftsmateriel og inventar 5 år Der forventes ingen restværdier efter afsluttet brugstid. Materielle anlægsaktiver nedskrives til genindvindingsværdi, hvis denne er lavere end den regnskabsmæssige værdi.\n9 MHP Byg ApS 7 Anvendt regnskabspraksis Tilgodehavender Tilgodehavender måles til amortiseret kostpris, der sædvanligvis svarer til nominel værdi, med fradrag af nedskrivninger til imødegåelse af forventede tab. Udskudt skat Udskudt skat indregnes af alle midlertidige forskelle mellem regnskabsmæssige og skattemæssige værdier af aktiver og forpligtelser, hvor den skattemæssige værdi af aktiverne opgøres med udgangspunkt i den planlagte anvendelse af det enkelte aktiv. Udskudte skatteaktiver, herunder skatteværdien af fremførselsberettigede, skattemæssige underskud, indregnes i balancen med den værdi, aktivet forventes at kunne realiseres til, enten ved modregning i udskudte skatteforpligtelser eller som nettoskatteaktiver. Periodeafgrænsningsposter Periodeafgrænsningsposter indregnet under aktiver omfatter afholdte omkostninger, der vedrører efterfølgende regnskabsår. Periodeafgrænsningsposter måles til kostpris. Likvide beholdninger Likvide beholdninger omfatter bankindeståender. Andre finansielle forpligtelser Andre finansielle forpligtelser måles til amortiseret kostpris, der sædvanligvis svarer til nominel værdi.\n10 Resultatopgørelse for 2015 MHP Byg ApS 8 Resultatopgørelse for 2015 Note t. Bruttofortjeneste Af- og nedskrivninger (89.948) (67) Andre driftsomkostninger (63.000) 0 Driftsresultat (95.042) 166 Andre finansielle omkostninger 1 (8.415) (36) Resultat af ordinære aktiviteter før skat ( ) 130 Skat af ordinært resultat (25) Årets resultat (80.840) 105 Forslag til resultatdisponering Overført resultat (80.840) 105 (80.840) 105\n11 Balance pr MHP Byg ApS 9 Balance pr Note t. Andre anlæg, driftsmateriel og inventar Materielle anlægsaktiver Anlægsaktiver Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser Tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder 0 22 Udskudt skat Periodeafgrænsningsposter Tilgodehavender Likvide beholdninger Omsætningsaktiver Aktiver\n12 MHP Byg ApS 10 Balance pr Note t. Virksomhedskapital Overført overskud eller underskud Egenkapital Leverandører af varer og tjenesteydelser Gæld til tilknyttede virksomheder Anden gæld Kortfristede gældsforpligtelser Gældsforpligtelser Passiver Eventualforpligtelser 6 Pantsætninger og sikkerhedsstillelser 7\n13 Egenkapitalopgørelse for 2015 MHP Byg ApS 11 Egenkapitalopgørelse for 2015 Virksomhedskapital Overført overskud eller underskud I alt Egenkapital primo Årets resultat 0 (80.840) (80.840) Egenkapital ultimo\n14 Noter ### MHP Byg ApS 12 Noter t. 1. Andre finansielle omkostninger Finansielle omkostninger fra tilknyttede virksomheder Øvrige finansielle omkostninger t. 2. Skat af ordinært resultat Ændring af udskudt skat (22.617) 38 Regulering vedrørende tidligere år 0 (29) Effekt af ændrede skattesatser 0 16 (22.617) 25 Andre anlæg, driftsmateriel og inventar 3. Materielle anlægsaktiver Kostpris primo Tilgange Afgange ( ) Kostpris ultimo Af- og nedskrivninger primo ( ) Årets afskrivninger (89.948) Tilbageførsel ved afgange Af- og nedskrivninger ultimo ( ) Regnskabsmæssig værdi ultimo Periodeafgrænsningsposter Periodeafgrænsningsposter indregnet under aktiver udgør forudbetalte omkostninger til periodisering i kommende regnskabsår.\n15 ### MHP Byg ApS 13 Noter Pålydende værdi Nominel værdi Antal 5. Virksomhedskapital Anpartskapital , Eventualforpligtelser Selskabet indgår i sambeskatning med LPEH ApS som administrationsselskab. Selskabet hæfter fra og med regnskabsåret 2013 for indkomstskatter mv. for de sambeskattede selskaber og fra og med 1. juli 2012 ligeledes for eventuelle pligter til at indeholde kildeskat på renter, royalties og udbytter for de sambeskattede selskaber. Hæftelsen udgør i begge tilfælde dog højst et beløb svarende til den andel af kapitalen i selskabet, der ejes direkte eller indirekte af det ultimative moderselskab. 7. Pantsætninger og sikkerhedsstillelser ### Ingen.


Thalassemias er nedarvede blodsygdomme. “Arvelige” betyder, at de er gået i arv fra forældre til børn gennem gener.\nThalassemias får kroppen til at gøre mindre sunde røde blodlegemer og mindre hæmoglobin end normalt. Hæmoglobin er en jern-rig protein i de røde blodlegemer. Det transporterer ilt til alle dele af kroppen. Det indebærer også kuldioxid (en røggas) fra kroppen til lungerne, hvor det er udåndede.\nFolk, der har thalassemias kan have let eller svær anæmi. Denne betingelse er forårsaget af en lavere end normalt antal røde blodlegemer eller ikke nok hæmoglobin i de røde blodlegemer.\n* Thalassemias er nedarvede blodsygdomme. "Arvet" betyder, at de er gået i arv fra forældre til børn.\n* Thalassemias får kroppen til at gøre mindre sunde røde blodlegemer og mindre hæmoglobin end normalt.\n* Folk, der har thalassemias kan have let eller svær anæmi. Denne betingelse er forårsaget af en lavere end normalt antal røde blodlegemer eller ikke nok hæmoglobin i de røde blodlegemer.\n* De to hovedtyper af thalassemia er alfa thalassæmi og beta thalassæmi. Der er forskellige former for hver type.\n* Thalassemias opstår, når de gener, der styrer produktionen af hæmoglobin mangler eller ændres. Din krop vil ikke virke korrekt, hvis dine røde blodlegemer ikke gør nok sundt hæmoglobin.\n* Familie historie og herkomst er de to risikofaktorer for thalassemias. Hvis dine forældre har savnet eller ændret hæmoglobin beslutningsproces gener, du kan have thalassemia. Thalassemias forekomme oftest blandt folk i den italienske, Græsk, Middle Eastern, Diskussioner, og afrikansk afstamning.\n* Tegn og symptomer på thalassemias skyldes manglende ilt i blodet. De kan omfatte mild til svær anæmi; bremset væksten og forsinket pubertet; knogleproblematikken; og udvidede milt, leveren, eller hjerte; en bleg og mat udseende; dårlig appetit; mørk urin; og gulsot (en gullig farve i huden eller hvide i øjnene). Symptomer afhænger af, hvilken type thalassæmi du har. Silent luftfartsselskaber har ingen symptomer.\n* Læger diagnosticere thalassemias bruge blodprøver, herunder en komplet blodtælling og særlige hæmoglobin tests. Prænatal tests kan vise, om et ufødt barn har thalassæmi og hvor alvorlig er det sandsynligt, at.\n* Folk, der har mild thalassæmi har ofte brug for lidt eller ingen behandling. Der er tre standard behandlinger for moderat og svær form for thalassemia. Disse omfatter blodtransfusioner, jern chelatbehandling, og folinsyre kosttilskud.\n* Bedre behandlinger nu muligt for folk, der har moderat og svær thalassemias at leve meget længere. Som en følge, disse mennesker skal klare komplikationer af sygdommen, der udvikles over tid. Komplikationer omfatter hjerte-og leversygdomme, infektioner, osteoporose, og andre problemer.\n* Thalassemias ikke kan forhindres, fordi de er arvet. Men, disse blodsygdomme kan findes før fødslen gennem prænatal test.\n* Leve med thalassæmi kan være udfordrende, men flere strategier kan hjælpe dig med at klare. Følg lægens behandlingsplan, får løbende lægebehandling, træffe foranstaltninger til at holde sig sund, og søge hjælp og støtte.


Rapport over Videnscenter for Socialpsykiatris recovery-forprojekt, marts - juli PDF\nRapport over Videnscenter for Socialpsykiatris recovery-forprojekt, marts - juli 2002\nDownload "Rapport over Videnscenter for Socialpsykiatris recovery-forprojekt, marts - juli 2002"\n1 Rapport over Videnscenter for Socialpsykiatris recovery-forprojekt, marts - juli 2002 Af Pernille Jensen\n2 Indhold Forord s Opsummering og anbefalinger s Opsummering s Anbefalinger s Derfor fokus på recovery s Hvad vil recovery sige? s Hvor mange kommer sig? s Vigtige faktorer for at komme sig s Internationale erfaringer s Recovery-orienteret indsats s Eksempler på praktiske erfaringer og modeller s Diskussion s. 30 Bilag s. 34 I. International søgning af Brigid Clarke s. 34 Registrering efter emne: s. 35 Alfabetisk liste: s. 41 II. Forprojektets formål, metode og afgrænsning s. 58 III. Referencepersoner s. 61 IV. Øvrig litteratur s. 63 2\n3 Forord Denne rapport er en opsamling af et forprojekt om recovery iværksat af Videnscenter for Socialpsykiatri. Projektet er forløbet fra marts til juli 2002 og havde primært til formål at etablere et grundlag for bestyrelsens beslutninger om kommende aktiviteter på recovery-området. For nærmere beskrivelse af forprojektets formål, metode og afgrænsning, se bilag II. Med rapporten fremlægger Videnscenteret væsentlig international dokumentation for recovery og giver et første indblik i den internationale diskussion om begrebet og dets betydning for praksis, såvel inden for behandling som inden for støtte og rehabilitering. Den præsenterer bud på hvad recovery-perspektivet indebærer, og hvilke udfordringer det rejser - for brugere/patienter, for pårørende og for professionelle. Rapporten blev, sammen med et forslag til handleplan og idékatalog, behandlet på Videnscenterets bestyrelsesseminar d august og danner grundlag for Videnscenterets fortsatte arbejde med recovery. Den foreliggende rapport skal ikke betragtes som en afslutning eller som den endelige sandhed om recovery. Den er et foreløbigt dokument som først og fremmest skal opfattes som et oplæg til en fortsat og nødvendig debat. Det er således Videnscenterets klare håb at den fremlagte dokumentation og diskussion vil kunne fungere som afsæt for bl.a. en tværfaglig og tværsektoriel, fordomsfri dansk debat om emnet. Vi inviterer med rapporten til den diskussion og dialog som vi finder er påkrævet hvis vi i en dansk kontekst skal kunne tage kvalificeret stilling til hvorvidt og hvordan recovery-perspektivet kan bidrage til udviklingen på feltet. Rapporten er, bortset fra bilag I, udarbejdet af undertegnede som har været knyttet til forprojektet som ansvarlig. Den omfattende, internationale litteratursøgning som findes i bilag I, er foretaget af Brigid Clarke, der har været knyttet til centeret i foråret God læselyst! Pernille Jensen Videnscenter for Socialpsykiatri 3\n4 1. Opsummering og anbefalinger 1.1. Opsummering Recovery, eller det at komme sig efter alvorlig sindslidelse, foregår i langt større omfang end tidligere antaget. En omfattende dokumentation, blandt andet i form af store internationale undersøgelser af patientgrupper som er blevet fulgt gennem flere årtier, er endnu meget lidt kendt i den danske offentlighed og blandt de mennesker som enten personligt eller fagligt er i berøring med sindslidelser. Siden 70'erne, og i voldsomt stigende omfang op gennem 90'erne, er recovery blevet den internationale betegnelse for en bevægelse som sætter håbet om at komme sig i fokus. Nyorienteringen, som har fået godt fat internationalt, udspringer dels af brugerbevægelsen og dels af forskning og opsamlet erfaring omkring psykosocial rehabilitering som er den internationale betegnelse for den indsats vi i Danmark har kaldt socialpsykiatri. Gennem de seneste årtier er indhøstet erfaring og opnået evidens om hvilke faktorer der henholdsvis fremmer og hæmmer recovery, og grundelementerne i hvordan man kan tilrettelægge en recovery-orienteret indsats i såvel behandling som støtte og rehabilitering, begynder at tegne sig. En række lande, stater, regioner og områder har allerede gennem adskillige år haft recovery som pejlemærke for indsatsen, og erfaringerne opsamles og diskuteres internationalt i forskningslitteratur, på konferencer osv. For at kunne afgøre om og hvordan recovery-perspektivet kan inspirere i en dansk sammenhæng, er der behov for koordinerede og gennemtænkte aktiviteter på tre hovedfelter: Holdning og viden: Der er brug for at den eksisterende viden om recovery gøres bredt tilgængelig som udgangspunkt for en åben dialog der omfatter alle interessenter: Brugerne og de pårørende såvel som politikere, planlæggere, beslutningstagere og praktikere i både behandlings- og socialpsykiatri. Fordybelse: Der er brug for at uddybe vores forståelse af recovery og at udvikle specifik viden om recovery i sammenhæng med aktuelle danske samfundsforhold. Der er brug for forskning og undersøgelser som forholder sig til recovery i forhold til dansk praksis inden for psykiatrisk behandling og socialpsykiatri, i forhold til uddannelse, beskæftigelse, bolig, holdninger i befolkningen m.m. Praksis: Der er dels brug for systematisk at indsamle viden om recovery fra brugere, pårørende og professionelle, og dels for at iværksætte konkrete projekter og forsøg på at arbejde recovery-orienteret og evaluere disse i sammenligning med hidtidig praksis. 4\n5 De konkrete anbefalinger på disse tre hovedfelter gennemgås kort i næste afsnit, og kan læses mere uddybende beskrevet i Forslag til handleplan og idékatalog som udsendes separat til bestyrelsen Anbefalinger Overordnet er der på recovery-området brug for at lytte langt mere systematisk til brugernes erfaring om hvad der hjælper dem med at komme sig og hvad der ikke gør. Udvikling af mere præcise og operationelle definitioner på recovery er en kompliceret opgave som formentlig må løses både gennem udvikling og afprøvning af målemetoder i samarbejde med brugerne og gennem en systematisk opsamling og udveksling af erfaringer på tværs af tilbud og indsatsformer. Udover de aktiviteter der sættes i gang i Danmark, er en fortsat monitorering, vurdering og formidling af den internationale recoverylitteratur og forskning en afgørende forudsætning for at uddybe vores forståelse. Holdning og viden Netværk og alliancer Videnscenter for Socialpsykiatri vil arbejde for at etablere og udbygge netværk og alliancer til alle relevante interesserenter omkring recovery Formidling og udgivelser Videnscenter for Socialpsykiatri vil fortsætte og intensivere udgivelse af relevant recovery-materiale, opmuntre andre til at gøre det samme, og indgå i samarbejder for at styrke formidlingen af viden om recovery Internet Videnscenter for Socialpsykiatri vil gøre recovery-viden tilgængelig på og vil undersøge mulighederne for samarbejde om Fordybelse Forskning og undersøgelser Videnscenter for Socialpsykiatri vil indgå i fællesnordisk recovery-forskning, påtage sig at stå for et metastudie om recovery-orientering, opfordre til yderligere forskning, og medvirke til opbygning af netværk af recoveryinteresserede forskere Internationalt samarbejde Videnscenter for Socialpsykiatri vil intensivere internationalt og nordisk samarbejde og arbejde for at give danske interessenter mulighed for at møde og lære af udenlandske kapaciteter på området 5\n6 Praksis Projekter og forsøg Videnscenter for Socialpsykiatri vil opmuntre til praksisprojekter på recoveryområdet og indgå i konkrete samarbejder med dem Netværk og formidling Videnscenter for Socialpsykiatri vil understøtte netværksopbygning, gensidig formidling og tværgående evaluering af praksisprojekter Uddannelse m.m. Videnscenter for Socialpsykiatri vil søge at imødekomme behov for uddannelsesmaterialer og -planer, og sikre evaluering og efterfølgende erfaringsspredning 6\n7 2. Derfor fokus på recovery 2.1. Hvad vil recovery sige? Det engelske begreb recovery, som på dansk bedst oversættes med "at komme sig", har i forhold til sindslidelser en lang historie. Det er på både dansk og engelsk et begreb fra hverdagssproget som også anvendes i mange andre sammenhænge; man kan komme sig (eller recover) efter en forkølelse, en kærestesorg, en nærtståendes dødsfald eller en ulykke. At recovery er et hverdagsord, betyder også at det ikke kræver en medicinsk eller psykologisk referenceramme eller forståelse af problemet man kan komme sig over meget At komme sig har en anden betydning end helbredelse, bedring, rehabilitering eller remission, men der er også betydningsmæssige overlap. Begrebet er på mange sprog knyttet sammen med at vende tilbage til en tilstand før den hændelse man skal komme sig over (re-, åter-), men i forhold til alvorlige psykiske lidelser har mange påpeget at tanken om at vende tilbage næppe er realistisk. Det handler snarere om at komme videre, idet man naturligvis integrerer de erfaringer som livet har givet én, også mens man var præget af psykisk lidelse. På dansk - med begrebet "at komme sig" - slipper vi for denne forestilling om blot at vende tilbage til en tidligere tilstand. Recovery eller at komme sig er desuden stærkt knyttet til det enkelte menneskes egen, aktive indsats - man kan ikke blive recovered af andre, lige som man kommer sig. Personen er subjekt i sin egen recovery-proces; recovery er set indefra, men anerkender at ydre faktorer - familie, professionelle, støttesystem, behandling m.m. enten kan fremme eller hæmme den enkeltes mulighed for at komme sig. Selv om ordet recovery formentlig har været anvendt ligeså længe som vi har talt om sindslidelser, har der ikke været stor opmærksomhed på fænomenet. For cirka 30 år siden begyndte William Anthony, direktør for Center for Psychiatric Rehabilitation ved Boston University i USA dog at fokusere intensivt på begrebet i rehabiliterings-sammenhæng, og siden 70'erne har psykiatribrugere og - overlevere, især i USA, aktivt taget begrebet til sig og knyttet det tæt sammen med empowerment og de individuelle og personlige recovery-processer som det enkelte menneske gennemgår. Recovery-bevægelsen blandt psykiatribrugerne havde forbindelse til 60'ernes "civil rights movement" - bl.a. kvindebevægelse og antiracistiske bevægelser - og førte bl.a. til anti-diskriminationslovgivning og senere til "Americans with Disabilities Act" i USA og "Disability Discrimination Act" i Storbritannien (Allot 2002) 1 1 Om litteraturhenvisninger Til orientering har litteraturhenvisninger i rapporten to former: Enten gives henvisningen i fuld længde i parentes umiddelbart efter det refererede/citerede Eller, hvis der er tale om bøger eller artikler som er medtaget i Resultater af international søgning, bilag I, eller Øvrig litteratur, bilag IV, gives henvisningen i en parentes med angivelse af forfatternavn og årstal 7\n8 Vores nuværende viden om recovery baserer sig i høj grad på de erfaringsbaserede fortællinger og beretninger som bevægelsen af psykiatribrugere og -overlevere har produceret, hovedsageligt i USA. Patricia Deegan, Judi Chamberlin, Mary Ellen Copeland, Dan Fischer m.fl. er blandt de væsentlige bidragydere til den recovery-tænkning som er vokset frem gennem de seneste årtier. Herudover eksisterer der enkeltstående forskere som Richard Warner fra Colorado der længe har interesseret sig for recovery, ligesom forskningsmiljøer i Boston (bl.a. William Anthony og Courtney Harding), omkring Yale (bl.a. John Strauss og Larry Davidson), og i Norge og Sverige samlet i Nordic Recovery Research Group (bl.a. Alain Topor og Marit Borg) har bidraget til at øge vores forståelse for recovery-processen. Recovery og rehabilitering Recovery-konceptet bærer klart præg af at stamme fra både aktive, bevidste brugere/overlevere, og fra professionelle, oftest med rehabiliteringstankegang, og i litteraturen oplever man klare forskelle som afspejler recovery's to forskellige udspring: For brugerbevægelsen hænger recovery uløseligt sammen med empowerment, med en politisk og personlig kamp for at blive anerkendt som autonome, kompetente individer For andre, oftest professionelle, handler recovery mere om at lære færdigheder og kompensere for en psykosocial funktionshæmning Dr. Rachel Perkins (citeret i Turner-Crowson 2002) peger på det perspektivskift som recovery lægger op til: "Recovery-visionen skifter fokus fra hvad de professionelle systemer skal gøre, til den unikke personlige og individuelle rejse som det enkelte menneske skal foretage - og som professionelle kan fremme eller hæmme " 2 Men også blandt de mennesker som står for rehabiliteringstankegangen er der grøde, og mange tager afstand fra ideen om at rehabilitering er noget de professionelle gør for brugeren: "Vi professionelle har taget lidt for meget patent på rehabilitering, men vi er kun aktører i en andens rehabiliteringsproces. Det er borgeren selv som skal sætte målene for sin rehabilitering, og ud fra det må de forskellige fagpersoner i tæt samarbejde finde ud af hvordan de bedst kan bruge deres faglighed til at bidrage og støtte personen." (Ergoterapeut Gitte Madsen i Rehabiliteringsforum Danmark, nr.1, maj 2002) Sammenfattende kan man med Patricia Deegan (Deegan 1988) sige at mennesker med psykosociale funktionshæmninger ikke er passive modtagere af rehabiliteringsprogrammer, men mennesker som kommer sig: "Rehabilitering 2 Om citater Alle citater fra engelsksproget litteratur som indgår i denne rapport, er oversat af Pernille Jensen. De er ikke autoriseret, men alene at betragte som råoversættelser med det formål at lette tilegnelsen fremfor at bringe citaterne på engelsk. 8\n9 refererer til tilbud og værktøj som stilles til rådighed for mennesker med funktionshæmning så de kan lære at tilpasse sig til deres verden. Recovery refererer til det enkelte menneskes gennemlevede eller erfarede oplevelse efterhånden som det accepterer og overvinder sin funktionshæmning." Aktuel fokus på recovery Selv om recovery-tanken har mange år på bagen, er det først i de seneste år begrebet har fået afgørende plads i diskussionerne omkring psykiatri og sindslidelse. Søger man på begrebet på Internettet, vælter det ind med referencer, og begrebet var i 2001 den absolutte topscorer blandt de emner som tages op i Psychiatric Rehabilitation Journal, et internationalt tidsskrift om psykosocial rehabilitering som udgives i Boston. Redaktøren, Irvin D. Rutman, fastslår at "forskellige artikler om recovery-processen har ført til nye målsætninger, nye vurderinger af resultater, og de har endda fået os til at genoverveje vores synspunkter i forhold til selve naturen af psykiske lidelser". ( Socialpsykiatri, nr.1, 2002). Det er dog stadig meget ujævnt hvor og hvor meget recovery-begrebet anvendes, der er f.eks. ingen henvisninger til recovery i World Health Report 2001(WHO 2001). Heller ikke det danske nationale indikatorprojekts gruppe om skizofreni nævner begrebet i sin rapport fra 2001(www.nip.dk), men fastslår at skizofreni oftest er en kronisk sindslidelse. Om sygdommens forløb angives at det "kan være kronisk progredierende, fluktuerende med længerevarende stabile faser afbrudt af psykosegennembrud eller i relativt få tilfælde selvlimiterende." At recovery internationalt er slået igennem i løbet af 90'erne, har flere gode grunde. At mange, både psykiatribrugere, pårørende og professionelle, har taget det til sig, er måske ikke så mærkeligt når man tænker på at begrebet er vigtigt for at formidle håb om forandring til det bedre. Omvendt har mange også en reel oplevelse af at mange mennesker med alvorlige sindslidelser oplever alvorlige og langvarige psykosociale funktionshæmninger. Disse oplevelser er med til at forklare hvorfor kronicitetsparadigmet endnu ikke entydigt er blevet forladt. Men også i et bredere samfundsmæssigt perspektiv er recovery-begrebet som sendt fra himmelen: I næsten alle industrialiserede lande står man over for truslen om mangel på arbejdskraft, og derfor er budskabet om at mange mennesker med alvorlige sindslidelser kan komme sig - og komme ud på arbejdsmarkedet - velkomment. Tidligere forskning (Warner 1994) dokumenterer at der også tidligere har været en direkte forbindelse mellem beskæftigelsessituationen og hvor mange der udskrives fra psykiatriske sygehuse og kommer sig. Jo mere brug for alle hænder og hoveder der er på arbejdsmarkedet jo flere ophører med patienttilværelsen og integreres i arbejdslivet. Der er derfor heller ingen tvivl om at et opgør med kronicitetsparadigmet kan mindske den stigma som mennesker med sindslidelser og deres pårørende i dag oplever, og kan betyde en fornyet optimisme for såvel de direkte berørte som for de professionelle. 9\n10 Der er dog grund til at advare mod en for firkantet kobling mellem recovery og job på almindelige vilkår. Dels kan en ensidig fokus på evnen til selvforsørgelse forskyde opmærksomheden fra de elementer som den enkelte selv finder vigtige, dels kan kravet om almindeligt fuldtidsarbejde blive et pres som forsinker en virkelig recovery-proces. Den stærkt voksende interesse for recovery, både internationalt og her i landet, bygger på et humanistisk menneskesyn. Udgangspunktet er respekt for det enkelte menneske og dets oplevelse og erfaring som altid er andet og mere end blot en medicinsk diagnose. Recovery-perspektivet kan i den forstand opmuntre til en fornyet og mere åben dialog om hvordan vi forstår psykisk sygdom; om de teoretiske og erkendelsesmæssige problemer i de forskellige modeller og, afledt af det, en ydmyghed over for alt det vi ikke ved. Konceptuelt kan recovery betragtes som et nyt paradigme der er på vej til at slå igennem - sådanne paradigmeskift sker typisk over et tidsrum på omkring 20 år: "Hvis et menneske diagnosticeret med en alvorlig psykisk forstyrrelse kan komme sig uden psykiatrisk intervention eller ved brug af uortodokse metoder, udfordrer det grundlæggende antagelser om behandlingens nødvendighed og om den service der ydes fra støttesystemet." (Allot 2002). Recovery i Danmark Første gang recovery-begrebet blev introduceret i dansk sammenhæng, var så sent som i 2000 hvor Videnscenter for Socialpsykiatri tager begrebet frem med udgangspunkt i den nye forskning som den svenske psykolog Alain Topor (Topor 2001, 2002) med flere har igangsat ( Socialpsykiatri nr. 3 og 5, 2000). At begrebet så sent kommer på dagsordenen herhjemme, er der nok mange forklaringer på, men til gengæld gik det stærkt da begrebet først var landet på dansk jord: Allerede d marts 2001, på 25-års jubilæumskonferencen for psykiatriens udlægning til amterne, nævnte statsminister Poul Nyrup Rasmussen recovery som et af ti kommende satsningsområder (Socialpsykiatri, nr.2, 2001) Den 29. maj 2001 vedtog Folketinget en opfordring til regeringen om "at der i 2002 tages initiativ til forsøg, hvor perspektivet om at blive helbredt (recovery-perspektivet) sættes i centrum" (Forespørgsel F 39 d. 23. maj, vedtagelse V124 d. 29. maj 2001) Recovery blev også fremhævet af Udvalget vedrørende bedre samspil i psykiatrien og socialpsykiatrien, som anbefalede at der gennemføres tværsektoriel forskning og eventuelt forsøg hvor recovery-perspektivet (perspektivet om at komme sig af sin sindslidelse/blive helbredt og genfinde sin uafhængighed af behandlings- og støttetilbud) gøres til genstand for nærmere undersøgelse. (Rapport fra Udvalget vedr. bedre samspil mellem tilbuddene i psykiatrien og socialpsykiatrien, maj 2001) 10\n11 Den nye regering, som tiltrådte efter Folketingsvalget i november 2001, har også medtaget recovery i sit handlingsprogram for de svageste grupper "Det fælles ansvar" (Regeringens redegørelse til Folketinget om udviklingen inden for psykiatrien. Afgivet til Folketinget d. 30. april Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Socialministeriet) Siden er begrebet blevet omfattende omtalt og beskrevet i en lang række medier, bl.a. OUTSideren, SIND-bladet, LAP-bladet, diverse fagblade, dagog ugeblade, og Videnscenteret har registreret en meget stor interesse for emnet i form af henvendelser med ønske om mere information, litteraturhenvisninger og ønske om oplægsholdere og undervisere. Interessen er primært registeret blandt brugere, pårørende og medarbejdere i socialpsykiatrien, men også blandt ansatte i behandlingspsykiatrien (især sygeplejersker og psykologer) har der været voksende interesse for recovery Recovery definitioner Netop fordi recovery, eller at komme sig, er et begreb fra hverdagssproget, findes der ikke en entydig definition, men mange bud med overlappende elementer. Grundlæggende kan man sige at der findes to typer af definitioner: Individuelle, subjektive definitioner som søger at indkredse betydende elementer og virkningsfulde faktorer for den enkeltes recovery-proces. William Anthony, John Strauss, Patricia Deegan og flere andre har givet gode bud på sådanne som omtales nedenfor Klinisk objektive, generaliserede definitioner som er egnet til måling, f.eks. af hvor mange der kommer sig og i hvilket omfang. Begreberne fuldstændig og social recovery som omtales i næste afsnit, er eksempler på sådanne definitioner Gennemgående for de mange definitioner som tager udgangspunkt i de individuelle erfaringer, er fokus på håb, på vækst eller forandring, og på snarere at beskrive recovery som en proces end som et endemål. At genvinde magten over sit eget liv og at spille en anden rolle end den som patient eller klient, indgår ofte. William Anthony, direktør ved Center for Psychiatric Rehabilitation ved Boston University, opsummerer sin definition som følger: "Recovery kan beskrives som en dybt personlig, unik proces som forandrer personens holdninger, værdier, følelser, mål og/eller roller. Det er en måde at leve et tilfredsstillende, håbefuldt og bidragende liv selv med de begrænsninger som er forårsaget af sygdommen. Recovery indebærer udviklingen af ny mening og formål i ens liv mens man vokser udover den psykiske sygdoms katastrofale følger." (Anthony 1993) John Strauss, psykolog og professor emeritus ved Yale University, School of Psychiatry, og en af veteranerne i forløbstudier og recoveryforskning, beskriver 11\n12 recovery som "en proces henimod et nyt selvbillede, et jeg som ikke er fuldstændigt underkastet sygdommen, et jeg som betyder at patienten ikke længere er fuldstændig hjælpeløs overfor sygdommen." (Strauss et al. 1987) Patricia Deegan, psykolog med personlig erfaring med psykisk sygdom, beskriver recoveryprocessen bl.a. sådan: "Recovery er en proces, en måde at leve, en holdning og en måde at møde hverdagens udfordringer. Det er ikke en fuldstændig lineær proces. Nogle gange er vores kurs uberegnelig og vi snubler, glider tilbage, omgrupperer og begynder igen. Det afgørende er at møde de udfordringer handicappet sætter og at genetablere en ny og værdifuld følelse af integritet og formål, både indenfor og udover handicappets begrænsninger; håbet om at leve, arbejde og elske i et samfund som man kan give sit betydningsfulde bidrag til." (Deegan 1988) Ohios statslige Mental Health system, som har recovery som overordnet perspektiv, definerer recovery som "en personlig proces for at overvinde et psykiatrisk handicap på trods af dets fortsatte tilstedeværelse." (www.mh.state.oh.us/offices/oper/recovmodel.html) Ruth Ralph, Ph.D. ved University of Southern Maine, opsamler i et litteraturstudie recovery-definitioner på følgende måde: "Recovery kan defineres som den proces at lære at forholde sig til hver dags udfordringer, overvinde vore handicap, lære færdigheder, leve uafhængigt og bidrage til samfundet. Denne proces støttes af dem der tror på os og giver os håb." (Ralph 2000) Social og fuldstændig recovery Gennem hele det sidste århundrede har man klinisk været enige om at definere recovery på to måder, nemlig som fuldstændig recovery ("complete recovery") og social recovery. Fuldstændig recovery defineres som fravær af psykotiske symptomer og tilbagevenden til det funktionsniveau man havde før sygdommen, mens social recovery defineres som økonomisk og boligmæssig uafhængighed og lav grad af social forstyrrelse, mens personen stadig godt kan have visse symptomer. Det vil sige at en person som er kommet sig socialt, er i stand til at forsørge sig selv og ikke er afhængig af andre for at få dækket sine basale behov Det første begreb har den fordel at det er muligt at blive enige om hvad man vælger at betragte som psykotiske symptomer og så måle om de findes eller ej. Omvendt er det heller ikke uproblematisk: nyere forskning af bl.a. den hollandske psykiater Marius Romme (Romme 2000) har dokumenteret at ganske mange mennesker som aldrig har været i nærheden af en psykiatrisk diagnose, hører stemmer. Er det at høre stemmer så nødvendigvis et udtryk for at man ikke er kommet sig? Ligeledes er det problematisk at tale om tilbagevenden til et tidligere funktionsniveau: Hvis man diagnosticeres som skizofren i 17-årsalderen, og 12\n13 måske år senere oplever at komme sig, vil man næppe vende tilbage til et funktionsniveau som en teenager. Som Richard Warner påpeger er det sidste begreb - social recovery - meget åbent for forskelligheder i målemetoden, og desuden problematisk fordi man risikerer at få en afspejling af den generelle beskæftigelsessituation fremfor af recovery. (Warner 1994). Forskelle i pensionssystem og adgangen til offentlig forsørgelse i bred forstand vil også påvirke den aktuelle recovery-rate. Her er det i en dansk sammenhæng værd at notere at recovery oftest beskrives som en ikke-lineær proces, og at fleksibilitet derfor er afgørende hvis man dels skal understøtte den enkeltes udviklingsbehov og dels sikre det nødvendige sikkerhedsnet. Dette handler ikke alene om lovgivningens rammer, men også om hvordan ordningerne i praksis administreres. Begrebets entydige fokus på selvforsørgelse er i en dansk (og skandinavisk) kontekst næppe helt dækkende: Når vi skal beskrive hvad det vil sige at være kommet sig socialt, vil vi oftest lægge en betydelig vægt på livskvalitetsparametre og graden af eget socialt netværk. Også spørgsmålet om indlæggelse på psykiatrisk afdeling indgår i fastlæggelsen af om en person er kommet sig eller ej. De fleste opfølgningsundersøgelser fastslår at en person ikke må have været indlagt inden for de seneste to år for at kunne betragtes som været kommet sig - socialt eller fuldstændigt. Også her må man dog være opmærksom på at sammensætningen af det psykiatriske behandlingstilbud, herunder antallet af sengepladser, har stor betydning for hvor sandsynlig en indlæggelse er på et givet sted og tidspunkt. Diskussion af recovery-begrebet Det er vigtigt at recovery ikke lanceres som et nyt modebegreb; en ny, smart metode som hurtigt og effektivt kan fjerne alvorlig psykisk lidelse. Alvorlig psykisk lidelse findes og vil også findes i fremtiden - ligesom der også altid har været mennesker der er kommet sig. Psykologen John Strauss siger i et interview at han "har det dårligt med at recovery bliver et krav så bliver det én til byrde oven i de mange som folk allerede bærer. Recovery kan også antyde at folk kan vende tilbage til en tidligere tilstand, og det gør man ikke - man påvirkes afgørende af en så magtfuld oplevelse som skizofreni. Jeg er også bange for at man betragter recovery som en lineær proces - udviklingen går op og ned, og det må man ikke opfatte som nederlag." ( Socialpsykiatri nr. 4, 2002) Også brugere og ex-brugere har givet udtryk for kritik over for termen nogle af dem foretrækker at tale om bedring, transformation, at overvinde problemerne osv. En del af kritikken går på tanken om at vende tilbage som afvises som umulig og ikke ønskelig: "Det er ikke sikkert at personen ønsker at komme tilbage til udgangspunktet, hvis det er det der fremkaldte sygdommen eller handicappet. 13\n14 Hvis du har et meget stressende arbejde som du er blevet syg af, og så vender tilbage uden at ændre på vilkårene, bliver du syg igen." (Ex-psykiatribruger David Bonde Henriksen i Rehabiliteringsforum Danmark, nr.1 maj 2002) Et særligt problem, som ikke mindst har betydning i lande med forsikringsbaserede sundhedssystemer, er om man mister rettigheder, f.eks. til sygedagpenge eller pension hvis man af behandlingssystemet forsynes med etiketten "Recovered". For at understrege processen fremfor endemålet, foretrækker nogle at tale om recovering fremfor recovery. Men heller ikke det er uden problemer: bliver det i så fald en ny form for kronificering at man er recovering "på livstid"? Brug af begrebet Afgørende for brugen at termen recovery i dansk sammenhæng er at sikre klarhed over hvad man forstår ved begrebet. Vi kan ikke vælge enten en subjektiv eller en objektiv definition, men må fastholde at der er brug for begge dele: Den første for at forstå og rumme recovery's grundlæggende personlige og unikke karakter; den anden for at kunne opnå mere generaliseret viden om hvor mange der kommer sig. I dansk sammenhæng kunne man for eksempel vælge at tale om recovery som processen at lære at forholde sig til hverdagslivets udfordringer, overvinde psykosociale funktionshæmninger, og leve et uafhængigt og tilfredsstillende liv i gensidigt socialt samspil. I forhold til måling af hvor mange der kommer sig, vil det være oplagt at bygge videre på de allerede eksisterende termer, fuldstændig og social recovery. I forhold til fuldstændig recovery kan man, for klarhedens skyld, vælge at tale om fuldstændig klinisk recovery for at præcisere at der er tale om fravær af symptomer. Hvad enten man taler om fuldstændig eller social recovery, er det altid nødvendigt at tydeliggøre hvilke indikatorer og målemetoder man opererer med. Vi står foran et omfattende udviklingsarbejde hvis vi på dansk grund skal nå frem til operationelle recovery-måleinstrumenter; et udviklingsarbejde som også internationalt er i sin vorden (Ralph et al. 2002). En række måleinstrumenter er allerede udviklet, blandt dem Recovery Assessment Scale, Rochester Recovery Inquiry, Recovery Attitudes Questionnaire; The Recovery Interview og The Recovery Scale (Ralph 2000). I det fortsatte udviklingsarbejde er det afgørende at fastholde en stor opmærksomhed på recovery's unikke og individuelle karakter. Det er værd at overveje hvem der har retten til at definere hvad der er recovery, og hvordan man tager højde for at det der er recovery for én person ikke nødvendigvis gælder for andre. 14\n15 2.2. Hvor mange kommer sig? Hvor mange mennesker med alvorlig psykisk sygdom der findes i Danmark, opgøres på vidt forskellig måde. Ifølge svenske undersøgelser kan man regne med at 20-30% af befolkningen lider af en eller anden form for psykisk forstyrrelse. Ifølge DIKE skønnedes det i 1994 at mindst danskere led af langvarige psykiske lidelser. (Indenrigs- og Sundhedsministeriets hjemmeside - Ifølge Det Psykiatriske Centralregister var godt personer i 2001 i kontakt med det danske psykiatriske sygehusvæsen (heldøgn, deldøgn, ambulant og skadestue.) Godt af dem havde diagnoserne skizofreni eller skizofrenilignende lidelser, godt affektive lidelser og godt nervøse lidelser. Der var, ligeledes i 2001, knap heldøgnsindlæggelser (www.psychdem.dk). Data fra Lægemiddelstyrelsen viser at ca personer, eller 2,7% af befolkningen i 1998 har været i behandling med benzodiazepin, og at 3,7% har været i behandling med zopiclone og/eller zolpidem. Ca. 6,4% af befolkningen havde været i behandling med angstdæmpende midler, og 4,5% med et antidepressivt middel. (Indenrigs- og Sundhedsministeriets hjemmeside - Nyligt offentliggjorte tal fra Lægemiddelstyrelsen (JyllandsPosten d ) fortæller at omkring en kvart million danskere hver dag tager piller mod depression. Det er næsten dobbelt så mange som for fem år siden, og lidt flere end de danskere som ifølge PsykiatriFondens skøn lider af depression. Kronicitet I hele det 20. århundrede har man overvejende betragtet alvorlige sindslidelser som kroniske sygdomme. Den alvorligste diagnose, skizofreni, kaldtes oprindeligt dementia praecox, eller tidlig demens, og blev betragtet som en uhelbredelig, fremadskridende sygdom. Kom man sig alligevel fra sygdommen, blev det længe betragtet som et bevis på at man havde været fejldiagnosticeret, om end man senere måtte acceptere at skizofreni havde mange typer af forløb, og at nogle rent faktisk kom sig helt. Det sidste blev ofte "forklaret" med termen "spontan helbredelse", hvor spontan tilsyneladende alene fortæller at patienten ikke er kommet sig på grund af behandlingsindsatsen. Incidensen (fremkomsten af nye tilfælde) af skizofreni ser ifølge WHOundersøgelser ud til at være påfaldende ens i selv meget forskellige lande Prevalensen (antallet af tilfælde på et givet tidspunkt) er langt mere varierende og fortæller noget om mindst tre faktorer, nemlig incidensen, dødeligheden og recovery-raten på det pågældende sted Opfølgningsundersøgelser På trods af at skizofreni stadig - både i lærebøger og i almindelig folkelig opfattelse - overvejende betragtes som en kronisk sygdom, taler opfølgningsundersøgelser et noget andet sprog. 15\n16 Psykologen Courtney Harding, som selv har gennemført omfattende opfølgningsstudier i Vermont, USA, har i 1988 opsummeret resultaterne af fem tidligere opfølgninger af patienter med skizofreni. Resultaterne viser at mellem halvdelen og to tredjedele af patienter diagnosticeret med skizofreni kommer sig. Opfølgningsundersøgelserne er gennemført over lange tidsrum (mellem 23 og 37 år), og hovedresultaterne kan ses i tabellen herunder. Resultater fra opfølgningsstudier af patienter med diagnosen skizofreni Antal % kommet % kommet % kommet patienter sig helt sig socialt sig i alt Bleuler Harding et al Huber et al Tsuang et al Ciompi & Muller (Harding 1988, gengivet i Topor 1999) Nyere opfølgning Et flerfagligt forskerteam, ISoS - International Study of Schizophrenia, koordineret af WHO, har for nylig offentliggjort resultaterne af en undersøgelse af 18 store patientgrupper som er blevet fulgt gennem 25 år. Patientgrupperne er geografisk placeret over hele verden, i både I- og ulande, og det er samlet set lykkedes at genfinde 75% efter 25 år. Undersøgelsen viser at omkring 50% har et positivt udfald, dvs. er recovered i vis grad, men også at der er store geografiske forskelle: der er bedre recovery-chancer i nogle områder end i andre. Undersøgelsen viser også at 16% af dem der ikke kommer sig hurtigt, alligevel viser sig at komme sig på langt sigt. Undersøgelsen som er offentliggjort i British Journal of Psychiatry (Harrison et al. 2001), konkluderer at "en signifikant andel af de behandlede med skizofrenidiagnose opnår et positivt resultat på langt sigt. Sociokulturelle betingelser ser over tid ud til at påvirke forløbet. Programmer for tidlig intervention som fokuserer på såvel social som farmakologisk behandling kan føre til resultater på længere sigt." Supplerende fremhæver artiklen at "det overordnede budskab fra ISoS er at skizofreni og relaterede psykoser udviklingsmæssigt bør betragtes som episodiske forstyrrelser med et ret positivt udfald for en signifikant del af patienterne." Dette får forfatterne til at fastslå at "fordi forventninger er en magtfuld faktor i forhold til at komme sig, er det vigtigt at patienter, familier og klinikere hører dette." Undersøgelsen bekræfter Harding og andres resultater og understreger at "( )ISoS' fund slutter sig til andre når det gælder at befri patienter, støttemedarbejdere og klinikere fra det kronicitetsparadigme som har domineret tænkningen gennem det meste af det 20. århundrede." 16\n17 Endelig, og med baggrund i de 16 % som kommer sig på et meget sent tidspunkt, fastslår artiklen at "( )der er grund til at bevare den terapeutiske optimisme og forsøge sig med beskæftigelses- og rehabiliteringsprogrammer, også selv om tidligere forsøg er slået fejl." Som ISoS-undersøgelsen bekræfter, er recovery-raten fra skizofreni meget forskellig fra sted til sted i verden, og forfatterne peger selv på behovet for at se nærmere på de sociokulturelle betingelser som ser ud til at påvirke forløbet af skizofreni. Tidligere forskning viser også tydeligt at recovery-raten hænger nøje sammen med samfundsøkonomiske faktorer som krise og højkonjunktur. Richard Warner har med udgangspunkt i 85 opfølgningsundersøgelser sammenlignet recoveryrater i USA og Europa med de inverterede arbejdsløshedstal fra USA og Storbritannien, og når frem til et forbløffende sammenfald (Warner 1994): Warner har samme sted, ligeledes på baggrund af de 85 opfølgningsundersøgelser, undersøgt forholdet mellem fremkomsten af de antipsykotiske mediciner midt i 50'erne med recovery-raten, og kan ikke finde nogen umiddelbar sammenhæng: 17\n18 Han fastslår at recovery-raten ikke ser ud til at have ændret sig fra det 20. århundredes to første årtier til nutiden (1985), men ligger nogenlunde stabilt med 20-25% der kommer sig fuldstændigt og 40-45% der kommer sig socialt (Warner 1994). Warner konkluderer at "det ser ud til at vi har været for pessimistiske omkring udfaldet af ubehandlet skizofreni og for overbeviste om fordelene ved moderne behandling. Antipsykotisk medicin ser ikke ud til at have forbedret langtidsudfaldet af sygdommen; det var ikke medicinen alene som åbnede dørene på vores psykiatriske sygehuse og muliggjorde behandling af psykotiske i samfundet. På trods af massive årlige investeringer i behandlingen af skizofreni, er sygdommens udfald i de moderne industrisamfund ikke bedre end i den tredje verden." (Warner 1994) 2.3. Vigtige faktorer for at komme sig "Grundlæggende så ved vi ikke hvad der skal til for at den enkelte kommer sig; hver enkelt må gå sin egen vej, og der er ikke én bestemt vej som er den rigtige. Som professionelle er vores opgave efter min mening at hjælpe den enkelte med at finde sin vej ikke at komme med et program som skal følges." (John Strauss i Socialpsykiatri nr. 4, 2002) En udbredt, anerkendt opfattelse er at den psykiatriske behandling kan føre til stabilisering, et mindre alvorligt forløb og evt. til helbredelse af patienter med alvorlige psykiske lidelser. Tilsvarende anser man at den sociale støtte og rehabilitering, som bl.a. udfoldes i socialpsykiatrisk regi, kan mindske den enkeltes handicap ved at kompensere for de psykosociale funktionshæmninger som sygdommen kan have forårsaget. Der er dog grund til at tvivle på at denne beskrivelse er fuldt dækkende. Vi må i stedet ydmygt anerkende at vi i dag ved meget lidt om hvad der fører til helbredelse eller fuldstændig recovery, men at meget tyder på at social støtte kan yde et væsentligt bidrag. Eksempler på dette finder vi bl.a. i Vermont-undersøgelsen som over 30 år fulgte en gruppe kroniske, såkaldt "håbløse tilfælde"; dem der blev på hospitalerne når andre blev udskrevet. Denne gruppe patienter fik i 1956 et nøje planlagt og veltilrettelagt tilbud om rehabilitering og tilbagevenden til samfundet, bl.a. med selvstændig bolig, beskæftigelse og tæt støtte fra en kontaktperson. Opfølgningen 30 år senere viste at 82% af de tidligere patienter med skizofrenidiagnose i dag lever uafhængige liv i lokalsamfundet. De fleste med nære venskaber med kontaktpersonen som havde hjulpet dem til at skabe sig en plads i samfundet. Vermont-undersøgelsen havde en kontrolgruppe i Maine som i stedet blev udskrevet til institutioner. I sammenligningen mellem de to grupper fastslås det at "vi har meget stærke data der viser at samfundsmæssig integration, rehabilitering og uafhængighedsskabende modeller - som var det Vermont-folkene fik - er langt bedre end Maine-modellens medicinering, forsørgelse, vedligeholdelse og stabilisering." (Harding et al. 1987a + b) 18\n19 En mindre undersøgelse er gennemført i Lyckebo i Sverige hvor man flyttede 14 patienter fra hvad der svarer til H-plejehjem til selvstændige lejligheder i et almindeligt boligkompleks. Det drejede sig om gamle mennesker, de fleste havde været indlagt år, og de fleste havde en skizofreni-diagnose. Ved opfølgningen to år efter udflytningen lever alle i egne hjem og klarer sig selv, evt. med hjælp fra kommunal hjemmepleje. Fem af de 14 er helt udskrevne af psykiatrien, og alle bruger tilbud uden for deres egen lejlighed, bl.a. de almindelige tilbud til pensionister. (Lappalainen 1995(bog), 1995(artikel)) Veje til viden For at få viden om hvilke faktorer der fremmer recovery, kan man gå to veje: Man kan enten studere forskellige behandlings- og støttemetoder og måle deres resultater, typisk i form af punkt- eller forløbsevalueringer eller man kan med et fænomenologisk udgangspunkt vælge at se nærmere på dem der er kommet sig, og spørge dem hvad der hjalp Det er den sidste vej som bl.a. Alain Topor og Nordic Recovery Research Group har valgt, bl.a. i erkendelse af at ingen tidligere undersøgelser har kunnet dokumentere at nogle metoder er signifikant bedre end andre, og at recovery-raten ikke ser ud til at være nævneværdigt påvirket af nye behandlingsmetoder og/eller ny medicin. Topor og Nordic Recovery Research Group begyndte at indsamle kvalitativ viden ved at interviewe mennesker som var kommet sig, og spørge dem Hvad hjælper? Har professionelle hjulpet - hvordan? Har andre? Hvordan hjælper du dig selv? I opsamlingen af interviewene har Alain Topor identificeret fire vigtige faktorer som gennemgående (Topor 2001). Det ser ud til at disse faktorer alle skal være tilstede for at et menneske kan opleve recovery, og det er tilsyneladende afgørende for recovery-processen at "timingen" er rigtig. Faktorerne er Mening At der er en mening med livsforløbet for den enkelte det er ikke afgørende om den er psykoterapeutisk, medicinsk, åndelig/religiøst eller interaktionelt funderet. Ofte er der tale om en blanding - en privat sandhed Individet selv Hvad personen klarer gennem egen formåen, egne beslutninger eller individuelle "mestringsstrategier" 19\n20 Andre Alle som har givet næring til håb, sat processer i gang, og bekræftet personen. Væsentligt for om andre bliver betydningsfulde er at der er gensidighed i relationen. Hvor det drejer sig om professionelle, ser det ud til at spille en rolle at disse har løbet en personlig risiko og måske ligefrem brudt regler Materielle forudsætninger At have en ordentlig bolig og et acceptabelt og sikkert forsørgelsesgrundlag, spiller også en rolle for muligheden for at komme sig Andre bud på faktorer De fire faktorer som Alain Topor er nået frem til, stemmer på mange måder overens med de faktorer som andre på mere erfaringsbaseret baggrund er nået frem til. For eksempel fremhæver Mark Ragins, MHA Village, Los Angeles Håb, eller en positiv vision for fremtiden Empowerment "Self-management" En meningsfuld rolle eller niche i livet (www.village-isa.org) Alison Reeves, som leder et brugerstyret krisehus i Birmingham, siger at recovery afhænger af En følelse af tryghed Socialt netværk Beskæftigelse der giver mening Et ønske om fremskridt og forandring for at opfylde mål og drømme En følelse af at høre til og have en gyldig rolle Spirituel vækst - at finde en individuel livsfilosofi (Kapitel 14 i "Early Intervention in Psychosis", Edited by M.Birchwood m.fl. Skallagrigg Crisis House, Birmingham. (Kopi af kapitlet, fulde bibliografiske oplysninger mgl.)) Nora Jacobson og Laurie Curtis lægger vægt på valgmuligheder og personligt ansvar, håbet om at forandring til det bedre er mulig, og endelig mening; at der er et formål og en retning i den enkeltes liv: "At finde en mening er højst personligt. For nogle mennesker reflekteres meningen i arbejde eller sociale relationer. Andre finder mening i politisk aktivitet og advokering. For andre indebærer stræben efter mening stærkt spirituelle elementer." (Jacobson & Curtis 2000) 20


Supercykelstien Værløseruten er 7,6 km lang, og forbinder Ballerup og Furesø Kommuner. Ruten løber fra Ring 4-ruten i Ballerup op til Farumruten i Furesø forbi Værløse Station. Video af ruten er på vej. Om ruten Værløseruten er 7,3 km lang og forbinder Egebjerg og Værløse. I nord kobler den sig til Farumruten og i syd […]


Edmundsson tager det som en færing | faa.dk\nJóan Simun Edmundsson er begyndt at træne i små grupper i Arminia Bielefeld. (Foto: Claus Fisker/Scanpix 2016)\nDen tidligere OB'er Jóan Simun Edmundsson vil ikke klage over sin situation, som er uvis i Arminia Bielefeld, hvor han og spillerne er gået ned i løn.\n05 apr. 2020 kl. 14:26\nFODBOLD: Færingen Jóan Símun Edmundsson havde set frem til landskampen for en uge siden mod Danmark i Herning, men også den blev fejet væk af corona-krisen.\nNu sidder han alene i sin lejlighed i tyske Bielefeld og forsøger at få tiden til at gå, men han gentager igen og igen, at det skal ingen have ondt af.\n- Det er selvfølgelig kedeligt og svært med uvisheden at være alene hernede. Jeg er ikke en af dem, der skal klage. Der er andre, som er langt mere ramt af det her og for hvem situationen er meget sværere, siger Edmundsson, der for snart to et halvt år siden forlod OB for at søge lykken i den tyske 2. Bundesliga.\n- Klubben står lige nu i en svær situation, selv om vi ligger nummer et og til oprykning. Ingen ved jo reelt, hvad der sker. Men vi bør kunne klare os igennem til den 1. juli, men det gør ondt, at tv-pengene ikke kommer.\nSpillerne er gået ned med 20 procent i løn ifølge tyske medier.\n- Jeg behøver ikke at nævne tal her, men vi er gået ned i løn for at hjælpe klubben, siger færingen, der læser bøger, streamer serier, facetimer og spiller skak on-line for at holde sine egne hjul i gang.\nOg nu er spillerne igen begyndt at træne i små grupper tre-fire ad gangen med løb og tekniske øvelser med afstand til hinanden efter de retningslinjer, der er nogenlunde som i Danmark.\nI det ansete fodboldblad Kicker Sportmagazin er der på den nyligt offentliggjorte rangliste tre midtbanespillere, der regnes for bedre end Edmundsson af eksperterne, der følger 2. Bundesliga. Herefter ligger Edmundsson i et felt af ti, der er under observation.\n- Jeg er glad for at være her og jeg ved, at klubben er glad for mig. Jeg har været glad for at få muligheden på det her niveau. Det er en fed liga med mange tilskuere og man kan virkelig mærke tyskernes interesse for fodbold. Vi har 20.000 tilskuere i snit og de andre klubber er også på det niveau. Jeg tager en kamp ad gangen, og det kunne være en drøm at komme i Bundesligaen, men så skal både jeg selv og holdet vist nogle procenter op for at klare os, siger Jóan Simun Edmundsson\nSyv point foran\nMed ni runder tilbage står Arminia Bielefeld og VfB Stuttgart til at rykke direkte op, mens Hamburger SV ligger til kvalifikationskampe. Arminia er syv point foran HSV, hvor der igen er uro i kulisserne.\n- Lige nu alt lagt på is og klubberne kæmper for at overleve, og der er vigtigere ting i verden end fodbold, siger færingen.\nHan har i sin tid i Bielefeld været brugt både som kant, angriber eller som under træner Uwe Neuhaus nu som 8'er, når Arminia angriber, men som angriber, når der forsvares.\nJóan Simun Edmundsson har kontrakt til sommeren 2021 og fodbolden i Tyskland er foreløbig sat ud af spillet til 30. april.\n- Selv har jeg ingen fornemmelse af, hvad der sker, men jeg skal ikke klage, siger Edmundsson igen.\nDet er Arminia Bielefeld, som ifølge Sport Fyns information har en aftale med OB'eren Jacob Barrett Laursen, som endnu ikke er skrevet under formelt. Jacob Barretts kontrakt med OB løber ud den 30. juni.\nFor en klub som Arminia er det afgørende at få tv-pengene med op i Bundesligaen. Betalingskanalen Sky Sport vil vise kampene gratis "af hensyn til det tyske samfund" uden tilskuere. Det er ikke et ønskescenarie for Bielefeld, at turneringen stopper og, at klubben rykker op uden tv-penge.


Appartamenti Pradalago Marilleva 900 i Mezzana til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMarilleva 900 (Check-In Takes Place At Ag. Montana, Piazzale Pradalago 15, Marilleva 900), Mezzana, Mezzana, Italien, 38020 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Appartamenti Pradalago Marilleva 900\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Appartamenti Pradalago Marilleva 900 et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Marilleva. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nAppartamenti Pradalago Marilleva 900 tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, familieværelse, elevator, kæledyr tilladt.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Appartamenti Pradalago Marilleva 900.\nDette overnatningssted har ingen reception. Nøglerne kan hentes her: Agenzia Montana, Piazzale Pradalago 15, 38020 Marilleva. Du bedes give Appartamenti Pradalago Marilleva 900 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


5. august 2013 kl. 19.30\nNordiske solister mødes om stor musik\nKari Postma, sopran, Olli Leppäniemi, klarinet\nKatrine Gislinge, klaver, Jakob Kullberg, cello\nGenhør koncerten senere på DR P2\nSchubert: "Der Hird auf dem Felsen" - for sopran, klarinet og klaver.\nBrahms: Trio for klarinet, cello og klaver\nGrieg: Opus 48 "Sechs Deutsche Lieder" for sopran og klaver\nSchumann: Adagio og Allegro for cello og klaver\nKan købes her på Billetten.dk\nKari Postma er født i 1975 i Norge. Den prisvindende sopran har sunget hovedroller i nogle af de førende operahuse i Europa, bl.a som fastansat solist ved operaen i Hamborg i flere år samt i Berlin. Blandt rollerne kan nævnes Mimi og Musetta i La Boheme, Grevinden og Susanna i Figaros Bryllup, Zerlina og Donna Elvira i Don Juan, Zdenka i Arabella, Nannetta i Falstaff, Adina i Elskovsdrikken, Ännchen\ni Freischütz, Gretel i Hans und Gretel og Pamina i Tryllefløjten.\nKari optræder jævnligt som solist med de danske symfoniorkestre i et repertoire der spænder fra Bachs passioner til Berios folkesange. Kari Postma har i løbet af sin karriere vundet talrige priser, blandt andet\n1. pris i Phillips International Music competition og 1. pris i Dronning Sonja Sangkonkurranse.\nPressen har også haft mange rosende ord om Kari Postma: “Postma har givet mange imponerende optrædender i landet. Den uhyggeligt vanskelige rolle som Violetta, forløser hun noget nær perfekt” Politiken\nKatrine Gislinge har de sidste 2 årtier etableret sig som en af skandinaviens mest markante pianister med både solo og kammermusik koncerter over det meste af Europa.\nUddannet på Det kgl. Danske Musikkonservatorium med videre studier hos bl.a. Seymour Lipkin i New York, Boris Berman på Yale, og Peter Feuchtwanger i London.\nKatrine Gislinge har haft samarbejde med internationale musikere såsom violinisterne Gidon Kremer og Augustin Dumay samt fløjtenisten Emmanuel Pahud. Hun har haft solokoncerter på internationale festivaler og været solist under ledelse af nogle af verdens førende dirigenter såsom Gustavo Dudamel og Kurt Sanderling. Katrine har indspillet en række cd-er på bl.a. Deutsche Gramofon og en ny cd med værker af Schumann og Per Nørgård er netop udkommet.\nJakob Kullberg, bosat i Paris, er med en stilistisk bredtfavnende karriere internationalt efterspurgt især for sine fremførelser af den moderne cellokoncert. Solistuddannet i Amsterdam og København, med\nvideregående studier i London, Zagreb og Wien. Vinder og prisvinder ved nationale og\ninternationale solist- og kammermusikkonkurrencer. To gange vinder af Danmarks\nRadios ’Lyt til Nyt Pris’, senest for debutcd’en ’Momentum’ som desuden var Album of the Week på den store klassiske WQXR Radio i New York. Jakobs solistdebut på Bergen Festspillene samt med Royal Philharmonic Orchestra i London blev modtaget med stor anmelderros og hans næste cd\nmed cellokoncerter vil foregå i samarbejde med BBC Philharmonic Orchestra og dirigenten John Storgårds.\nJakob har været tilbagevendende kunstner på bl.a. Aldeburgh Festivalen, Warsaw Autumn Festival og Huddersfield Festivalen. Han har et nært samarbejde med komponisterne Per Nørgård, Bent Sørensen m.fl.\nKunstnerisk leder af Open Strings Akademi siden 2004. Ansat på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium\nsiden 2005 og siden 2013 ansat på Norges Musikkhøgskole i ’Artistic Research Fellowship Programme’.


Jørgensens Hotel (Horsens, Danmark) | Expedia.dk\nJørgensens Hotel , Horsens\nJørgensens Hotel befinder sig i Horsens i centrum og tæt på en togstation. Horsens Golfklub og Odder Golfklub er et besøg værd, hvis oplevelser er på agendaen, mens dem der hellere vil nyde naturen, kan kigge forbi Norrestrand og Husodde Strand. Ser du frem til et event eller en sportbegivenhed under din rejse? Se, hvad Casa Arena Horsens eller Forum Horsens har på programmet. Vores gæster sætter pris på dette hotel og stedets centrale beliggenhed og rolige beliggenhed.\nÅrhus (AAR) - 59 min. kørsel\nLichtenberg – Restaurant med en bar. Åben på udvalgte dage.\nOvernatningsstedet er røgfrit og har en restaurant, en bar/lounge og en kaffebar/café. Gæster tilbydes gratis Wi-Fi på fællesarealer. Andre faciliteter inkluderer selvstændig parkering, konferencelokaler og vaskeservice. Alle 59 værelser er lydisolerede og har gratis Wi-Fi, gratis internetforbindelse via kabel og roomservice. Gæster kan desuden nyde godt af faciliteter såsom LCD-tv med digitale kanaler, hårtørrer og pengeskab med plads til bærbar computer.\nJørgensens Hotel har 59 værelser med aircondition og pengeskab med plads til bærbar computer samt hårtørrer. Der er LCD-tv med digitalkanaler.\nBadeværelserne omfatter badekar eller bruser og gratis toiletartikler. Gæsterne kan surfe på internettet gratis via kabel og WI-FI. Værelserne kan desuden have strygejern/strygebræt og mørklægningsgardiner. Rengøring tilbydes dagligt.\nMulighed for selvstændig parkering: 125 DKK pr. nat\nKonferencelokaler (170 kvadratmeter)\nKæledyr er tilladt mod et ekstra gebyr på DKK 300 pr. kæledyr pr. ophold\nBørn overnatter gratis! Op til 2 børn på 2 år eller derunder overnatter gratis, når de benytter de eksisterende sengepladser.\nVugger (barnesenge) er tilgængelige mod et gebyr på 175 DKK pr. nat\nGebyr for selvstændig parkering: DKK 125 pr. nat\nGebyr for baby-/barneseng: DKK 175 pr. nat\nOp til 2 børn i alderen 2 år og derunder kan overnatte gratis på deres forældres eller værgers værelse, hvis de eksisterende sengepladser benyttes. Gæster skal kontakte ejendommen direkte via kontaktoplysningerne i reservationsbekræftelsen for at medbringe kæledyr (der pålægges et tillægsgebyr, som kan findes i afsnittet om gebyrer).


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Saxkjøbing Avis - Arkivernes dag i Sakskøbing\nArkivernes dag i Sakskøbing\nSakskøbing Lokalhistorisk Arkiv holder igen i år åbent på arkivernes dag.\n08. november 2018 kl. 11:30 Af Saxkjøbing Avis\nSakskøbing Lokalhistorisk Arkiv holder igen i år åbent på arkivernes dag, som er lørdag den 10. november. Tidsrummet er fra kl. 12.00 og til kl. 15.00. Alle er velkommen til at komme på besøg i Juniorsgade og spørge om hvad vi laver, men vi har fundet noget materiale frem, som vi håber, har interesse, fortæller Ulla Petersen og fortsætter:\n- I har mulighed for at se eller gense den plancheudstilling, som blev lavet i forbindelse med Sakskøbing Håndværker & Industriforenings 150 års jubilæum i maj. Der er holdt mange gode fester, afholdt basar, fejret andre jubilæer, deltaget i juleoptog og arrangeret byfester og byggeudstillinger. Derudover har foreningen været en stor spiller på det sociale område med opførelsen af Stiftelsen mv. Vi har også nogle spændende billeder med personer, der har siddet i bestyrelsen for foreningen.\nFor nogle år siden har arkivet modtaget nogle ringbind med foto af dagligdagen på fritidsklubben "Møllen" på Møllevej i Sakskøbing. Kom og se, om du kan finde dig selv eller andre, som du kender. Du har også mulighed for at bladre i kommunale scrapbøger.\nArkivet har fået overspillet nogle gamle VHS bånd til Dvd'er - de kan på en almindelig åbningsdag (torsdage fra kl. 15:00 til 18:00) ses på en PC, men et par af dem bliver denne dag vist på det store lærred.\nSidst, men ikke mindst kan du få en snak med arkivets medarbejdere om hvordan man kommer i gang med at få nedskrevet sine erindringer eller indtalt på lydbånd. Vi vil nemlig meget gerne have din historie til eftertiden og indsamler erindringer fra Sakskøbing og omegn. Du kan få en lille folder med gode råd til at komme i gang med at skrive og nogle forslag til erindringssteder, som du kan starte fra: "din nærmeste familie", "din mor", "din barndom", "din skolegang" mm.\nSakskøbing Lokalhistoriske Arkiv drives stort set 100 procent af frivillige. Vi er pt. 14 frivillige, som modtager arkivalier, registrere dem og formidler, som vi bl.a. gør på en dag som Aktivernes Dag. Vi arbejder tæt sammen med Sakskøbing Lokalhistorisk Forening, og er også gensidigt repræsenteret i hinandens bestyrelser. Herudover har vi foreningen Støvmiderne, der står for bogudgivelser, og har en ny udgivelse på bedding. Vi efterlyser altid nye kræfter - dette kan du også høre mere om, slutter Ulla Petersen.\nDe rigtige solbriller giver en bedre sommer\nSommerens kraftige lys kan være hårdt ved synet. Et par gode solbriller beskytter øjnene og fjerner den skadelige UV-stråling. Men...\nFrivillige ved Kettingebadet inviterede Ældre Sagens medlemmer.


29. oktober 2015Læs på facebook\nBorgermødet henvender sig især til de aktive i distrikts- og foreningsarbejdet, men også til personer, der efterlyser nye former, modeller og værktøjer for at være igangsættere lokalt. Alle er velkomne men bedes tilmelde sig hos Dansk Sekretariat for Gottorp amt, Lolfod 89 i Slesvig, 04621 23888, larst@syfo.de. (der serveres brunch til 3,- euro.)\nBorgermødet er en del af Landsbyhøjskolens efterårskursus på Gråsten Landbrugskole med emnet "Fremtidens landsbyer som handlekraftige fællesskaber". Landsbyhøjskolen er et spændende projekt, som indebærer mange gode ideer og input til oprettelsen af fremtidens fællesskaber. SSF og SSF Sønderbrarup deltager i projektet som "landsby", ligesom Sønderborg og Åbenrå kommuner gør. I grove træk handler kurset om at skabe nye netværk, trivsel og fællesskaber i områder, der har behov for det.\nMens selve Landsbyhøjskole-kurset 4.-8. november i Gråsten udelukkende er for tilmeldte, og fra SSF er der tilmeldt engagerede folk, er der en række åbne og gratis møder på Gråsten Landbrugsskole, som alle er velkomne til:\n4. november kl. 20-21: Alternative samfund giver nye muligheder i landdistrikter v/ Steen Møller, stifter af økosamfundet Friland\n5. november kl. 19-20: Hvad kræves der for at udvikle landsbysamfund? v/ Hanne Tanvig, landdistriktsforsker\n8. november kl. 13-16: Præsentation af ugekursets erfaringer og debat ved repræsentanter for Sønderborg og Aabenraa kommuner, SSF og Landdistrikternes fællesråd samt en orientering om fællesskaber v/ Søren Hermansen, Samsø Energiakademi.\nSSF forventer sig meget af projektet og håber, at mange har lyst til at gå i dialog med hinanden på de åbne møder og således være med til udvikling af vore foreningsaktiviteter i Sydslesvig.


Blokhus FC fik 2-2 på Fyn - Officielle hjemmeside\nBlokhus FC fik 2-2 på Fyn\n(Foto: Mads Severinsen blev helten, da han udlignede til sidst)\nNæsby - Blokhus FC 2-2 (1-1)\n0-1 Christian Overby 15. min\n1-1 Anders Fønss 31. min\n2-1 Anders Madsen 52. min\n2-2 Mads Severinsen 82. min\nMidtbane: Jeppe Østenkær, Malthe Nygaard, Peter Tranberg, Micky Malling Jensen\nPå bænken: Kasper Stiller, Mads Severinsen, Muhammed Akinci, Kasper Brix.\nDet blev som forventet en svær opgave ude mod Næsby, mens ambitionen om point også holdt vand. Det unge mandskab viste påny moral og fight da det lykkedes at vende 2-1 til 2-2, og dermed forblive ubesejret i 2. Division Vest.\nKampen startede på fornem vis, da Christian Overby bragte Blokhus FC foran på et frispark. Venstrebacken har været intet mindre end fremragende på det seneste, og selvom han idag ikke spillede den bedste kamp, var han alligevel med i begge scoringer til BFC. Det sidste mål vender vi tilbage til.\nNæsby var startet bedst på hjemmebanen, hvor de kom med agressivitet og fart fra første fløjt. Men Christian Overby fik dæmpet lidt på vildskaben, da hans frispark efter 15 minutter blev rettet af, og gik i mål.\nKampen som helhed var ikke just skønsang, men mere fight og vilje i dag. Stabiliteten mangler forsat i perioder hos det unge mandskab, og det ønsker Cheftræner Søren Kusk bliver bedre løbende. Men et så ungt mandskab vil svinge fra weekend til weekend, og det er også noget trænerstaben sørger for at fortælle omgivelserne, så presset ikke bliver alt for stort efter en flot sæsonstart.\nNæsby fik udlignet til 1-1 inden pausen, da Anders Fønss blev noteret for scoringen på et frispark langt ude fra. Og dermed var alt lige til når holdene kom tilbage fra peptalken i omklædningsrummene.\nNæsby startede igen bedst efter pausen, og kom foran 2-1 efter 7 minutters spil af 2. halvleg. Den føring holdt langt hen i halvlegen før indskiftede Mads Severinsen som er kommet i sommerpausen fra AaB, blev spillet fri af Christian Overby, og scorede til 2-2. Igen var Christian Overby involveret, og det på en dag hvor spillet og hans præstation for en gangs skyld ikke skinnede helt igennem. Men så må det betegnes som klasse, at være med i begge holdets scoringer alligevel. Og endda igen på pladsen som venstreback.\nKampen sluttede med point-deling til to mandskaber der efter 5 spillerunder begge fortsat er ubesejrede, og det altså på en dag hvor Søren Kusk ikke var 100 % tilfreds med hvad han så på banen:\n- Der er plads til forbedringer i dag. Vi mangler stabilitet i vores spil, og vi spillede ikke nogen specielt god kamp i dag fortæller Søren Kusk.\n- Vi får point, og kommer tilbage efter at have været bagud, og vores skadesituation begynder at lysne nu, så der er ikke nogen grund til at hænge med hovederne, sluttede Søren Kusk med hentydning til de tilbagevendte Kasper Stiller og Muhammed Akinci. Også Nickolaj Thomsens lår holdt i dag, efter den forstrækning han pådrog sig under scoringen forrige weekend mod Holstebro.\nHoldet er fortsat med helt fremme i tabellen, hvor de ligger side og side med Brabrand og Varde, der også begge har 11 point for de første 5 kampe. Næste kamp er på hjemmebane næste lørdag, når nyoprykkede FC Djursland gæster Jetsmark Stadion.


« Max Payne 3 (opdateret…)\nPræsentation af 10 “nye” Street Fighter x Tekken karakterer »\nNu er der ikke længe til, at vi atter skal kaste os i rollen som Shepard og frelse universet fra total undergang. Mass Effect 3, som oprindeligt skulle have været på hylderne sidste år, bliver udgivet til marts, men inden længe får vi muligheden for at spille en demo af det længeventede spil.\nMass Effect 3 er et spil, som mange af os venter spændt på. Sidste års nyhed om spillets forsinkelse blev modtaget med tårevædede øjne og rystende hænder fra de kommende abstinenser, men marts nærmer sig nu med endnu hastigere skridt, hvor spillet omsider vil se dagens lys. Mange af os er spændte på at fuldføre Shepards historie og kan efterhånden ikke vente længere, men til februar får vi en tidlig mulighed for at tage kampen op med de ondsindede robotter via den officielle demo.\nDemoen, foruden at vise os Mass Effect 3, er ligeledes kompatibel med Kinect, og ejere af Kinect vil således kunne udnytte sig af spillets stemmekommandoer. Kinect-delen i Mass Effect 3 drejer sig primært om disse kommandoer, hvor man således kan lave strategier, skifte våbentyper og generelt interagere med den omkringværende verden via ens stemme. Fordelen ved dette er, at man således undgår at skulle pause spillet for at foretage disse justeringer, men for nogle er dette muligvis også ulempen: Nogle spillere, inklusiv undertegnet, synes nemlig om ideen, at man kan fryse spillet og vurdere sine muligheder i kampens hede.\nLæs også: Mass Effect 3 N7 Collector’s Edition og den ændrede historie\nDemoen er tilgængelig d. 14. februar og kan hentes via Xbox Live. Se nedenstående video for præsentation af både demoen samt dets Kinect-funktionalitet. Tiden vil vise, om spillet bliver bedre af Kinect, men denne forfatter har en snigende mistanke om, at spillet er helt fint uanset hvad.\nShooter, Adventure, Sci-Fi, RPG, Squad Based, Third Person\nSærskilt fra singleplayer campaign\nBioware, Kinect, Mass Effect, Mass Effect 3, Microsoft, Xbox Live Del dette indlæg!\nPrint article This entry was posted by Jacob Høegh on 18. januar 2012 at 14:03, and is filed under Gaming, RPG, Slagmark, Updates, Video, XBOX 360. Follow any responses to this post through RSS 2.0. Både kommentare og pings er på nuværende tidspunkt lukket. Relaterede Indlæg Kommentarer (3) #1 skrevet af Helle about 1 year ago Ja ja, det ser meget fint ud, men du får mig altså ikke til at sidde og råbe af mit TV i tide og utide…\n#2 skrevet af Jacob Høegh about 1 year ago Jeg siger også, at spillet sikkert er helt fint både med og uden Kinect ;-)\n#3 skrevet af Timm Juul Pedersen about 1 year ago Det er ellers almindelig praksik herhjemme at der bliver talt med både fjernsynet og monitoren, både alene og sammen med venner. Ellers kommer man aldrig af med alle sine frustrationer, når man igen fejler hårdt! :o)\nNy snak om Xbox720\nSå er de her igen: Rygterne om en ny Xbox-konsol! Microsoft holder dørene lukket omkring muligheden for snart at se en ny konsol, men nu er en kilde tæt på industrien ude med saftige rygter, som muligvis vil overraske både industrien og spillerne. Rygterne om en ny Xbox har fløjet vildt omkring i…\nOmsider: Januareksamen er snart en saga blot, og man kan læne sig tilbage og nyde livet for en stund. Ikke flere bøger og ikke flere tætskrevne sider. Nu handler det om at vende tilbage til sin yndlingshobby: Strikning. Jeg gasser jer! Jeg mener naturligvis gaming, men januar byder jo også på andre elementer. …\nÅr 2011 er slut, finito og dunzo! Det har givet talknusere mulighed for at regne ud, hvilke spil, som har optaget flest spilleres tid og har tømt flest mulige pengepunge til Xbox 360 og andre Microsoft platforme. Se i øvrigt hvilken spil-serie, der har sat sig tungt på de tre første pladser, som mest spillede…\nSWTOR Beta og de mange pilgrimsrejsende\nEn ikke så beskeden procentdel af landets, ja tilmed verdens, indbyggere kan hjerteligt stå inde for, at årets julegave bliver BioWares kommende MMORPG, Star Wars: The Old Republic. Forleden åbnede studiet dørene op til spillets betatest, og fra både nær og fjern kom millioner af rejsende til det hellige land. 2 millioner håbefulde…