Dygtig og erfaren planlægger søges til Mekoprint Graphic electronics, Mekoprint A/S | StepStone\nMed reference til Logistics Manageren kan du se frem til en energisk hverdag, hvor du vil indgå i et team, hvor ingen dage er ens. Du vil komme til at arbejde med mange forskellige interessenter i hele organisationen, derfor er det vigtigt at du trives med at samarbejde med mennesker på flere niveauer og kan sætte dig ind i forskellige opgaver og udfordringer.\nSom planlægger vil dit ansvar være:\nOprettelse af produktionsordrer, samt planlægning af disse\nUdjævne kapacitet og sikre effektiv udnyttelse af ressourcer på kort/lang sigt.\nDisponering af udvalgte varer\nSikre en høj leveringsevne – både internt og eksternt\nSikre et optimalt internt vare flow\nSupportere en høj effektivitet i produktionen\nOvenstående skal hovedsageligt ske gennem produktionsplanlægning, optimal disponering og indkøb.\nDin erfaring eller uddannelsesmæssige baggrund kan med fordel være inden for supply chain, logistik eller lignende, men der er ingen formelle krav til uddannelse. Vi forventer, at du har dybdegående kendskab til produktionsdokumentation, herunder styklister, routings og trimning af planlægningsparametre. Du er talkyndig og har du et godt kendskab til Lean vil det være et plus.\nDu har masser af energi, en god attitude og en personlighed, som kan være med til at opmuntre dine kollegaer til at gøre det endnu bedre i morgen. Du skal være klar til forandringer, og være villig til at tage ansvar i tilspidsede situationer. Du er dygtig til at prioritere dine opgaver i en travl hverdag, og du kan bevare overblikket med respekt for detalje og kvalitet. Dine resultater leverer du gennem dine kompetencer – både de personlige og de faglige.\nMekoprint Graphics electronics tilbyder\nMekoprint A/S er i konstant udvikling, og stræber hele tiden efter at gøre tingene bedre. Vi tilbyder en verden af muligheder, hvis du har det rette drive til at tage dem. Vi har tillid til vores medarbejdere, og støtter dette gennem uddelegering af ansvar, samt løbende medarbejderudvikling.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du meget velkommen til at kontakte Logistics Manager Susanne Mikkelsen på tlf. 9936 5548 eller mail smi@mekoprint.dk.\nMekoprint har fabrikker i Støvring, Aalborg og Hornslet, samt 2 i Polen. Derudover har vi et netværk af produktionspartnere i Asien. Arbejdssted vil være Mekoprint Electronics, Hermesvej 4, 9530 Støvring.\nAnsøgning, CV og referencer sendes i pdf mrk. ”Planlægger” til job@mekoprint.com, senest d. 4 august 2017. Vi forventer at holde samtaler i uge 33 og 34.


Bland rengøringsmidler | Phhpcomsetup\nSammenfatning: Blanding af visse rengøringsmidler kan forårsage kemiske reaktioner, der fører til dannelse af giftige stoffer. Blanding af rengøringsmidler kan hurtigt producere giftige dampe, og hvis du indånder disse dampe, kan det forårsage irritation eller svie i øjne, næse og hals; hoste, åndedrætsbesvær, lungeskader og endda død.\nKan blanding af rengøringsmidler gøre dig syg?\nHvilke husholdningskemikalier vil eksplodere, når de blandes?\nHvad gør en god rengøringsassistent?\nHvad er faren ved at blande husholdningsrengøringsmidler sammen?\nHvad sker der, hvis du tisser på blegemiddel?\nHvad sker der, hvis du blander blegemiddel og eddike?\nKan du blande Pine Sol og blegemiddel?\nHvad sker der, hvis du blander Lysol og blegemiddel?\nEr det sikkert at blande bagepulver og blegemiddel?\nHvilket rengøringsmiddel kan du blande med blegemiddel?\nEt produkt er måske ikke for skadeligt, men muligheden for at det blandes med et andet stof kan skabe yderligere farer. "At blande kemikalier er aldrig en god idé, men den mest uhyggelige blanding er blegemiddel og ammoniak, da det producerer meget giftig gas," bemærkede Rathey.\nBagepulver og eddike: Selvom en populær løsning til gør-det-selv-rengøring, vil bagepulver og eddike blandet for det meste resultere i vand, når den første reaktion har fundet sted. Hvis du opbevarer disse to midler i den samme lukkede beholder, kan blandingen også eksplodere.\nKonsistens. For at få succes i rengøringsbranchen skal du have høje standarder og trygt og nemt udmærke dem hver gang. At være en fremragende rengøringsassistent betyder, at alle ved, at de kan stole på, at du udfører et konsekvent skinnende arbejde, og at du aldrig vil gå glip af et sted.\nKlorgas kan også frigives, når blegemiddel blandes med urin, såsom ved rengøring af området omkring et toilet, eller når kæledyrs pletter renses. Både kloramin og klorgasser er umiddelbart irriterende med en meget skarp lugt, hvilket forårsager vand i øjnene, løbende næse og hoste.\nBlanding af blegemiddel og eddike skaber potentielt dødelig klorgas. Hvis du bemærker en skarp lugt efter at have blandet husholdningsrengøringsmidler, skal du straks forlade området og prøve at indånde frisk luft.\nKloramin har en effekt svarende til klorgas, men med de tilføjede symptomer på brystsmerter og åndenød. Blegemiddel og Pine-Sol: Blanding af disse to kemikalier i store mængder vil skabe klorgas og kan begrænse din vejrtrækning.\nDesinfektionsmidlet Lysol bør ikke blandes med blegemiddel. Blegemidlet oxiderer 2-benzyl-4-chlorphenolen, der er i Lysol, hvilket resulterer i forskellige irriterende og giftige forbindelser.\nAt blande blegemiddel og bagepulver har ingen skadelige virkninger, og bagepulver er sandsynligvis det eneste rengøringsmiddel, du sikkert kan blande med blegemiddel. ... Bagepulveret fjerner det meste af den stærke duft af blegemiddel, mens den booster blegemidlets rengøringsevner. Resultatet: hvidere, friskere tøj.\nI en nøddeskal... Klorgas blev genereret i et restaurantkøkken, når blegemiddel reagerede med syre. En person døde af eksponering for gassen. Hændelsen tjener som en påmindelse om, at blegemiddel kun kan blandes sikkert med vand eller vaskemiddel.\nEr silkepapir miljøvenligt\nJa, silkepapir er miljøvenligt, da det er lavet af genbrugsmaterialer, der er fremskaffet bæredygtigt. Når det er brugt, kan du så vælge at genbruge d...\nMiljøvenligt silkepapir engros\nEr alt silkepapir miljøvenligt?Kan syrefrit silkepapir genbruges?Er crepepapir miljøvenligt?Er farvet silkepapir miljøvenligt?Hvorfor kan silkepapir ...\nEr alt silkepapir genanvendeligt?Er silkepapir miljøvenligt?Kan brugte væv genbruges?Hvorfor kan silkepapir ikke genbruges?Hvilken slags papir kan ik...


Revisor Hadsten - Indhent tilbud fra en revisor i Hadsten\nRevisor Hadsten – Indhent tilbud fra en revisor i Hadsten\nVi har gjort det let og hurtigt for dig, at få tilbud fra revisorer i dit lokalområde – Hadsten og omegn. Via kontaktformularen nedenunder kan du hurtigt få revisor priser fra revisorer i Hadsten og omegn. Gør op med besværet ved, at kontakte flere forskellige revisorer. Lad dem kontakte dig og vælg hvilket tilbud der passer dig bedst. Nemmere bliver det ikke.\nDu får op til 3 revisor tilbud fra forskellige revisorer i Hadsten og omegn, hvorved du har gode muligheder for, at finde den billigste revisor pris nær dig.\nNår du har udfyldt formularen og klikket “Indhent Tilbud”, så er du allerede på vej til at finde de bedste revisor priser i Hadsten og omegn.


Drivende hykleri i Salling Group-annonce - Klaus K Blog\nI annoncen bekendtgør Salling Group sit nytårsforsæt sådan: “Vi vil sælge endnu færre cigaretter til de unge.” Jamen, hvor rørende. Det er lige før, man må fælde en tåre. Har Salling Group pludselig glemt, at det allerede er forbudt at sælge cigaretter til de unge?\nForestiller Salling Group-ledelsen sig virkelig, at den kan få offentligheden til at tro på, at man mindsker unges interesse for cigaretter ved at gemme dem bag et gardin? Cigaretter, som de unge ikke engang selv må købe?\nI så fald må man undre sig over, at automobilforhandlerne ikke forlængst har gemt de nye biler bag et gardin for at nedbringe de unges trafikulykker på vejene.\nEfterplaprer løgn fra\nI disse hykleriske annoncer fremsættes også en simpel løgn: Det påstås, at “halvdelen af dem, der bliver ved (med at ryge), ender med at dø af det”. Denne smart lydende anti-tobaks catchphrase blev fremført første gang i 90′erne af den lægeuddannede pharma-ven, tidl. WHO-direktør Gro Harlem Brundtland. Der kan imidlertid ikke føres sandhedsbevis for den - langt fra endda.\nSalling Group citerer Kræftens Bekæmpelse for påstanden, men det er absolut ingen garanti for dens troværdighed. Tværtimod er det velkendt blandt forskere, at denne medicinalforening fremsætter vildledende påstande i medierne - ikke kun om tobak: Der er mange eksempler på vildledning fra Kræftens Bekæmpelse.\nSandheden er, at der ikke findes nogen videnskabelig metode, der kan afsløre, om et dødsfald er forårsaget af tobaksrygning. Selv ikke de dygtigste retsmedicinere i verden kan afgøre, om en rygers død er forårsaget af tobaksrøg eller af myriaden af andre giftstoffer, som alle mennesker udsættes for.\nTrods mange mediehistorier om dødsfare ved cigaretter, er man ikke i nærheden af at kunne bevise, om en enkeltperson er død af rygning, endsige bevise at halvdelen af rygerne dør af det.\nRygning er ikke sundt, nej - men medicinalprodukterne på Netto’s hylder er langt mere skadelige end cigaretter, og dermed bliver Salling Group-ledelsens hykleri påfaldende.\nstår frit fremme\nmens tobak gemmes væk\nHvis Salling Group vitterlig mener, at de “hjælper” nogen ved at gemme produkter, må de naturligvis først gemme de produkter, der beviseligt forkorter livet, nemlig medicinalbranchens håndkøbsdrugs, der står frit fremme på Netto-hylderne.\nI modsætning til cigaretter kan det nemlig bevises, at disse produkter er ekstremt farlige, især på kort sigt: Kun få ugers brug af hovedpinepillen Ipren kan skade mænds hormonsystem, mens lidt længere tids brug kan forårsage maveblødning, blodpropper, hjertestop og død. Dette kan cigaretter ikke hamle op med.\nMen overordnet set må man bare spørge - hvad rager kundernes helbred egentlig Salling Group? Det er da deres egen sag. Måske skulle gruppen bare droppe det drivende hykleri og lade kunderne selv bestemme, hvilke varer de vil efterspørge … ?\nSå slap Salling Group også for at fremsætte løgnagtige påstande i sine hykleriske annoncer.\n* Kommentaren blev indsendt som detabtindlæg til Berlingske 4. januar 2019, men afvist fra Berlingske.\nPodium: Our failure to control smoking, Gro Harlem Brundtland, 1999\nWHO launches partnership with the pharmaceutical industry to help smokers quit, WHO 1999\nLivsstil får skylden for kræft fra industrien, Klaus K blog 2011\nTIB: Kræftens Bekæmpelse vildleder om kræftrisiko, Forbundet Træ-Industri-Byg, 2008\nForskere: Kræftens Bekæmpelse vildleder om mammografiscreening, videnskab.dk 2012\nKræftens Bekæmpelse vildleder, Rådet for Helbredssikker Telekommunikation, 2012\nIbuprofen kan skade mænds hormonsystem, videnskab.dk 2018\nOverlæge: Ibuprofen mod hovedpine er en misforståelse, dr.dk 2018\nSmertestillende piller kan give blodpropper, videnskab.dk 2012\nKredsløbet kan tage skade af mild smertestillende medicin, videnskab.dk 2017\nLæs også: Sig mig engang, er det slået klik i Netto?


Manden efterlader konen med 6 børn – 3 måneder senere opdager hun det ufattelige i familiebilen\nNewsner » Nyheder » Manden efterlader konen med 6 børn – 3 måneder senere opdager hun det ufattelige i familiebilen\nLivet er ikke altid en dans på roser – faktisk kan det være både uretfærdigt og hårdt.\nDu har måske allerede oplevet hårde perioder, og hvis du ikke har, kan du være sikker på, at det kommer til at ske før eller siden. Ingen går igennem livet uden at have en krise.\nUnder disse svære tider er det vigtigt med støtte og kærlighed, det er det eneste, som kan styrke og trøste os.\nUanset, om det kommer fra din familie, dine kæledyr, dine venner eller fra en komplet fremmed: Små handlinger af venlighed kan gøre en stor forskel.\nAt blive efterladt af din mand og være alene med 6 børn er heldigvis ganske usædvanligt, men vi er nok mange, som er blevet ladt i stikken af nogen, som vi elskede.\nMåske er det derfor, at denne fiktive historie ramte mig så hårdt i hjertet, for jeg kunne virkelig genkende mig selv i visse dele.\nSådan her fortæller moderen, som blev efterladt:\nI september 1960 vågnede jeg op en morgen med seks sultne børn og bare 10 kroner på lommen. Min mand og børnenes far havde forladt mig, han var forsvundet sporløst.\nMine drenge var mellem tre måneder og syv år gamle, og deres søster var fire år.\nEgentlig gjorde det måske ikke så meget – børnenes far havde alligevel aldrig været en særlig god far, alle følte frygt, når han var i nærheden. Når vi hørte hans bil komme ind i indkørslen, plejede børnene at skynde sig væk og gemme sig under deres senge. Men det lykkedes stadig min mand at hente lidt penge hjem hver uge, så vi kunne købe mad.\nNu, hvor han havde besluttet sig for at stikke af, ville slag og prygl forsvinde – men der skulle også mad på bordet.\nHvis der nu fandtes et velfærdssystem i vores land på det tidspunkt, så mærkede jeg i hvert fald aldrig noget til det. Intet som helst.\nJeg vaskede børnene rene, så de så ordentlige og fine ud, så tog jeg den fineste kjole jeg havde på. Jeg proppede ungerne ind i vores gamle rustne Chevrolet fra 1951 og kørte afsted i jagten på et job.\nJeg tog til hver fabrik, butik og restaurant i vores lille by. Uden held.\nHvis det var muligt, blev børnene ved bilen og prøvede at være stille, mens jeg forsøgte at overbevise chefer om, at jeg var villig til at lære hvad som helst, jeg kunne gøre hvad som helst. Jeg var bare nødt til at få et job.\nMen på trods af dette var der ingen ledige job.\nDet sidste sted, vi tog hen, lå nogle kilometer uden for byen. Det var en gammel restaurant, som var blevet bygget om til en café. Nu kaldtes stedet for “Big Wheel”.\nEn gammel kvinde, som alle kaldte “Farmor”, ejede stedet. Hun kiggede ud af sit vindue, da vi kom. Hun havde brug for nogen, som kunne tage nattevagterne, fra 23 om aftenen til syv om morgenen.\nHun betalte 44 kroner i timen, og jeg kunne starte med det samme.\nJeg løb bogstavelig talt hjem og ringede straks til den teenager, som boede på vores gade. Hun plejede at passe børn for os i kvarteret, og jeg blev enig med hende om, at hun skulle komme og sove på min sofa for 150 kroner per nat. Hun kunne komme i sin pyjamas, og børnene ville ligge og sove.\nHun syntes, det lød godt, så det var intet problem at finde en løsning. Den nat, da børnene skulle i seng, takkede jeg de højere magter for, at jeg det var lykkedes mig at finde en måde at forsørge på.\nOg så begyndte jeg at arbejde på “Big Wheel”. Når jeg kom hjem om morgenen, vækkede jeg barnepigen og sendte hende hjem med en hundredlap. Det var omkring halvdelen af det, jeg i gennemsnit tjente hver nat.\nEfterhånden som ugerne gik, steg udgifterne i forbindelse med huset. Vi levede på kanten. Desuden var dækkene på vores gamle “Cheva” helt smadrede. Jeg var nødt til at fylde hjulene med luft på vej til arbejde og hver gang, jeg skulle hjem.\nEn særligt mørk efterårsmorgen slæbte jeg mig ud til bilen for at tage hjem fra arbejde. Så fandt jeg fire dæk på bagsædet. De var helt nye. Der var ingen seddel eller besked. Der var intet andet i bilen, bare fire nye, fine dæk.\n“Findes der virkelig engle i vores lille by?”, undrede jeg mig.\nJeg lavede en aftale med den lokale benzintank. I bytte for at montere de nye dæk, kunne jeg gøre chefens kontor rent. Jeg husker, at det tog mig meget længere tid at skrubbe hans gulv, end det tog at skifte dækkene.\nI løbet af denne tid, var jeg nødt til at arbejde seks nætter i stedet for fem, men det var stadig svært at få det hele til at hænge sammen. Julen nærmede sig, jeg vidste, at der ikke var penge til julegaver til børnene. Jeg fandt en bøtte rød farve og begyndte at reparere og male nogle gamle legesager, som jeg tænkte på at give i gave. Jeg gemte gaverne i kælderen, sådan at julemanden kunne hente dem op julemorgen.\nTøj til børnene begyndte også at blive en bekymring. Jeg forsøgte at lappe drengenes bukser, men det var bare et spørgsmål om tid, inden de ikke kunne bruges længere.\nJeg arbejdede natten til juleaften, og de sædvanlige stamkunder drak kaffe på “Big Wheel”. Der var langturschauffører – Leif, Frank og Jim – men også politimanden Joe.\nNogle musikere hang ud ved et bord, efter de havde spillet et sted i nærheden. De plejede hovedsageligt at spille på vores flipperspil.\nStamgæsterne sad mest og snakkede i de små timer om morgenen, for siden at sætte sig i deres store lastbiler og køre væk, inden solen stod op.\nDa det var tid for mig at gå hjem ved 07:00-tiden julemorgen, så jeg, at der var pakket en masse i min gamle, slidte Cheva. Den var helt fyldt med underlige kasser og æsker.\nJeg åbnede hurtigt fordøren og begyndte at rode rundt på bagsædet. Da jeg åbnede den første kasse, var den fyldt med små, blå jeans i forskellige børnestørrelser. Jeg åbnede en anden boks, den var fyldt med skjorter og trøjer.\nDerefter kiggede jeg i nogle af de andre kasser…\nDer lå slik, nødder, frugt og flere andre dagligvarer. Der var en stor juleskinke, konserverede grøntsager og kartofler. Der var budding, kager og mel. Jeg fandt også en hel pose med toilet- og rengøringsprodukter.\nOg i en pakke lå der fem legetøjsbiler og en lille smuk dukke…\nDa jeg kørte tilbage til huset gennem tomme gader, mens solen stille stod op over byen, græd jeg af taknemmelighed. Og jeg kommer aldrig til at glemme glæden i ansigtet på mine små dyrebare skatte den morgen.\nJo, vist fandtes der engle i vores lille by, den gang for længe siden i december.\nOg disse hang ud på “Big Wheels”.\nGlem ikke at trykke på DEL og SYNES GODT OM-knappen, hvis du også blev rørt af at læse denne historie.


Ellemann-Jensen rækker hånden ud til alle i blå lejr - politiken.dk\nEllemann-Jensen rækker hånden ud til alle i blå lejr\nVenstres nye formand vil samarbejde med alle blå partier, også Nye Borgerlige, for at vælte regeringen.\nPolitik 21. sep. 2019 kl. 11.40\nMens den tidligere statsminister og Venstre-formand Lars Løkke Rasmussen var meget lunken ved at samarbejde med Nye Borgerlige, er der andre toner fra Jakob Ellemann-Jensen (V).\nVenstres nye formand har som noget af det første i sit nye job inviteret alle partiledere fra blå blok til kaffe for at finde en fælles vej til at vælte statsminister Mette Frederiksen (S).\nDet betyder også en kaffeinvitation til Pernille Vermund, formand for Nye Borgerlige.\n»Der skal være plads til at have forskellige synspunkter, også i den borgerlige familie«, siger Ellemann-Jensen.\nMen der er grænser i et borgerligt samarbejde, siger han.\n»Det er også derfor, at jeg gør et nummer ud af at sige, at jeg kommer ikke til at acceptere ultimative krav«.\nDet er også derfor, at jeg gør et nummer ud af at sige, at jeg kommer ikke til at acceptere ultimative krav\n»Det er også et vigtigt budskab, men vi har en fælles opgave i at gøre noget for den regering, der sidder, så de kan blive begavet med en samlet opposition. Det har de brug for«.\n»Vi kan samarbejde om at få Mette Frederiksen udfordret, at gøre de svært for regeringen og at få en anden regering med en anden retning for Danmark«, siger Ellemann-Jensen.\nLæs også: Her er Ellemanns ti udfordringer\nHan blev valgt som Venstres formand lørdag i Herning på partiets ekstraordinære landsmøde. Der var ingen modkandidater.\n»Jeg er med på, at Nye Borgerlige i valgkampen valgte at stille ultimative krav. Jeg synes ikke, at det er en fornuftig måde at føre politik på. Det er også derfor, at jeg klart siger, at det kommer jeg ikke til at acceptere«.\n»Men vi har stadig nogle ting til fælles. Én af dem er ønsket om at få en anden regering«, siger Ellemann-Jensen.\nVenstre holder ekstraordinært landsmøde efter en tumultarisk august, hvor både Løkke gik af som formand og Kristian Jensen som næstformand.\nHer er Ellemanns ti udfordringer\nDet ømme punkt: Støjberg er favorit, fordi hun er Ellemanns troldspejl\nJakob Ellemann-Jensen: Vi kan bruge Lars Løkke og Kristian Jensen til rigtig meget\nEllemann og Løkke har tidligere drøftet formandspost\nGenlæs livebloggen: Jakob Ellemann-Jensen og Inger Støjberg er Venstres nye powerpar\nV-bagland om Løkkes afgang: Man skal lytte til baglandet\nSpar 15% som abonnent\nPolitikeres forsøg på at inddrive SU-gæld har ingen effekt: »Det er fuldstændig imod, hvad regeringen har som hensigt«\nBjarne Corydon i hårdt angreb på Nicolai Wammen: Er du finansminister af navn eller gavn?\nVenstre lancerer tre krav til udligningsreform\nOmstridt reform kan give kommuner millioner, som de ikke må bruge\n»Ligner en skandale«: På 4 år har Finansministeriet ansat én medarbejder over 50 år\n150.000 gamle tegninger med flora og fauna kan nu frit downloades\nI Nordsjælland føder kvinderne mange børn, på Fyn får de få\nHenrik Palle: Britta Nielsens forbrydelse rammer ikke de fattigste hårdere end advokatfifleri eller skattefusk\nTo nye skattecentre i Fredericia og Frederikssund skal styrke tillid\nAnmelder var ved at flippe ud af bar ærgrelse: Det er svært at være vild med dans på Østre Gasværk\nKlasselokalerne er som rækkehuse: Ny københavnsk skole lykkes med sine små rum til helt særlige børnesind\nHenrik Palle: Britta Nielsens forbrydelse rammer ikke de fattigste hårdere end advokatfifleri eller skattefusk\nMistanke om coronavirus stopper togtrafik mellem Østrig og Italien\nTrump har fået sin mur – det er Mexico\nPentagon afsætter nye milliarder til Donald Trumps grænsemur\nForsker: Journalister generaliserer for hurtigt, og det kan føre til forkerte påstande\nStivbenet musical : Det er svært at være vild med dans på Østre Gasværk\nMistanke om coronavirus stopper togtrafik mellem Østrig og Italien


Et liv med træbåd. Kommende træsejlere kan begynde her. D F Æ L s F O R L A G 1 ISBN - PDF\nEt liv med træbåd. Kommende træsejlere kan begynde her. D F Æ L s F O R L A G 1 ISBN\nDownload "Et liv med træbåd. Kommende træsejlere kan begynde her. D F Æ L s F O R L A G 1 ISBN 978-87-996488-4-9"\n1 Et liv med træbåd Kommende træsejlere kan begynde her D F Æ L s F O R L A G 1 ISBN\n2 INDHOLD I. Indledning Om at eje en træbåd 4 Om at bruge guiden 4 Litteraturliste til Indledning 4 II. Før du går i gang Hvilke forventninger ligger bag ønsket om en træbåd? 5 Bådens stand og egen indsats 6 Størrelse 7 Motor i sejlbåde 8 Type 8 Behov 9 Bådtyper 11 Kragejollen 11 Sænkekølsjollen 11 Spidsgatteren 12 Platgatteren 13 Kutteren 14 Motorbåden 17 III Anskaffelse Hvor finder man båden? 19 Foreninger 19 Mæglere 19 Formidlings sider 19 Hvad skal der lægges mærke til? 20 Bådens stand og alder 20 Udenbords 20 Indenbords 21 Mast og rig 22 Bådens motor 23 Købet 25 Vejledning ved prissættelse af træbåd 25 Salgmæssige og juridiske omstændigheder 26 Forsikring 27 Ejerforhold 28 Enkeltpersonen 28 Bådfællesskabet 28 Institutioner 29 Danmarks Museum for Lystsejlads 29 2\n3 INDHOLD Bådens papirer 30 Dansk nationalitetsbevis 30 Dansk lystfartøjs-certikat 30 Kapsejladsmålerbrev 31 Tilsynsbog 31 Bøger 31 Sejlerblade 32 Litteraturliste til Anskaffelse 32 III Bådens bevaring Træbådens fysiognomi 33 Vedligehold 34 Rengøring og slibning 35 Håndværktøj 35 Nådning og spartling 36 Indvendig vedligehold 36 Renovering 37 Lidt om opgavernes størrelsesorden 38 De mere enkle opgaver 39 Opgaver af mere krævende karakter 39 Opgaver med behov for stort maskineri 39 Litteraturliste til Vedligehold 40 IV Sømandskab I havnen 41 Under sejlads 44 Om vinteren 46 Litteraturliste til Sømandskab 47 DFÆL Forlag Copyright: DFÆL Udgivet som elektronisk publikation 2014 Kontakt til forlaget: Fotos og illustrationer: DFÆL, hvor andet ikke fremgår ISBN: Mekanisk, fotografisk, elektronisk eller anden gengivelse af denne bog eller dele af den er ikke tilladt iflg. lov om ophavsret. Alle rettigheder forbeholdes. Gengivelse kun med DFÆLs skriftlige tilladelse. 3\n4 INDLEDNING Indledning Om at eje en træbåd De mange sejlere, der i dag kan ses i de danske farvande, vil for de flestes vedkommende have mødt sejlerglæden i en båd af glasfiber. Siden lystsejladsens store boom sidst i 1960 erne har dette materiale været det foretrukne byggemateriale. Træbåden har dog på forunderlig vis formået at overleve i et vist omfang. Ikke i kraft af mange nybygninger, men gennem et stort arbejde med at bevare de tilbageværende. Der er en særlige charme forbundet med livet i en klassisk båd, og med det indbyggede paradoks, at det eneste der i opmærksomhed kan konkurrere med en stor båd i glasfiber, er en velholdt lille båd i træ. I takt med at træbådene er forsvundet, er også ekspertisen på området blevet indskrænket. Fagfolk fra de oprindelige håndværk er der ikke mange tilbage af. Det samme gælder sejlere, der har begreb om vedligehold af træbåd. Dette fravær gør det vanskeligt for nye sejlere at danne sig billeder af et liv med træbåd. Det er vores hensigt, at vi med denne guide, vil kunne give en håndsrækning, til de der går med ønsker om at sejle træbåd. Om at bruge guiden Guiden kræver ikke læsning fra A-Z. Brugeren skaber selv den nødvendige kronologi udfra de spørgsmål, der ønskes besvaret. Er man på bar bund med ord og begreber i bådens verden, kan man dog til en start med fordel læse afsnittet om Træbådens fysiognomi. Her beskrives kort og grundlæggende, hvordan båden er bygget. Dansk Forening For Ældre Lystfartøjer, december 2013 Litteraturliste til Indledning Bent Aarre Lystsejlads i Danmark Forlaget Cervus 1998 Knud Pontoppidan Til søs med Mariane Sejl & Motors Forlag 1981 Tage Voss Glæden ved at sejle Forlaget Cervus\n5 FØR DU GÅR I GANG Hvilke forventninger ligger bag ønsket om en træbåd? Når beslutningen om at købe en træbåd er truffet, kommer overvejelserne om, hvilken bådtype som vil være det rigtige valg. Først skal vælges mellem sejl eller motorbåd, og her er de færreste vel næppe i tvivl om, hvor egen interesse er størst, idet 5\n6 FØR DU GÅR I GANG at sejloplevelsen og livsstilen er vidt forskellig. Herefter er der mange faktorer at forholde sig til, for at sikre at den båd, man ender med at anskaffe, kommer til at give størst glæde og fornøjelse. Bådens stand og egen indsats Når man anskaffer sig en træbåd, er standen på båden noget som i højeste grad skal vægtes. Størstedelen af de træbåde, som er på markedet, er ældre eller direkte gamle, og kan have 40, 50 eller 100 år på bagen. Ikke alle både er kommet lige godt igennem disse årtier. En enkelt ejer kan have forsømt eller ombygget båden i sådan en grad, at den har fået alvorlige skader. Nogle skader er direkte synlige, og nogle skader kan være skjulte. Derfor bør man alliere sig med en professionel, som har tilstrækkelig faglig indsigt til at kunne vurdere bådens stand. En nylakeret smuk båd kan have omsiggribende råd eller andre alvorlige skader på skroget, og en båd som umiddelbart ser meget forsømt ud, kan være i grundlæggende fin stand, men mangler blot en ren-skrabning og omgang frisk lak. I nogle tilfælde kan det være en langt bedre handel at betale en høj pris for en godt vedligeholdt båd, som er i grundlæggende god stand, end at lade sig friste af en langt billigere båd i dårlig stand. De sparede midler i anskaffelse kan hurtigt få ben at gå på, såfremt en grundlæggende reparation (udskiftning af bord/ 6\n7 FØR DU GÅR I GANG nyt dæk/udskiftning af kølbolte osv.) skal udføres af en bådebygger. Uanset hvilken stand båden er i, er det værd at overveje, i hvor høj grad man selv er i stand til at udføre vedligehold og eventuel renovering. Det kan være rigtig spændende og lærerigt at påbegynde en renovering, men det er langt sjovere, hvis man fra starten har en rimelig ide om projektets omfang, og den indsats det kræver. Desuden er det en overvejelse værd, om det er selve arbejdet med projektet, som er det væsentlige, eller om man i virkeligheden hellere vil bruge de fleste timer på vandet. Inkarnerede træbådsentusiaster vil måske mene, at det er en kombination af begge dele. Størrelse. Indimellem dukker der større træbåde op til fristende lave priser, og det kan være tillokkende med tanke på den gode plads om læ, stort cockpit, imponerende linjer osv. En hvilken som helst båd, og måske især træbåd, kræver en del vedligehold. Før man falder for fristelsen, er det vigtig at have et realistisk billede af den tid, energi og økonomiske ressourcer, som man er indstillet på at kaste i projektet. For hver fod en båd vokser i størrelse, vokser mængden af materialer og arbejdskraft også ganske betydeligt. Står man pludselig over for 7\n8 FØR DU GÅR I GANG eksempel et bord som skal skiftes, afspejler en eventuel regning fra et værft tydeligt bådens størrelse, idet at tidsforbrug og materialer er væsentlige parametre. Det samme gælder dimensioner på diverse tilbehør så som sejl, blokke, spil, løbende og stående rig, hvor priserne stiger raskt i takt med størrelsen. Motor i sejlbåde Ved valg af båd bør det også overvejes, hvilke krav man stiller til en eventuel motor. Mange sejlbåde har i dag en eller anden form for motor. Dette kan være påhængsmotor, indenbords motor, el, benzin eller diesel. Hvilken type motor, som er den rette i den enkelte båd, afhænger i høj grad af plads og økonomi. Lange slanke både, som er udstyret med motor, har typisk en påhængsmotor, idet at det smalle skrog gør det vanskeligt at tilpasse en normal motor til fossile brændstoffer. Dimensionerne på moderne el-motorer gør dem imidlertid mere og mere velegnede til indbygning i selv smalle både, og efterhånden som teknologien udvikles bliver elektricitet et mere og mere oplagt valg, der hvor sejl blot ønskes suppleret i tilfælde af vindstille eller ved havnemanøvrer. Har man planer om længere sejladser for motor, bør man nok satse på en velfungerende indenbords diesel motor. Er man derimod inkarneret sejl-sejler, så undværer man med glæde motoren og håndterer sin båd for sejl alene. Type Hvis man har en æstetisk tilgang til båden, ligger det første op- 8\n9 FØR ANSKAFFELSE DU GÅR I GANG lagte valg mellem de lange slanke typer og de buttede rummelige linjer. Hver type med sine fortrin, charme og elegance. Ønsker man god plads om læ, og eventuel ståhøjde, skal en slank båd være ganske stor for at kunne imødekomme rimelig plads til hele familien. Hvis ønsket er, at familien skal på et årligt sommertogt i flere uger, vil en båd med buttede og rummelige former nok bedst kunne imødekomme krav til plads ombord, med mindre at man altså køber en meget stor båd af den slanke type. Behov Før man vælger bådtype, er det derfor en god ide at gøre sig grundige overvejelser om, hvad man forventer at bruge båden til. Forskellige ønsker for anvendelse stiller forskellige krav til båden. Tursejleren: Såfremt man ønsker at båden skal bruges til familiens ferieture, stiller det nok krav til en vis størrelse og en vis komfort ombord. Moderne både har ofte alverdens bekvemmeligheder, som den moderne familie måske vægter højt. I ældre træbåde kan der være langt imellem komfort så som vandtank/køl/ovn/komfur/varme/toilet/lange brede køjer/ ståhøjde osv. Det er vigtigt at gøre sig klart, om familien er indstillet på en mere simpel livsform, når der stås til søs. Det er super ærgerligt, at resten af familien hellere vil blive hjemme, 9\n10 FØR DU GÅR I GANG når man netop har anskaffet sig et ellers prægtigt fartøj. Solosejleren: Har man et ønske om at kunne håndtere båden alene, er det naturligvis vigtigt at sikre sig, at båden er rigget, og udstyret så det gør single-hand sejlads mulig. Det vil ofte være få ændringer, som kræves, hvis båden skal kunne sejles alene. Er det derimod ikke planen at sejle alene, så er det værd at overveje, om man har gaster/ venner/ familie i sit netværk, som har lyst til at gaste. Det er ærgerligt at anskaffe sig en båd, og først bagefter indse, at den kræver flere hænder, end man har til rådighed. Dette gælder naturligvis ved selve sejladsen på vandet, men også under klargøring/ vedligehold/ påsætning og aftagning af mast osv., kan det være nødvendigt at sikre sig, at man har den fornødne hjælp og opbakning i sit netværk. Dagsejleren: Skal båden fortrinsvis anvendes til dagssejlads/ udflugter og hyggeture, så er det måske knap så vigtigt, at der er plads og komfort om læ. Til gengæld vil et rummeligt cockpit danne en god ramme for dagsudflugter, og en solid badestige vil ligeledes blive værdsat på en varm sommerdag. Kapsejleren: Plads og komfort om læ er ligeledes ikke så væsentligt, og måske endda en unødvendig dødvægt, hvis båden primært skal anvendes til kapsejlads. Her er et velindrettet cockpit med let adgang til håndtering af spil, løjbom, aflastere osv. et vigtigt parameter, naturligvis tillige med gode sejl og let tilgængelige trim-muligheder. Monumentsejleren: Værdsætning af oprindelig konstruktion og historisk akkuratesse er af afgørende betydning. Her kan både være tale om projektbåde-både, der minutiøst føres tilbage til konstruktørens intentioner eller om fortsat bevarelse af et fartøj, der allerede har den status. I bedste fald kan båden komme under Skibsbevaringsfonden med status eller udmærkelse som Historisk Monument Kort opsummering: Enhver båd er et valg imellem kompromisser, men hvis man fra starten lægger mere vægt i et af ovenstående formål, end de andre, så er det en god idé at tage højde for dette før båden anskaffes. Ved man eksempelvis efter moden overvejelse, at båden kun i begrænset omfang vil blive anvendt til længere ture, med mange ombord, så kan det være værd at overveje, om man så i stedet bør vælge en båd, som er let at håndtere alene, og med større vægt på selve sejloplevelsen end på komfort, størrelse og ståhøjde. 10\n11 FØR DU GÅR I GANG Bådtyper A Kragejollen Den spidsgattede og ofte klinkbyggede jolle var det mest udbredte mindre brugsfartøj i Norden med aner langt tilbage i tiden. Teknikken i opbygningen med køl, stævne, klinkede bord, bundstokke og spanter er brugt siden vikingetiden. I tidens løb er jollerne bygget overalt i Danmark (og Norden). Der er naturligt opstået mange lokalprægede typer alt efter behov og brug, materialer til rådighed til bygning og lokale håndværkeres tradition og formåen afhængig af hvilket farvand, den oprindeligt var bygget til. Jollen kendes som rojolle, men var ofte forsynet med smakkesejl og ror. Mest udbredt er den spidsgattede type med stævntræ for og agter, hvor bordene er føjet ind og fastgjort til stævntræ for og agter. Kragejollen er spids i begge ender og en lang vandretliggende lige køl. Mange er dog forsynet med agterspejl. Andre variationer kan også forekomme. I lystsejladsens første år udgjorde de spryd- og gaffelriggede joller et stort antal. I takt med, at der konstrueredes og byggedes både til udelukkende rekreative formål, blev også kragejollen gjort til genstand for denne udvikling. Den brugsorienterede jolle blev udvidet med et halv- eller ringdæk, ligesom riggen med tiden ændredes til bermudariggen, der er lettere at håndtere. Som ordets kragejolle antyder, er der ikke tale om større fartøjer. Den maksimale længde overalt overstiger sjældent de fod. Kragejollerne har langt fra haft den samme bevågenhed blandt konstruktørerne, som det har været tilfældet med spidsgatteren og kutteren. Utzons lille Ålborgjolle er dog blandt undtagelserne indenfor en bådtype, hvor de traditioner og erfaringer den enkelte bådebygger var rundet af, blev retningsgivende for udseende og sejlegenskaber. Kragejollens udbredelse i dag er mest knyttet til smakkelaug; lokale foreninger med folk, som passer og værner om deres joller, dyrker sejlads og socialt samvær. Navnet»Kragejolle«blev givet til de meget forskellige konstruktioner, fordi de sprydriggede sejl lignede en krages vinge med strittende svingfjer. De fleste blev bygget»på klamp«, dvs. uden tegninger men med byggerens erfaring og materialernes muligheder. B Sænkekølsjollen Den fladbundede jolle med stiksværd eller sænkekøl er forholdsvis ny, men den lave pris og for fleres vedkommende enkle byggeproces, gjorde at jolletyperne bredte sig op gennem erne. Den simple konstruktion gjorde det muligt at 11\n12 FØR DU GÅR I GANG sejle kapsejlads under beskedne økonomiske former, og alligevel sikre en høj grad af sportslig udfoldelse. Flere joller var bygget på knækspant for at lette byggeprocessen. Dette gjaldt for både Snipen og Piratjollen. Førstnævnte var i mange år verdens mest udbredte jolleklasse, og den tyske Piratjolle havde en stor udbredelse i Danmark og ikke mindst Tyskland. Begge jolletyper var oprindeligt bygget i massivt træ, men ved krydsfinerens og den vandfaste lims fremkomst, erstattede denne hurtigt de ædle træsorter. De nye materialer skabte en række ofte meget lette konstruktioner med sænkekøl for at opnå den fornødne retningsstabilitet. De fleste af disse joller sejles næsten udelukkende i forbindelse med sejlklubs arrangementer som oplæring og øvelse og til kapsejlads i umiddelbar nærhed af en havn. Mange af jollerne er amatørbyggede under kontrol med opmåling undervejs, så de overholder klasseregler og -mål. Især i Tyskland kan man være heldig at finde Piratjoller fra den første generation. I nordisk sammenhæng kan nævnes den klinkbyggede Oslojolle og den svenske Nordborgjolle. Spidsgatteren Spidsgatteren har haft en meget stor udbredelse i Danmark. I tiden efter den første verdenskrig, hvor der for alvor blev tænkt i konstruktion af både til lystsejlads, er der bygget et meget stort antal spidsgattere. Typen er en videreudvikling af tidligere 12\n13 FØR DU GÅR I GANG tiders kragejoller. Kølen er gjort dybere den er oftest kravelbygget glat i fribordet og agterskibet er elegant afrundet og afsluttet af et smukt formet ror. Typen er kendt for at være sødygtig, rummelig, og samtidig have gode sejlegenskaber. Populære ingredienser for det brede udsnit sejlere, der ville have en båd der skulle kunne svare forskellige behov. Den store interesse for bådtypen resulterede i flere forskellige klasser som især konstruktørerne Berg, Utzon og Hansen gjorde sig gældende i. Der blev udarbejdet regler for klasser på 20, 26, 30, 38, 45 og 55 kvm., og disse både blev søsat i en lind strøm fra danske bådeværfter sideløbende med en ikke ringe mængde af one-off konstruktioner. Klassespidsgatteren var næsten et rent dansk anliggende. I nordisk regi er der dog grund til at fremhæve den norske Skarpsno. Typen er konstrueret med henblik på den krappe sø i skærgården, men et mindre antal både har dog fundet vej til Danmark siden klassens start i I Sverige har man som en videreudvikling af en brugsjolle fra Koster øerne skabt en lystfartøjsudgave. Denne Kosterbåd findes i forskellige klasser på henholdsvis 20, 22, 25, 32, 38, og 45 kvadratmeter. Platgatteren Platgatterens kendetegn er dens agterspejl, hvorpå roret er monteret. I lighed med spidsgatteren har man et fartøj, der kan udnyttes i dens fulde længde. Det giver mulighed for at udnytte bådens volumen optimalt, hvilket igen viser sig i platgatterens gode egenskaber som turbåd. Konstruktionen med et spejl som 13\n14 FØR DU GÅR I GANG fartøjets agterstævn er i byggemæssig henseende en forholdsvis enkel og dermed en besparende løsning. Den enkle håndværksmæssige udformning har da også vist sin gennemslagskraft ved især to bådtyper i dansk farvand: Folkebåden og Juniorbåden. Med de intentioner, der var lagt i begge konstruktioner, var kravet om enkelhed i byggemåde uomgængeligt, og bådenes utrolige popularitet har helt levet op til dette. Der er bygget mange Folkebåde på danske værfter, men også selvbyggerne har gjort sig gældende her. Af andre platgattere bør nævnes Reimers Swellbåd Kutteren En kutter er karakteriseret ved, at den har hækken, den agterste del af båden, agten for rorstammen, derfor også kaldet en hækbåd. Den traditionelle kutter, men den lige stævn og den relativt beskedne del af skibet agten for rorstammen udvikledes sidst 1800-tallet hen mod det udseende, vi kender i dag. Kutterens overhang, forskellen mellem bådens længde over stævn og dens længde i vandlinjen øgedes betydeligt. Herved opnåede man, at fartøjets længde der altid måles i vandlinien kan holdes nede, mens den samme båd i praksis, så snart den krænger ganske let, vil opnå en meget længere vandlinje og derved en højere fart. Til gengæld kan det være ganske drøjt ombord: de kan være meget våde pga. krængning, fordi de 14\n15 FØR DU GÅR I GANG er smalle, og søerne har tendens til at rulle ind over dens ofte smalle og skarpe forskib. I den internationale kapsejladsverden har det været kutteren, der var genstand for konstruktørernes ambitioner om at realisere de hurtigste fartøjer: Meterbåde efter den internationale R-regel og skærgårdskrydsere er begge bygget i mange forskellige størrelser. Blandt de rigtig store var J-bådene, der i mange år var den type, der benyttedes i sejladserne om Americas Cup. Herudover har vi i Danmark haft en betragtelig mængde af skandinaviske konstruktioner. I Danmark var det især Mågerne og senere Den sydskandinaviske Klassebåd (SSA og SSB) samt den Nordiske Krydser. Blandt entype-bådene har kutteren også været markant. Den norske Drage var i mange år Olympisk bådklasse og er bygget i et stort antal i Danmark. Det samme gælder en anden norsk konstruktion, Knarren, der stadigvæk kan mønstre et stort antal sejlende i dag. I det omfang det stadig er muligt at komme i besiddelse af disse gamle kapsejlere, skal man være bevidst om, den ynde og især styrke, de var udstyret med i sin tid, ikke var tænkt at 15\n16 FØR DU GÅR I GANG skulle være langtidsholdbar. Da de tilmed blev sejlet hårdt i deres aktive år, er der oftest tale om både, der enten har været udsat for en eller flere gennemgående renoveringer eller vil have et stort behov for det. Kutterens lange agterskib, hvor renligholdelse og ventilation er vanskelig, er også en kilde til dårligdomme og råddenskab. Det samme gælder for belastningen omkring rorbrønden, der ofte er årsag til indtrængende vand med efterfølgende rådangreb. Der er dog også bygget mange kuttere, der ikke har skullet tjene snævre sportslige interesser, men som har været tiltænkt andre former for sejlads. Her opnåede man lidt mere plads om læ, for at tilfredsstille ønsket om tursejlads og omkring besættelsesårene så en del kystkrydsere og senere lidt større havkrydsere dagens lys. Ikke som større klasser, men som konstruktørens bud på en sejlbåd der skulle kunne lidt af hvert. 16\n17 FØR DU GÅR I GANG Motorbåden Maskinkraft i forbindelse med lystsejlads tog først form i løbet af 1920 erne. Sideløbende med at der skabtes rekordhastigheder til vands, blev der installeret mindre motorer i små, tidligere brugsfartøjer. Motorbåden fik efterhånden nogen opmærksomhed blandt konstruktørerne, og der skabtes en lang række meget smukke fartøjer helt op til begyndelsen af 1960 erne. Deplacementbåden er findes i to grundformer: snekken og båden med V-bund. Snekken er som type kommet til Danmark fra Sverige og Norge. Den er spidsgattet og har et stort undervandsskrog. Linjerne er bløde. Den er rund i bunden og uden ambitioner om den store fart. Til gengæld er båden meget sikker og let at sejle, også i søgang, hvor den er meget stabil. Heroverfor har vi den nye klassiker med den skarpe stævn. Den har et stort men smidigt og slankt undervandskrog, der signalerer fart og æstetik. Denne type båd stiller derfor krav om 17\n18 FØR ANSKAFFELSE DU GÅR I GANG stor maskinkraft. Båden har tendens til at rulle, når den sejler på tværs af søerne. Her kan nævnes de svenske Petterson-både der gjorde deres indtog i 1930 erne. De satte en bølge i gang: mange motorbåde blev bygget rundt om i landet med tydeligt Petterson -præg: langt smalt skrog, højt forskib med plads til kahyt, cockpit samt evt. agterkahyt med lille salon! Omkring 50 erne begyndte den amerikanske påvirkning at dominere med de større luksus-kabinekrydsere, Endelig er der de planende motorbåde, hvor mange udelukkende var bygget til dagsejlads Det skarpe forskib går over i et fladere agterskib, det gør det muligt at bringe båden op på de knob, med et meget stort forbrug af brændstof til følge. Også her kom inspirationen fra USA med de små, meget raffinerede hurtiggående mahognimotorbåde: Chris-Craft en var kommet til landet! 18\n19 ANSKAFFELSE Anskaffelse Hvor finder man båden Som med så meget andet ligger det lige for at bruge internettet til at finde sin kommende træbåd. Et oplagt sted at starte er med at kigge på DFÆL-siden under Annoncer. Du kan også spørge i Forummet om der er nogen der har kendskab til både der er til salg. Herunder er en række links til andre sider på nettet, som på forskellige måder annoncerer med brugte både. På de større formidlingssider, skal der dog ledes grundigt for at finde træbådene. eller hvad skal der lægges mærke til når jeg ser på båd? Foreninger Tysk hjemmeside for klassiske lystbåde Norske Treseileres hjemmeside Mæglere Formidlings sider Yachtmægler med særligt udbud af træbåde Søgesite for Danmark og Europa Dansk søgesite Med international søgning Internetmagasinet Min båd s annoncesite Bådmagasinets internetudgave med annoncer Bådnyts internetudgave med annoncer Site med adgang til søgning i hele Europa Den Blå Avis Svensk udgave af den-blå-avis med rigtig mange både. Sail Yacht Society Sverige 19\n20 ANSKAFFELSE Bådens stand og alder Det første og bedste råd ved vurdering af en træbåd er at kontakte en fagmand. Har du ikke selv kendskab til en, så find en bådebygger i dit lokalområde eller tag kontakt til dit forsikringsselskab, der vil kunne henvise til en specialist på området. En rapport fra en fagperson kan spare dig ikke blot for en masse penge, men måske også megen tid og ærgrelse. For at du selv kan skabe dig et overblik, følger her en lang række områder, der bør være fokus på. Skulle der undervejs være fagsprog, der giver anledning til spørgsmål, vil nogle af svarene kunne findes i afsnittet om træbådens fysiognomi. Udenbords For at vurdere en båds stand er det nødvendigt at besigtige den på land, dog er det en god idé at tjekke fartøjet for utætheder inden optagning. Tjek skrogets linjer for kølsprængning. Ved kølsprængning forstås at kølen ikke længere har den fornødne styrke og buer svagt opad på midten. Skroget vil derfor hænge med enderne og fremstå betydelig svækket. Hvis der er synlige tegn på rust, skal dette undersøges 20\n21 ANSKAFFELSE nærmere. Er der rustpletter på fribordet, skyldes dette sandsynligvis, at spigrene er rustne og må vurderes nærmere. Tjek at klædningen ikke er trykket ud langs med spunding. Er den det, tyder det på, at skruer/spigre er dårlige. Dette kan også lokaliseres ved bankning på overfladen med en gummihammer. Især ved samlinger i køl-/stævntræ kan der være dårligdom, hvilket tjekkes ved at stikke i træet med kniv/syl. Hvis der er tegn på rust ved samlinger, kan dette betyde at bolte i samlinger er nedbrudt. Området omkring rorbrønden er også et sted, hvor materialet ofte er nedbrudt. Ovenævnte punkter er af konstruktiv karakter, men er ret vigtige fartøjets stand. Hvis en båd er nymalet/-lakeret, kan den jo godt se ud til at være i god stand, men alligevel være et sminket lig, så pas på! En båd, der er belagt med glasfiber, er der god grund til at være på vagt overfor. Dette er i langt de fleste tilfælde er en dårlig løsning, fordi der med tiden opstår delamineringer, dvs. at de sammenføjede materialer skiller ad. Er der anvendt epoxy i stedet for polyester, er denne risiko dog formindsket. På klinkbyggede både ses ofte flækker omkring omkring/ mellem nitter. Hvis der er tegn på dårlig vedhæftning af maling eller lak (den krøller ) kan dette være tegn på dårligdom (råd/svamp), Ruf- og cockpitsider, som ofte er af mahogni, skal efterses grundigt i alle samlinger, Er mahognien er blevet sort, er dette et dårligt tegn. Dette ses også ofte omkring propper over skruer. Plankedæk med lærred skal efterses for eventuelle revner, som især opstår, hvor malingslaget er tykt og derfor har sprækker, hvor vand kan trænge ned og ødelægge bomuldsdugen. Hvis dækket evt. er belagt med glasfiber, skal dette være ovenpå et plywooddæk, og glasfiberen tjekkes for delamineringer. Indenbords Inden optagning lænses båden helt tør for at kunne lokalisere, hvor en evt. utæthed er. Kritiske steder er spunding, samlinger mellem trækøl og stævntræ og ved stød i klædning, samt omkring rorbrønd. Bundstokke har ofte flækker, som kan være uheldige. Svøb tjekkes for brud, især hvis der er brud over bundstokniveau, er dette et problem. Kølbolte bør tjekkes. Hvis de er af galvaniseret jern og omkring 50 år gamle, er de sandsynligvis klar til udskiftning. Skulle der være brud i disse, kan dette registreres ved at slå på dem med en hammer, hvor lyden klart kan indikere, om der er spænding på bolten. Du kan ridse et mærke på langs oven på kølbolten. Herpå kan du se, om bolten vrider med rundt, når du 21\n22 ANSKAFFELSE drejer på møtrikken. Hvis kølbolten vrides med rundt, er den dårlig. En del både har stålspanter/-bundstokke for hver 2-3 svøb, og disse bør absolut tjekkes for rust/tæring. Utætheder i dækket er meget ofte omkring røstjern, hvilket kan betyde at bjælkevæger kan være dårlig i dette område; tjek også røstjern og bolte i disse. Generelt er utætheder i dækket synlige på undersiden, hvilket også gælder omkring koøjer. Det er som regel muligt at se, hvor der har løbet vand. Et kritisk punkt kan også være stævnbeslagets fastboltning til stævn. På mange gamle træbåde er rorbrønd fremstillet af galvaniseret jern, denne bør efterses. Mast og rig Træmaster og -bomme undersøges for misfarvninger, som ofte optræder under eller i kanten af beslag, og især ved skruer og bolte. Dette kan være tegn på dårligdom. Hvis lakken krøller kan dette være tegn på råd/svamp. Stående rig tjekkes for om der er brud I nogle kordeller, hvis dette er tilfældet belastes wiren usymmetrisk og wiren skal udskiftes. Generelt er gamle kobbertaluritsplejsninger ikke pålidelige. På rustfrie vantskruer skal gevind efterses, da dette er et svagt punkt på disse. 22\n23 ANSKAFFELSE Bådens motor Der er mange træbåde, som ikke er konstrueret med indenbords motor. De har så ofte en udenbordsmotor/påhængsmotor, monteret på et beslag. Dette kan enten sidde på agterspejlet eller på siden af båden og er udført mere eller mindre elegant. Her skal man være opmærksom på, at eftersom båden oprindeligt er tænkt uden motor, vil man hos nogle både opleve forringede sejlegenskaber ved indsættelse af motor. Hvis den båd, du kigger på, har udenbords motor, skal standen af denne ikke være afgørende for dit valg, da denne type motor ofte er små handy 3-7 HK benzin drevet motor og koster fra ca ,- fra ny. Fremtidigt vedligehold er ofte udførligt beskrevet i de manualer, der medfølger. Hos træbåde med indenbords motor er der en række ting, du skal være opmærksom på, når du vurderer motoren. En ny indenbords motor på 16 HK koster fra ca ,- kroner plus montering, hvilket hurtigt kan vise sig at være en meget kompliceret proces. Alle nye motorer i denne størrelse er dieseldrevne. Motoren kan være enten ferskvands- eller søvandskølet. Fordelen ved varmeudveksling er at, det er mindre udsat for tæring. Søvandskølet er til et gengæld simplere system. Du skal være opmærksom på tæring i kølesystemet, tjek om offeranoderne har været skiftet fornylig. Utætheder er relativ nemt at opdage, se efter om der er olie/ brændstof i sumpen. Tankens beskaffenhed bør også tjekkes. Ældre træbåde har rustfri stål tanke, disse kan tære. Ledninger og slanger bør gennemgås for tæring og alder. Gearet er et single udveksling og derfor meget robust, men det skal holdes med olie, tjek om oliestanden er i orden. Afgasning er vigtig. Der må ikke lugte af udstødning om læ, det indikerer utætheder, Det kan være simpelt, men det kan også være manifolden, og så er det mere kompliceret. Når motoren går og er blevet lidt varm, bør udstødningsrøgen være hvid eller i det mindste lys grå. Sort røg betyder, at motoren bruger olie i forbrændingen, hvilket kan indikere, at stemplerne eller stempelringene er slidte. Intet af ovenstående er uovervindeligt, men kræver at der afsættes tid og økonomi til renovering. Vedligehold er ofte udførligt beskrevet, i de manualer der fulgte med motoren i sin tid. Hvis ejeren ikke har originalerne, kan man ofte finde scannede kopier på internettet. Der er ingen principielle forskelle på maskineriet i en sejlbåd og i en motorbåd. Generelt vil motorbåden have brug for større maskinkraft, og da motoren er det eneste fremdrifts middel, er der grund til ekstra omhyggelighed. Kort opsummering: De bedste syn får du ved at kontrollere båden, mens den er på land. Her skal du være opmærksom på 23\n24 ANSKAFFELSE alle former for brud. Træværk, der er stærkt misfarvet og med overflader med spor efter rustdannelser, signalerer dårligdomme i et eller andet omfang. Er der udført reparationer med glasfiber er der grund til stor skepsis omkring det resterende materiale. Ved motoren skal der ses efter tæring og utætheder. Sørg for at have en fagmand med på sidelinjen. 24\n25 ANSKAFFELSE Købet Vejledning ved prissættelse af træbåd Handel med træbåde er i vid udstrækning identisk med andre markeder: det er udbuddet og efterspørgslen, der først og fremmest er bestemmende ved prissættelsen. En stor efterspørgsel hæver priserne, med et stort udbud sænkes prisen. Bådmarkedet er for tiden (2014) kendetegnet ved et stort udbud og faldende priser, og selv om træbådene udgør i dag en minoritet iblandt de mange glasfiberbåde, fortæller det i generelle vendinger om den øjeblikkelige interesse for at færdes på vandet i egen båd. Samtidig er en anden tendens ved at bide sig fast: den øgede interesse for det traditionelle og det klassiske. Det har ikke den store betydning for bådmarkedet i almindelighed, men kan have interesse for træbådsmarkedet i særdeleshed. Så vidt markedet. Den enkelte sælger og køber er heller ikke uden betydning. En sælger, der går efter en hurtig handel, vil prismæssigt ligge betydeligt lavere end sælgeren med god tid. Hvis den potentielle køber har truffet en beslutning om, at båden skal være en træbåd, er vi pludselig i den gruppe af sejlere, for hvem prisen nok spiller en rolle, men hvor liebhaveri og brændende personlige ønsker også er en drivkraft. Ønsket om netop den ene eller den anden type af båd (på et marked hvor der ikke tilføres nyt) kan være med til at give en høj salgspris. Endelig er der selve salgsobjektet: båden. Dens stand har naturligvis en afgørende indflydelse på prisen, men ud over 25\n26 ANSKAFFELSE dette er der mange andre faktorer i spil: Hvis båden er tegnet af en anerkendt konstruktør og bygget på et velrenommeret værft, kan det være med til at hæve prisen. Det samme gælder ved brugen af byggematerialer af høj kvalitet, både i fartøjets originale dele, men også ved eventuel renovering. I den forbindelse kan det ligeledes gøres båden dyrere, at den har bevaret sit originale udseende og at renoveringen er udført med traditionelle metoder, og i det hele taget har en tilgængelig historie i kraft af tegninger og anden dokumentation. Endelig vil en båds gode sejlegenskaber, med det formål den er konstrueret til, kunne få betydning for prissættelse. Kort opsummering: Træbådens pris er overvejende afhængig af forholdet mellem udbud og efterspørgsel. Båden tilstand i form i af en unik historik, udsøgte materialer og en høj grad af originalitet hæve prisen, ikke mindst fordi dele af markedet er præget af en vis passion for emnet. Salgsmæssige og juridiske omstændigheder ved køb af træbåd. Der er naturligvis store forventninger på spil, når man står overfor at skulle investere i træbåd. Fra sælgers side er der ligeledes noget på spil. Det er derfor vigtigt, at begge parter i handlen opnår et godt resultat. 26\n27 ANSKAFFELSE En skriftlig aftale er bedre end en mundtlig aftale. Vær opmærksom på klare og tydelige formuleringer. Der er ingen grund til at skulle trækkes med ubehagelig efterspil; det er ikke er berigende for sejlglæden. Du skal være sikker på at sælgeren er den retmæssige ejer af båden, og at der ikke er gæld i båden, som du kommer til at hæfte for. Som nævnt andet sted, er det påkrævet at fartøjet er renoveret efter de oprindelige byggeskikke, hvis det skal kunne opnå status af at være bevaringsværdigt. Har man sådanne ambitioner, bør disse vilkår derfor nævnes i kontrakten. Gamle træbåde er i sagens natur gamle, og man må derfor forvente, at der eksistererer dårligdomme i større eller mindre omfang. Sørg for at der er klare aftaler om hvilket løsøre, der hører med til købet. Båden besigtiges ofte i sejlklar stand, men hvor sælger godt kan have til hensigt at medtage dele af udrustningen til et eventuelt andet fartøj. På Dansk Sejlunions hjemmeside findes et udkast til en kontrakt, som Dansk Sejlunions medlemmer kan benytte ved handel med brugt båd. Følgende link giver adgang til download af kontrakt som wordfil eller pdf: baadfaellesskabskontrakt/ Forsikring Ansvarsforsikring på lystbåde er ikke lovpligtig men mange havne og sejlklubber forlanger, at deres medlemmer som minimum tegner en ansvarsforsikring, som skal forevises ved søsætning af båden. Ved tale om joller og småbåde op til 5 meters længde, er fartøjet normalt dækket af en almindelig ansvarsforsikring, men tjek hos dit forsikringsselskab. For fartøjer over denne længde tegnes en selvstændig forsikring. Ved medlemskab af en sejlklub under Dansk Sejlunion, kan der for et beskedent ekstra kontingent, tegnes ansvarsforsikring gennem Forsikringsselskabet Codan. Er der store værdier på spil, kan det være en god idé at tegne en kaskoforsikring. I forbindelse med træbåde vil der, afhængigt af bådens tilstand, ofte være diverse undtagelser, samt ligeledes en ofte ikke ubetydelig selvrisiko. Endelig vil det være muligt at tegne en forsikring mod totalforlis. Denne vil dog sædvanligvis ikke være meget billigere end den fulde kaskoforsikring. 27\n28 ANSKAFFELSE Ejerforhold Enkeltpersonen Det mest udbredte ejerforhold er enkeltpersonen, der ejer sin egen båd. På mange måder er det den simple løsning i forhold til de mange dispositioner, der følger med ved købet af træbåd. Man har selv den fulde råderet over skibet, sejltiden skal ikke deles med andre, og man er selv herre over omfang og tempo, når det drejer sig om klargøring og vedligehold. Det vi ikke være rigtigt at forklejne opgaven ved at løse den på egen hånd. Næsten uanset hvad man erhverver sig, vil det være et stort projekt at kaste sig ud i alene. Med retten til bådens fulde afbenyttelse følger ligeledes retten til selv at klare det økonomiske og selv holde båden i sødygtig stand. Bådfællesskabet Der kan være mange grunde til at dele en båd med andre. Den økonomiske side af sagen er måske den mest indlysende; men der er fordele i flere henseender. Dels vil flere bidragydere til både anskaffelse og drift være med til at gøre det at holde båd til en overkommelig affære. Dels kan forbedret økonomi bane vejen for, at der foretages investeringer i bådens tilstand, der i væsentlig grad rækker ud over, hvad en enkelt ejer måske ville formå. Det samme gør sig gældende for arbejdsindsatsen. Flere hænder til rådighed er en oplagt mulighed for at dele vedligeholdet med andre og måske give sig i kast med opgaver, der langt rækker ud over, hvad en enkelt person er i stand til. Det gode sociale fællesskab udløser et meget større netværk, når der er behov for faglig ekspertise til båden. Bådfællesskaber er lige så forskellige, som de sejlere de består af. Udgangspunktet kan både starte med et venskab, udvikler sig til at sejle sammen, eller med et ønske om at finde personer til sejlads med et bestemt fartøj. Uanset hvad der bringer folk sammen, er det vigtigt, at de implicerede, overfor hinanden gør klart hvilke intentioner, hver enkelt har i forhold til bådens brug. I juridisk henseende kan man skæve til, hvordan man indretter sig på boligmarkedet i bofællesskaber og andelsforeninger. Der kan være god grund til, at der fra starten udarbejdes nogle enkle retningslinjer omkring bl.a. økonomi og afbenyttelse, der sikrer bådfællesskabet i tilfælde af uenigheder Det er derfor vigtigt, at bådfællesskabet i et vist omfang har gjort sig klart, hvorledes det vil vægte forholdet mellem sejlads og renovering, hvor man ønsker overliggeren, når det handler om vedligehold. Overvejelser der har stor indflydelse på valg af båd og ikke mindst bådens stand ved købet. Dansk Sejlunion har siden år 2000 udgivet en kontrakt, som har været til gavn for mange fællesejer. Både som 28\n29 ANSKAFFELSE inspirationskilde til at få drøftet forskellige forhold, og som et oplæg til at få sat resultatet af drøftelserne på papir. Dansk Sejlunion stiller denne kontrakt til rådighed for kommende fællesejere, men kan naturligvis ikke påtage sig ansvaret, juridisk eller moralsk, for forløbet af det fælles projekt. Følgende link giver adgang til download af kontrakt som wordfil eller pdf: baadfaellesskabskontrakt Institutioner Der kan let lægges op til solstrålehistorier, når en institution går ind i arbejdet med træbåde: Ofte vil der være faciliteter, økonomi og arbejdskraft til stede i et omfang, der umiddelbart gør det indlysende at holde en træbåd. Institutionen bør dog nøje overveje, om den sejlads man ønsker at fremme, er knyttet til en båd af træ, eller om et hvilket som helst andet materiale ville kunne benyttes til samme formål: Skal der sejles i almindelighed, eller sejles med træbåd i særdeleshed. I det omfang hvor sejlads i almindelighed er målet, vil denne aktivitet måske være bedst tjent med et fartøj af glasfiber, der i langt højere grad er ufølsom overfor skiftende interesser og luner. Når det fungerer med brug af træbåde i institutionsregi, vil det ofte være afhængigt af en eller flere personer, der over tid vil påtage sig ansvaret for at båden får den opmærksomhed, der er påkrævet. Det er dog ikke altid, at opbuddet af arbejdskraft og flittige hænder er en garanti for succes. Der findes træbåde, der har levet en noget omskiftelig tilværelse i fart mellem institutioner, der har måttet give op over for opgaven. Lån din næste båd af Danmarks Museum for Lystsejlads. Danmarks Museum for Lystsejlads får løbende tilbudt at overtage forskellige joller eller både. Det er både, som kan være i meget forskellig stand. Nogle er klar til straks at komme i vandet og sejle derudad, medens andre kræver mere eller mindre pleje, før de igen kan søsættes. Vi vil gerne hjælpe nye bådejere i gang med at sejle, så hvis du er interesseret i at bruge energi på en ny gammel båd, så stiller vi fra museet op med alle de nødvendige gode råd. Vi betaler for de materialer, der skal bruges. Til gengæld forbliver ejendomsretten hos museet, og der må ikke laves strukturelle forandringer, uden at det er aftalt. Aftalen kan løbe så længe, det passer begge parter, men fra museets side kan vi opsige med et års varsel, hvis båden skal indgå i en museal sammenhæng. Så ønsker du en god brugt båd uden at skulle investere, så har du her en mulighed. Kontakt museet på eller\n30 ANSKAFFELSE Kort opsummering: Der er mange måder at besidde eller råde over en træbåd på. Udover det indlysende økonomiske aspekt er der tillige en række personlige og sociale overvejelser, der spiller ind. Der skal tages stilling til hvor meget man magter alene, hvorvidt ønsket kan deles med andre og i givet fald hvem og hvor mange? Et mislykket indkøb kan på få år hærge en ellers velholdt båd, og et vellykket af samme slag vil omvendt kunne holde liv i en båd, der måske var dømt til ophugning. Bådens papirer Ved køb af en gammel båd, får man ofte en længere beretning om dens historie i tilgift. Den kan der være god grund til at dykke ned i, hvis der skal renoveres i større stil, men almindelig nysgerrighed om bådens fortid er også en god drivkraft. Mange bådes historie er allerede godt beskrevet og videreført fra ejer til ejer; ligesom der for klassebådenes vedkommende ofte er ført et indgående tilsyn med hvert enkelt bygning inden for klassen. Skulle du komme i besiddelse af en ældre og mere ukendt båd, er opgaven dog ikke umulig. Der findes en række steder, hvor der kan hentes information. Til et fartøj er der knyttet forskellige papirer. Ved aflevering af den færdige båd udsteder bådebyggeren et Bilbrev. Det er en bygningsattest, hvor værftet dokumenterer bådens vigtigste data samt ejerforhold. Dette er at betragte som bådens dåbsattest. Fartøjsfortegnelsen var frem til 1957 et register for alle skibe over 4 bruttoregistertons. Efter 1957 er lystfartøjer under 20 bruttotons ikke optaget i Fartøjsfortegnelsen. I den nuværende Skibsregister registreres alle fritidsskibe med en bruttotonnage på 20 eller derover. Skibe mellem 5 og 20 bruttoregistertons kan på ejerens begæring registreres i Skibsregistret. Dansk Nationalitetsbevis Få at få et nationalitetsbevis skulle man have et bilbrev eller på anden måde have et dokument på båden. (Toldpapirer hvis båden er bygget i udlandet) Ejeren skulle også være dansk statsborger for at få Nationalitetsbevis. Nationalitetsbevis var personligt, for den der havde begæret det og skulle derfor tilbageleveres ved salg af båden. Båden var så opført i Fartøjsfortegnelsen. Kopi eller notat om Nationalitetsbeviset findes på landsarkiverne, men de har ikke kapacitet til at give oplysninger om dem, så du må selv komme og læse dem. Dansk lystfartøjs-certifikat For at få lystfartøjs-certifikat skal båden være opført i fartøjsfortegnelsen og have Dansk Nationalitetsbevis. Lystfartøjs-certifikatet giver ret til at føre yachtflag og gælder kun for den ejer, der 30\n31 ANSKAFFELSE har begæret det og skal derfor tilbageleveres ved salg af båden. Kopi eller notat om certifikatet findes på landsarkiverne, men de har ikke kapacitet til at give oplysninger om dem. Båden skulle også holdes i en passende stand, ellers kunne Lystfartøjscertifikatet inddrages. Certifikatet oplyser om ejer, fartøj og hjemhavn. Da indregistrering af lystfartøjer afskaffedes i 1957, ændres bestemmelsen af 1865 om yachtflag til, at alle lystfartøjer kan føre dette flag. Kapsejladsmålebrev For de både der har deltaget i officielle kapsejladser, vil der sandsynligvis også have været udstedt et målerbrev. For klassebådenes vedkommende vil klassebeviser være at finde på Dansk Museum For Lystsejlads. For både, der er målt til kapsejlads med enten NL- og Scandicap-regler er målebreve blev udstedt af den lokale sejlklub, og er derfor stort set kun bevaret af ejerne. DH målebreve er udstedt af Dansk Sejlunion og oplysningerne kan ses på internettet. Tilsynsbog Tilsynsbogen var udstedt af skibstilsynet og fulgte båden. Bogen blev brugt ved tilsyn og ejeren noterede. Ejer- og navneskift er også noteret i bogen. Ejeren skulle og har også ofte indført udskiftninger og fornyelser i bogen. DFÆL fører et register og arkiv. Alle både, hvis ejer er eller har været medlem af DFÆL, er registreret. Bådene bliver stående i registret, selv om de bliver hugget op eller solgt til udlandet. En del af registret er lagt på internettet. Har medlemmerne indsendt materiale om båden, bliver det opbevaret i DFÆLs arkiv. Der er kopier af alle målebreve på klassespidsgattere og Nordiske Krydsere, samt en del klasseregler. Der er ca både i registret. Oplysninger fra registret kan fås ved henvendelse til DFÆL. Danmarks Museum for Lystsejlads har målebreve, der er udsted på klassebåde fra ca og op til ca Museet har ligeledes en stor samling af litteratur og fotos. Bøger Albert Larsens Kendingsbog for danske Lystfartøjer 1937 er nok det mest komplette register, der er lavet over danske både. Bådene er opstillet efter bådnavn, så har du bådens navn i 1937, er den et must. Bogen ligger nu i DFÆLs database, under Artikelbasen på DFÆLs hjemmeside. Til Søs Tillæg: Dansk Sejlunions Fartøjsregister 1962 KDY-årbøger Olufsen: Hvide Sejl: Mest om klassebåde Jan Ebert: Danske lystbåde I - II 31\n32 ANSKAFFELSE Sejlerblade Især klassebåde kan findes her. Kapsejladsresultater kan også værre en guldgrube. Alle danske kommunebiblioteker kan tage sejlerbladene hjem, her kan nævnes: Sejl og Motor Sejlerbladet Viking Sejlsport Endelig er det muligt af forsøge sig i lokale aviser, især hvis båden er bygget i en mindre provinsby og byggeåret er kendt. Kort opsummering: En meget stor del af danske lystbåde vil det være muligt at opnå dokumentation om. Båden er oprindeligt og gennem sin afbenyttelse udstyret med forskellige attester, man ved lige dele held og korrespondance måske vil kunne opsøge. Hertil kommer tidsskrifter, årbøger klubblade og lokale aviser, som ikke sjældent vil kunne indeholde oplysninger af interesse. Litteraturliste til anskaffelse Bent Aarre m.fl. Bogen om meter-bådene, Sejl & Motor 1984 Bent Aarre m.fl. Bogen om spidsgatteren Sejl & Motor 1983 Jan Ebert Danske Lystbåde bd Cervus 1986 Jan Ebert Danske Lystbåde bd Cervus 1986 Andreas af Malmborg Träbåtar, Prisme 2003 Einar Olufsen Hvide sejl, Gjellerup 1964 Eyvin Schiøttz Gyldendals store bådebog, Gyldendal\n33 BÅDENS BEVARING Bådens bevaring Træbådens fysiognomi Træbådens køl er det stykke tømmer, der bærer det øvrige skib. Fra kølen udgår begge stævne. Forstævnen skarres og boltes til kølen og løber forefter og op i højde med dækket. Agterstævnen rejses agten for kølen med en hældning agterover. Køl og stævn forenes med et trekantet stykke tømmer kaldet en bjørn. Agterstævnens udformning er afhængig af bådtype. På spidsgatteren krummer stævnen på den del af tømmeret der er over vandlinjen. Platgatterens rette stævn forsynes med et agterspejl og på kutteren lægges et hæktræ øverst på stævnen, der viderefører forløbet ud til agterspejlet. På kølen rejses spanterne. Nederst bundstokken der med de gennemgående kølbolte forbinder skibets træskellet med den udvendige ballastkøl. Mod overkant løber spanterne op til skandækket og fastgøres på bjælkevægeren, der løber på spanternes indersider i hele længderetningen. Bjælkevæger i henholdsvis styrbord og bagbord side forbindes med en tværgående dæksbjælke. Klædningen fastgøres herefter til køl og stævne med spigre eller skruer. Den vandrette sammenføjning mellem to planker hedder en nåd. Som tætning drives tynde tråde med bomuld ind i nåden, der efterfølgende lukkes med kit, beg eller andet elastisk materiale. Lettere fartøjer er ofte bygget uden spanter, men med svøb. Her rejses der midlertidige spanter på trækølen. Når klædningen står færdig på hjælpespanterne, forsynes båden med indvendige svøb, der løber langs klædningen fra dækket og ned i trækølen. Herefter fjernes hjælpespantet. Svøb findes tillige i fartøjer bygget på spant. De tjener her som en yderligere forstærkninger mellem spanterne. Dækket fastgøres på de tværgående dæksbjælker, der på steder med særlig stor belastning ofte vil være udstyret med forstærkning både på det vandrette og det lodrette plan. De færreste af nutidens træbåde står som de blev bygget men har været udsat for større eller mindre renoveringer. Her kan der være brudt med gængse byggestil, og der kan være anvendt materialer af såvel bedre som ringere beskaffenhed end de originale. Der kan ligge mange årsager til grund for materialevalg. Ikke sjældent af økonomisk art, men også generelle leveringsvanskeligheder i en fortid hvor knapheden var udbredt. Køl, stævn, spanter og dæksbjælker vil som udgangspunkt være udført i egetræ. Herefter vil båden være klædt op i fyr, lærk, eg eller mahogni. Eg, mahogni og teak forekommer ofte som skandæk, fenderliste, cockpitkarme og overbygning. Kølen bådens»rygrad«bjørnen forbinder kølen med agterstævnen Bundstokkene forbinder kølen med spanterne og bærer ballastkølen Svøbene anbringes mellem spanterne og holder sammen på klædningen Bjælkevægeren fastgøres til spanterne og bærer dækket 33\n34 BÅDENS BEVARING Vedligehold Hensigten med træbådens vedligeholdelse er at bevare den. Et arbejde der på samme tid har det dobbelte formål at sikre mod og udbedre de angreb som vejr, vind og almindeligt brug sætter ind overfor materialet. Afhængig af bådens tilstand og fremtræden kan dette arbejde antage flere former. Der er dog fælles begreber, der gør sig gældende, og de vil blive beskrevet i det følgende. Vedligehold er en gentagen proces, der udspiller sig over 34 Ordforklaring Juniorbåd 1. Køl 2. Ror 3. Rorpind 4. Agterspejl 5. Stævn 6. Cockpitkarm 7. Ruftag 8. Bord (klinkbygget) 9. Mast 10. Storsejlsbom 11. Storsejlets underlig der går i hulkehl 12. Svanehals med rebeapparat 13. Nokbeslag hertil fastgøres bomdirk og skødeblok 14. Dobbelt skødeblok 15. Løjbom med enkelt skødeblok 16. Storsejl 17. Fok eller krydsfok 18. Storsejlets agterlig 19. Fokkestag hvorpå løjerter er fastgjort 20. Fokkens forlig 21. Fokkens underlig 22. Fokkens agterlig 23. Stængestag (Topstag) 24. Topvant 25. Undervant 26. Bagstag eller agterstag 27. Bagstagshanefod 28. Fokkeskøde 29. Storsejlsskøde 30. Bomdirk 31. Storsejlsfald 32. Fokkefald 33. Blok til fokkefald 34. Vantskruer 35. Salingshorn 36. Kindbakker der understøtter Vant og stag 37. Stander 38. Standerpind 39. Standerline 40. Flynderen. Plast- eller letmetalplade fastgjort på sejlet. Øverst i flynderen fastgøres faldet. 41. Skivgat med hjul eller skive hvorover faldet skærer 42. Lommer i sejlet til sejlpinde 43. Lidseline hvormed sejlet strækkes ud på bommen\n35 BÅDENS BEVARING hele året i bådens levetid. Udgangspunktet her er derfor valgt til at være det tidspunkt, hvor den væsentligste opgave oftest forekommer, nemlig ved forårsklargøringen. Rengøring og slibning Det første, der venter en, er at få luft til båden. For både, der står udendørs, skal presenningen dog ikke længere væk, end at den kan lægges over igen, så længe der er områder på båden hvor der forekommer ubehandlet træ. Herefter vaskes alt træværk grundigt, også selvom der efterfølgende er store områder, der skal slibes. Vaskbare overflader kan med fordel rengøres med grundrens efterfulgt af rigeligt ferskvand. Overflader af råt træ og her tænkes specielt på teak bør dog skånes videst muligt, så her anbefales sæbe med plejende effekt som f.eks. sæbespåner eller brun sæbe. Igen afskylning med rigelige mængder ferskvand. Hvis man undlader afvaskning, vil den efterfølgende slibning være med til at arbejde urent materiale ned i det rene træ. Under afvaskningen kan man passende afsøge træværket for afskalninger og revner. Større områder, hvor der er maling med ringe vedhæftning, renses op med et skrabejern og efterfølgende slibning med sandpapir; ved mindre afskalninger kan man nøjes med sandpapir. En god regel er at tage lige så meget af den gamle maling ved slibning og skrabning, som der påføres af ny maling. Herved undgår man at malingslaget vokser og dermed begynder at skalle af. Bliver malingslaget for tykt kan det blive nødvendigt at fjerne al malingen og begynde forfra. Til fjernelse af gammel maling er en varmluftblæser uundværlig. Håndværktøj Der er sket meget med håndværktøjet, siden vore både blev bygget. Der er i dag adgang til værktøj, der letter arbejdsgangen betydeligt. Afhængigt af bådens tilstand findes disse fra store excenterslibemaskiner over bånd- og rystepudsere og ned til små fine trekantslibere. Hver af typerne har et vidt differentieret udvalg af kornstørrelser på det tilhørende sandpapir. Man skal dog være opmærksom på de ar, som hurtiggående værktøjer kan efterlade. Godt udstyr er måske nok det halve arbejde, men der er stadig noget tilbage, hvor maskineri ikke er nok. Det gammeldags skrabejern er stadig effektivt. Både til det grove, når der renses op under bunden, og ziehklingen til det finere arbejde. Rent træ skal behandles med et produkt, der både er hæmmende overfor råd- og svampeangreb og samtidig kan fylde træets porer ud. De lommer i træet, der er mættet med linolie, kan ikke indeholde vand. Er træet meget udpint mættes først med koldpresset linolie. Denne påføres inden svampedræberen, da molekylestrukturen i linolien er finere end i svampemidlet, og derfor er i stand til at trænge længere ind. 35\n36 BÅDENS BEVARING Nådning og spartling Ved kravelbyggede både gennemgås nådderne og det kontrolleres om der er revner der skal udbedres. I særligt alvorlige tilfælde må den gamle bomuld fjernes fra nådden og en ny slås i. Hertil må man erhverve sig nogle kalfatrejern og en tilsvarende kølle til at slå bomulden i med. Efterfølgende primes nådden et par gange, inden den lukkes med tjæreholdig spartelmasse under vandlinjen, eller kit over vandlinien. Alle steder, hvor slibningen er nået ind til det rene træ, skal der behandles med grundingsolie. Først herefter kan træet behandles med primer. Herefter kan det være nødvendigt at spartle. Det giver en glat overflade, der dels gør det lettere at trække malingen ud og dels er med at begrænse forbruget. Senere vil den glatte overflade, gøre det lettere at holde den ren. Når overfladen er spartlet og slebet kan der slutstryges. For dækket, og hvad der måtte være af ruf og rufsider, benyttes der samme fremgangsmåde som på skroget over vandlinien. Indvendig vedligehold Nede om læ er der to forskellige miljøer og to forskellige arbejdsgange. Som oftest kan alt over dørken nøjes med en grundig rengøring. Maling og lakering af apteringen vil som regel kun være på tale i større intervaller, såfremt man hen over hele året både på vandet og på land sørger for at der er den fornødne udluftning og rengøring. Anderledes forholder det sig under dørken, hvor indtrængende bundvand, olierester og snavs kræver en øget opmærksomhed. Her gælder de samme betingelser, som for bådens udvendige undervandsskrog. Da luftcirkulationen er meget ringe i dette område, er det en god ide at være tidligt på færde her, så eventuelle flader med afskallet maling kan nå at tørre ordentligt op inden den efterfølgende behandling. For mast og boms vedkommende er det blot en gentagelse af behandling for lakerede overflader. Der bør især rettes opmærksomhed mod skarringer og andre limede samlinger samt omkring de beslag, der er monteret på rundholterne. Ved eventuelle råddannelser er det vigtigt at kontrollere, hvor dybt træet er angrebet, og om det derfor skal skiftes ud. Kort opsummering: Det årlige vedligehold har som væsentligste mål at renholde alle overflader og fjerne al uønsket materiale. Det gamle skal erstattes det med et nyt lag, der kan modstå den slitage som vejrlig og brug udsætter båden for. Opmærksomheden rettes især mod revner og uregelmæssigheder i overfladen. Ved egentlig brud og tæring må der tales stilling til eventuel udskiftning. Overfladen tilstræbes at blive så glat som muligt for at være smudsafvisende i størst mulige omfang. 36\n37 BÅDENS BEVARING Renovering Ved renovering af en træbåd er der tale om et arbejde, der rækker ud over det regelmæssige vedligehold og ud i et omfang, hvor udskiftning af dele af fartøjet kommer på tale. Der kan være tale om isætning af nyt materiale efter brud eller rådangreb for at genskabe tidligere styrke. Renovering kan også have til formål at bringe en båd tilbage til sit eventuelt oprindelige udseende og originalitet. Renovering kan gribes an på flere måder. I den ene ende af skalaen findes den traditionelle udførelse med brug af de materialer og de arbejdsmetoder, der var almindelige, da båden blev bygget. Her vil dets oftest være naturligt at benytte nutidige værktøjsmaskiner, mens materialevalg og metoder for sammenføjning er klart traditionelle. I modsætning til dette kan renovering udføres ud fra et valg, ligeledes med træet som byggemateriale, men hvor der benyttes metoder og materialer, som inddrager den teknologiske udvikling, der er foregået siden bådens tilblivelse. Hensigten med det udførte arbejde, at erstatte ødelagt træværk og genskabe den tidligere styrke, er stadig den samme. Der benyttes blot forskellige veje til at nå det ønskede mål. Her skal der gøres opmærksom på, at såfremt man ønsker at få sit fartøj kendt bevaringsværdigt, kan dette kun komme på tale ved benyttelse af traditionel byggeskik. Inden man selv kaster sig ud i et større renoveringsarbejde, er det formålstjenligt at opgøre sin udrustning i forhold til egen faglighed; til økonomi og den tid der er til rådighed. Disse 3 37\n38 BÅDENS BEVARING faktorer fungerer med en så stor indbyrdes indflydelse, at mindre justeringer på den ene faktor i en retning, ofte kan udløse markante udsving på de andre faktorer. Faglighed handler om hvordan ens hænder er skruet på. Om evnen til at kunne bearbejde træet med det værktøj og de maskiner, der måtte være nødvendige for at opnå det ønskede resultat. Ved at kunne byde ind med en høj grad af faglighed, vil man kunne begrænse en det økonomiske til et spørgsmål om indkøb af materialer. Penge i tilstrækkeligt omfang gør, at man med få indtastninger på sin netbank vil kunne skrue ned for hhv. faglighed og tid. Hertil hører dog, at en bådebygger sjældent vil kunne afgive et eksakt tilbud på et større renoveringsprojekt, da han kun vanskeligt vil kunne besigtige opgaven fuldtud og derved få et klart overblik over arbejdets omfang. Tid i rigelige mængder er ikke noget, der helt kan kompensere for mangel på faglighed og penge. Ud fra devisen om, at Øvelse gør mester vil man dog med tiden kunne forbedre sine evner, og måske til sidst ad åre have opnået et acceptabelt resultat; omvendt vil der antageligt være forbrugt store mængder af det dyre træ. Ved større renoveringsarbejder bliver tidsaspektet interessant i forhold til, hvornår man ønsker at kunne benytte sin båd efter endt renovering. Her tænkes på det anskaffede projektskib, hvor man bevidst, og fordi at dette er ens ambition, har valgt udsigten til en lang renoveringsperiode, hvor der ikke er forventninger om sejlads i en længere årrække. Omvendt er anskaffelsen af et fartøj, hvor man er bekendt med kravet en om forestående renovering, men hvor der også er et ønske om at have en båd til afbenyttelse på vandet. I sidstnævnte tilfælde er det især vigtigt nøje at opregne sine ressourcer målt i faglighed, penge og tid før man giver sig ud i arbejdet, og gerne med en fagmand på sidelinjen, som hjælp til at kunne klarlægge omfanget. Der findes adskillige eksempler på at bare lige ikke helt var dækkende for den forventede indsats, så man kan derfor med fordel opdele renovering i mindre projekter, der tillader brug af båden i sommerhalvåret. Her kan man dog tvinges til en afvejning af muligheden for i en sæson eller to, at lade båden stå på land, for ikke at skulle genåbne til tidligere renoverede områder. Er man indstillet på at udføre dele af arbejdet selv, kan man med god fornuft udlicitere de dele af processen, man af forskellige årsager helst er fri for. Lidt om opgavernes størrelsesorden Dette vil selvfølgelig være meget individuelt, men en god ide er altid at tage en fagmand med på råd. 38\n39 BÅDENS BEVARING De mere enkle opgaver Fjernelse af gammel maling og lak, med efterfølgende slibning ind til det friske træ. Dette tåler ikke at stå råt, så fjern ikke maling eller lak på områder, der ikke umiddelbart efter kan overfladebehandles. Udskiftning af spigre og skruer i spunding og bundstokke. Udskiftning af kølbolte, kan i nogle tilfælde være en rimelig enkel opgave. Ilimning af lister i nådder mellem bordene kan også vurderes, som en ret enkel proces med anvendelse af epoxy. Udskiftning af plankedæk evt. til et af plywood, hvilket stabiliserer bådens stivhed, evt. med et efterfølgende lag glasfiberlaminat (epoxy el. polyester) Opgaver af mere krævende karakter er bl.a.: Udskiftning af bord I klædning. Reparation af bjælkevæger f.eks. omkring røstjern. Udskiftning af bundstokke og spanter, samt stævn, bjørn og trækølen. Fremstilling og udskiftning af stålspanter. Reparation af master. Kalfatring af spunding og mellem nådder kræver fagkundskab. Opgaver med behov for stort maskineri: Udskiftning af dele i stævn og trækøl. Udskiftning bundstokke. Fremstilling af stålspanter Udlusning dvs. at bortfjerne og erstatte med nyt træ - af dårligdom i træmast og bom Kort opsummering: Ved større renoveringsopgaver er det vigtigt at man gør sig klart, hvor meget kompetence man råder over; hvor meget tid man kan bruge på opgaven, og hvor mange penge man ønsker at investere i den. Man skal samtidig have gjort op med sig selv, om behovet for at kunne benytte båden til sejlads meget af tiden, eller om man kan acceptere længere perioder på land uden mulighed for at sejle. 39\n40 BÅDENS BEVARING Litteraturliste til vedligehold Björn Peter Behrens Handbok I Träbåtsvård Nautiska Förlaget 1995 Ole-Jacob Broch Trebåten Universitetsforlaget 1987 Simon Bordal Hansen Et linoliesystem til træbåde DFÆL-forlag 2013 Jens Kusk Jensen m.fl. Sejlsport Andr. Fred. Høst & Søns Forlag 1946 Thomas Larsson Träbåtsrenovering Nautiska Förlaget 2002 Ulf Mikalsen Trebåtbygging - Bygging i klink og kravell Universitetsforlaget 1987 Ole Næstved m.fl. Bådebygning Erhvervsskolernes forlag\n41 SØMANDSKAB Sømandskab Sejlads i træbåde adskiller sig ikke fra sejlads i andre både. Dette afsnit handler derfor ikke om evnen til at sejle. Har du kun ringe erfaring med sejlads, så meld dig ind i en sejlklub, især hvis denne har en sejlerskole. Alligevel er der områder, der kræver en speciel opmærksomhed, når båden er af træ. Godt sømandskab handler om, hvordan den sejlende optræder ombord både i havn og under sejlads og her er der ekstra udfordringer med et byggemateriale i træ. En meget stor del af denne opmærksomhed skal rettes mod eventuelt indtrængende vand. Muligheden for dette er langt større end ved tilsvarende både i glasfiber. De mange meter planker, der ligger side ved side, og de mange steder hvor skruer, nagler og nitter er ført gennemskroget giver potentielle muligheder for lækager. I havnen Allerede ved søsætningen må træbådsejeren tage nogle forholdsregler. Der kan være mindre usete revner i bordlægningen, som ikke er blevet gået ordentligt efter. Disse kan medføre store mængder af vand indenbords, når først båden er i sit rette element. Almindeligvis vil indtrængningen fortage sig hurtigt, 41\n42 SØMANDSKAB men det er en god idé at holde øje med det. Med en manuel pumpe kontrolleres hvor meget vand, der kommer i en given periode med el-pumpe tages der tid på intervallerne, mellem hver gang pumpen går i gang. Her vil man oftest opleve, at behovet for at pumpe bliver mindre og mindre efter ganske få timer, og man får derved en idé om, hvorvidt båden vil kunne klare natten uden opsyn. Hvis det er så voldsomt, at pumpen ikke kan følge med, er det en mulighed at finde et sted i havnen, hvor båden kan stå på grundt vand, til den er i stand til at holde sig flydende ved egen kraft. Er dette ikke muligt, kan man komme savsmuld i en pøs og med sin bådshage jage pøs og savsmuld ned under båden. Savsmuldet stiger herefter opad og lægger sig i revnerne. Dette stopper straks indtrængningen af vand. Løsningen er dog ikke optimal. Dels lægger den nogle fremmedelementerne ind i nådderne og dels vil de små træpartikler blive sejlet væk, så snart båden gør fart. Det er i den daglige omgang med båden, at den basale vedligeholdelse starter. En vedligeholdt træbåd er nem at vaske 42\n43 SØMANDSKAB og holde ren. Båden har især godt af at blive brugt, når der medfølger rengøring efter brug. Hen over sæsonen må træbådsejeren sørge for tilsyn med sin båd. Med god luftcirkulation og ved at holde fartøjet rent, er man med til at klare det basale vedligehold. Skidt og snavs i hjørner og kroge er med til at holde på fugten. Små, fugtige og indelukkede rum er den ideelle betingelse for udvikling af råd og svamp. Det er vigtigt, at der er tilstrækkeligt med ventilation, når båden ligger ubrugt hen. Hold åbent til så meget som muligt, uden at vandet kan trænge ind. Ved brug af presenninger og oversejl af forskellig slags, kan båden beskyttes både mod regnvand og det stærke sollys, der er hård mod de lakerede flader. Hvis der af hensyn til uindbudte gæster er låst grundigt af, kan mekanisk udluftning være en god mulighed. Der fås apparater til både batteri og solcelle, der kan udskifte adskillige kubikmeter luft i timen, og er derved et våben mod det indelukkede og fugtige miljø. Lækager på glasfiberbåde er primært begrænset til de skroggennemføringer fartøjet er udstyret med. Her er træbåden langt mere ømfindtlig. Der er nådder i hundredevis af meter med mulighed for at vandet kan trænge ind. Hertil skal lægges 43\n44 SØMANDSKAB de mange stød mellem bordene og huller til skruer, nagler og nitter. En gammel jernnagle, med et hoved der er knækket af, kan give adgang på katastrofalt mange kubikmeter havvand. Er man derfor ikke i stand til at tilse båden tilstrækkeligt tit, må man alliere sig med andre, der har deres gang på havnen, til at kontrollere der ikke trænger vand ind i større mængder. Under sejlads Inden båden forlader sin havneplads, er det en god idé at lænse den. Dels giver det et fingerpeg om eventuelle lækager; dels ved man, at den er tom ved afsejlingen. Både, der under rolige forhold ikke tager meget vand ind, kan man opleve at skulle lænse ofte under sejlads. Når det gamle skrog ikke længere har den optimale styrke, vil det vride sig og herved give mulighed for, at vandet trænger ind. Som regel vil det fortage sig igen, når belastningen ophører. Ved sejlads med træbåde er det vigtigt, at bådens tilstand afpasses med den belastning den udsættes for. Kraftig vind og høj sø kan være med til at forværre allerede opståede svagheder. Bløde dele i skibets konstruktion vil over tid som en anden dominoeffekt sprede sig til det næste svage punkt. Udover regulære brud, træværk der brækker eller flækker, er 44\n45 SØMANDSKAB vandstanden under dørken en strømpil for, hvordan båden reagerer på belastningen. Vurder derfor nøje, om din båd er i en tilstand, hvor den kan bjerge sig i det vejrlig, du udsætter den for. Ved for stor belastning kan det ske at gamle nagler brækker over og dårlige kalfatringer giver op overfor presset og dele af materialet skydes ud. Her kan man ikke forvente, at træet lukker sig så meget, at båden opnår sin tidligere tæthed. Afhængig af skadens omfang må man vurdere om man kan pumpe sig ud af problemet, lukke midlertidigt med savsmuld, eller om båden må på land for udbedring af skaden. Uanset om man han elektrisk pumpe ombord, skal der altid være en manuel pumpe og ikke mindst en pøs hvis der for alvor trænger vand ind. Hvis man gennem sæsonen oplever særlig betændte steder, hvor vandet trænger ind, så mærk dem af, og sæt dem på listen over steder, der fortjener ekstra opmærksomhed næste forår. Inden båden forlades lænses den igen, til orientering om sejladsen har medført skader i skroget, og der ikke efterlades større mængder vand under dørken. Sørg samtidig for at der er 45\n46 SØMANDSKAB tilstrækkelig udluftning, og at der ikke ligger våde sejl, vådt tøj og andet der virker befordrende for fugtighed. Om vinteren Både, der står på land, samler skidt til sig, og med manglende udluftning er det til stor skade for træet. Inden båden kan efterlades til vinteren, bør den rengøres grundigt og gerne behandles med en desinficerende væske, der kan holde mug og svamp væk. Herefter skal man sikre, at der kan komme rigeligt med luft ind alle steder. Dørkplader, låger og skuffer skal åbnes eller fjernes, så fugtighederne ikke lukkes inde. Står båden udendørs skal der være god afstand mellem båd og presenning, for at sikre den bedste luftgennemstrømning. Hvis båden er dækket over af flere mindre presenninger, hvilket kan lette arbejdsgangen om foråret, skal der være et overlap så stort, at regn og sne ikke trænger imellem, ligesom eventuelle huller skal lappes. Sørg samtidig for, at presenningen ikke ligger for fladt hen over båden. Det medfører dannelser af sne og is i så store mængder, at stativet kan brække. Kik ofte forbi båden om vinteren. En presenning, der ikke ligger helt tot, vil hurtigt blive rystet løs og give mulighed for at vandet trænger ind. Kik forbi 1. januar og se efter, at der ikke er en vildfaren raket, der har brændt i hul presenningen, og derved lader sne og regnvand trænge ind. 46\n47 SØMANDSKAB Kort opsummering: Det gode sømandskab i træbåden er især rettet mod at holde båden forsvarligt flydende og ren ventileret for at undgå fugtdannelse. Renlighed og udluftning går igen både på vand og på land, til søs og i havn og sommer som vinter. Endelig gælder at båden bør være under opsyn. Litteraturliste til Sømandskab Jens Kusk Jensen m.fl. Sejlsport Andr. Fred. Høst & Søns Forlag 1946 Eyvin Schiøttz Gyldendals store bådebog Gyldendal


Lampshade Arkiv - Undertoner\nTag - Lampshade\nRoskilde ’10: RebekkaMaria, 01.07.10, Pavilion\nMed et yderst velsmurt liveband i ryggen forløste RebekkaMaria sine soulpopsanges potentiale bedre end på plade. I perioder var det dog svært at finde ud af, om man var til koncert eller fotosession.\nRebekkaMaria: Sister Sortie\n»Fordi hun vil og kan 'mere'.« Sådan lyder det gudhjælpemig i pressemeddelelsen til RebekkaMarias nye album. Mere? Ja, måske, hvis der med 'mere' menes mere kliché, mere skabethed og mere metervare.\nRebekkaMaria hylder ensomheden\nDen tidligere forsanger i Lampshade, Rebekka Maria, fik allerede gang i sin solokarriere, inden Lampshade lukkede ned. Nu hvor de har pakket helt sammen, kan hun koncentrere sig fuldt ud om den. Derfor er hun i gang med at lave opfølgeren til Queen of France og har sløjfet ‘As In’, så hun bare optræder som RebekkaMaria. Albummet kommer vi først til at høre i starten af næste år, men i går udgav hun singlen “Oh Solitude” derfra, så man kan høre, hvor det bærer hen. Albummet er komponeret i selvvalgt isolation i sommerhus: »Jeg er grundlæggende afhængig af stilhed og ensomhed. Jeg kommer i kontakt med nogle sider af mig selv, som jeg ikke er i byens larm. Naturen larmer på en helt anden måde,« fortæller hun i en pressemeddelelse til Undertoner. Vi glæder os til at høre den larmende natur næste år.\nLampshade – sidste nat med kliken\nLampshade lukker og slukker. Efter seks udgivelser og omkring 400 koncerter var koncerten på Loppen 7. marts bandets sidste koncert. Johannes Andersson og Erik Nylén mødte Undertoner til en sidste snak.\nLampshade: Stop Pause Play\nRebekka Maria Anderssons vokal er en helt afgørende komponent på dette dansk/engelske minialbum, hvor Lampshade viser mangfoldige sider af sig selv. Det kunne let blive en rodet fornøjelse, men Lampshade holder tungen lige i munden.\nLampshade: Let’s Away\nLampshades album nummer to er et pænt fremskridt i forhold til debuten, og deres støjrock har fået et noget mere udadvendt og nærværende præg. Rebekkamarias vokal er stadig excentrisk, sine steder grænsende til det irriterende, men bandet spiller så godt, at man mestendels bærer over.\nSelv om Lampshade i den seneste tid har redet højt på en bølge af succes med placeringer på Det Elektriske Barometer, formår gruppen på sit debutalbum ikke rigtig at overbevise om, at deres stemningsfulde rockmusik er værd at bruge tid på.


Fyldepennen - Kortprosa - John og hans opvågning\n9 måneder, 1 dag siden 0 kommentarer Kortprosa\nJohn satte sig foran computeren for, at få skrevet den artikel, som skulle være færdig til i morgen. Han stirrede ind i skærmen, mens hans fingre fløj hen over tastaturet, og alligevel virkede det ikke, som om at ordene, der kom frem på skærmen, gav nogen mening. Efter noget tid hvor, han havde set på det som han havde skrevet syntes han, at han hørte en stemme, den var ikke særlig tydelig næsten som en hvisken der kom langt væk fra, han kiggede op og anstrengte sine ører for, at finde frem til hvor lyden kom fra. Da han kiggede op fik han en forskrækkelse, for der stod en kvindeskikkelse i døråbningen og det virkede, som om at hun talte, men det hun sagde var utydeligt og det gik op for ham, at det var den lyd, som havde fået ham til at kigge op.\nDet er blot et uddrag fra noget jeg er i gang med. Da jeg er i tvivl om jeg har for mange kommaer eller for få.\nTeksten er publiceret 24/06-2018 17:14 af Christina Kjær Sørensen (Stinapige) og er kategoriseret under Kortprosa.


Børns pude med foto | YourSurprise\n- Marine blå (kr. 199)Sort (kr. 199)Lyseblå (kr. 199)Grå (kr. 199)Lysegrå (kr. 199)Lyserød (kr. 199)Rød (kr. 199)Bordeaux (kr. 199)hvid (kr. 199)\nMere information om børnens pude:\nVaskinstruktioner: Vask 30 grader max.\nDesign din egen, kølige røde pude med foto og navn!\nCheer op hver (seng) værelse med denne sjove børn pude. Uanset om de kan lide biler, prinsesser eller dyr, der gør dine børns drømmepude, var det aldrig så nemt! Du kan gøre denne farverige pude endnu mere speciel ved at tilføje et personligt foto eller en tekst. En børns pude med foto er ideel til at opmuntre alle børnehaver!\nDen røde pude har en aftagelig pudebetræk, hvilket gør det lettere at vaske det. Målingerne af kids pude er 40x40cm og de leveres med en polyesterfyldning. Følg trinene i editoren, og du kan oprette en super sød og unik pude i et sekund!\nhttps://www.yoursurprise.dk/tekstil-fotogaver/puder/kids-pude?artikelcode=24118 24118 Børnepude Rød - 40x40cm https://static.yoursurprise.com/articleimage/99/99ed23b4fdfd95b70c0d2a4cd921e999.jpg 199.00 DKK op voorraad