Sikringsakten ved pantsætning af kapitalandele - PDF\nDownload "Sikringsakten ved pantsætning af kapitalandele"\n1 Sikringsakten ved pantsætning af kapitalandele Advokat Gorrissen Federspiel I artiklen redegøres for sikringsakterne ved pantsætning af kapitalandele, der ikke er udstedt gennem en værdipapircentral. I den forbindelse vurderes et særligt fortolkningsspørgsmål, som er opstået i den nye selskabslov. Der afsluttes med konklusioner om retstilstanden og med nogle generelle bemærkninger de lege ferenda. 1. Indledning Selv om kapitalandele (aktier og anparter) er hyppigt anvendte pantsætningsobjekter i praksis, er den juridiske litteratur om pantsætning af kapitalandele meget begrænset; i såvel selskabsretlige som panteretlige fremstillinger er emnet alene stedmoderligt behandlet. Som pantsætningsobjekter har kapitalandele en betydelig praktisk fordel i forhold til flere andre aktivtyper. Sikringsakten er enten underretning til selskabet, registrering i værdipapircentralen eller rådighedsberøvelse af ejerbeviserne, afhængig af hvilken type kapitalandel der pantsættes, jf. afsnit 2. Det betyder, at der ikke skal betales registreringsafgift til offentlige myndigheder for iagttagelse af sikringsakten. Kapitalandele er dermed»billige«aktiver at pantsætte. Styrken ved pant i kapitalandele er, at det er en slags»residualpant«, som indirekte omfatter alle aktiver i det pågældende selskab. Denne styrke er imidlertid også pantets svaghed: Pantet kan i værste fald være værdiløst, fordi dets værdi er afledt af værdien af de aktiver og passiver, der er i selskabet. Hvor det er praktisk og kommercielt muligt vil panthavere derfor ofte betinge sig supplerende sikkerhedsstillelse for at beskytte sig mod udhuling af pantet. Pantsætning af kapitalandele er ikke uden risiko for pantsætter. Ganske vist vil det normalt være aftalt, at pantsætter bevarer stemmeretten og retten til at modtage udbytte på trods af pantsætningen, men i 108\n2 tilfælde af misligholdelse af det sikrede låneengagement risikerer pantsætter, at kapitalandelene sælges til tredjemand som led i panthavers fyldestgørelse. Formålet med denne artikel er at redegøre for sikringsakterne ved pantsætning af kapitalandele, der ikke er udstedt gennem en værdipapircentral. I den forbindelse vurderes et særligt fortolkningsspørgsmål, som er opstået efter vedtagelsen af den nye selskabslov 1 (SL). Iagttagelse af rette sikringsakt er af afgørende betydning for panthaver, og enhver tvivl i denne henseende kan have vidtrækkende konsekvenser. Det er derfor vigtigt, at der ikke hersker tvivl om rette sikringsakt. I afsnit 2 behandles sikringsakterne ved pantsætning af kapitalandele, der ikke er udstedt gennem en værdipapircentral. Reglerne om ekstinktion af rettigheder og indsigelser falder uden for rammerne af artiklen. Derefter analyseres i afsnit 3 bestemmelserne i SL om notering af pant i ejerbogen, særligt kravet i 53 om underretning af kapitalselskabet om pantsætninger. I afsnit 4 vurderes forholdet mellem de materielle regler om iagttagelse af sikringsakt og de formelle regler om underretning af selskabet med henblik på notering af pantet i ejerbogen. Spørgsmålet er, hvorvidt underretning efter 53 er en del af sikringsakten eller alene en ordensforskrift uden betydning for sikringsakten. Artiklens konklusioner sammenfattes i afsnit 5, som også indeholder betragtninger de lege ferenda. 2. Materielle regler om i agttagelse af sikringsakt For at panthaver kan opnå tingslig beskyttelse af pantet, dvs. beskyttelse mod pant- 1. Jf. lov nr. 470/2009 med senere ændringer. sætterens kreditorer og godtroende aftaleerhververe, kræves iagttagelse af en sikringsakt. Rette sikringsakt afhænger af, hvilken type aktiv der pantsættes, men fælles for de forskellige sikringsakter er, at de i forskellig grad tilsigter at virke prioritetsskabende, offentliggørende og rådighedsbegrænsende. 2 I forbindelse med stiftelse af rettigheder over kapitalandele, der befinder sig i Danmark, 3 afhænger rette sikringsakt først og fremmest af, hvilken type rettighed der søges stiftet. I denne artikel behandles alene pant som stiftes ved aftale mellem parterne (viljesbestemt pant). Herefter må der sondres mellem hvilken type kapitalandele der er tale om. Kapitalandele kan i denne henseende inddeles i fire kategorier, som gensidigt udelukker hinanden: (i) kapitalandele udstedt gennem en værdipapircentral, (ii) kapitalandele for hvilke der ikke er udstedt ejerbeviser, 4 (iii) kapitalandele for hvilke 2. I den juridiske teori anføres undertiden, at sikringsakten har til formål at virke»rådighedsberøvende«. Se imidlertid Lars Hedegaard Kristensen: Studier i erhvervsfinansieringsret, 1. udgave, 2003, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s. 27 f., hvor det med rette hævdes, at betegnelsen»rådighedsbegrænsende«er mere hensigtsmæssig. 3. I dansk international privatret afgøres lovvalget for tingslig beskyttelse af lex situs, dvs. reglerne i det land, hvor aktivet befinder sig, jf. Peter Arnt Nielsen: International privat- og procesret, 1. udgave, 1997, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s. 615 og s. 622 f. Kapitalandele for hvilke der er udstedt negotiable ejerbeviser antages at befinde sig i den stat, hvor dokumentet befinder sig. Kapitalandele udstedt gennem en værdipapircentral antages at befinde sig i registreringsstaten, mens kapitalandele for hvilke der enten ikke er udstedt ejerbeviser, eller for hvilke der er udstedt ikke-negotiable ejerbeviser må antages at befinde sig i den stat, hvor selskabet har hjemsted. 4. Et ejerbevis er et bevis på ejerskab til en kapitalandel, jf. SL 5, nr. 7. NTS 2010:\n3 der er udstedt negotiable ejerbeviser, og (iv) kapitalandele for hvilke der er udstedt ikkenegotiable ejerbeviser. Strukturelt er forholdet mellem de forskellige typer kapitalandele således, at det først må undersøges, om kapitalandelene er udstedt gennem en værdipapircentral. Hvis ikke det er tilfældet, må det herefter undersøges, hvorvidt der er udstedt ejerbeviser for kapitalandelene eller ej. Endelig må det undersøges, om ejerbeviserne i det omfang sådanne er udstedt er negotiable elle ej, hvilket skal fremgå af selskabets vedtægter, jf. SL 28, nr. 4. For så vidt angår kapitalandele, der er udstedt gennem en værdipapircentral, følger det af værdipapirhandelslovens (VPHL) 66, stk. 1, at panthavers sikringsakt over for såvel pantsætters aftaleerhververe som pantsætters kreditorer er registrering i værdipapircentralen. 5 Spørgsmålet, der skal 5. Jf. nærmere herom navnlig Jesper Lau Hansen: Værdipapirhandelsloven med kommentarer, bind 2, 6. udgave, 2010, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s. 544 ff., samt Ulrik Rammeskow Bang-Pedersen: Rettigheder over værdipapirer. Individualisering og sikringsakt, i Juristen nr. 4/2004, s vurderes nærmere nedenfor, er, hvad der er rette sikringsakt ved pant i kapitalandele, som ikke er udstedt gennem en værdipapircentral. Anders Ørgaard har ret i, at læseren, der ikke i forvejen er bekendt med retsstillingen, ikke vil være i stand til at udlede den alene ved hjælp af det skrevne regelsæt. 6 SL har ikke ændret på dette, men har tværtimod skabt et yderligere tvivlsspørgsmål i den forbindelse, jf. afsnit 4. I afsnit 2.1 behandles sikringsakten ved pant i kapitalandele for hvilke der ikke er udstedt ejerbeviser. Derefter behandles i afsnit 2.2 og 2.3 sikringsakten ved pant i kapitalandele for hvilke der er udstedt negotiable henholdsvis ikke-negotiable ejerbeviser Kapitalandele for hvilke der ikke er udstedt ejerbeviser Pantsætning af en kapitalandel, der ikke er udstedt gennem en værdipapircentral, eller for hvilken der ikke er udstedt ejerbevis, 6. Jf. Anders Ørgaard: Pant i selskabsandele mv., i Juridiske emner ved Syddansk Universitet 2003, 1. udgave, 2003, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s\n4 har ifølge SL 65, stk. 1, ikke gyldighed mod overdragerens kreditorer, medmindre kapitalselskabet eller ejerbogsføreren har modtaget underretning om overdragelsen fra overdrageren eller erhververen. Over for pantsætters godtroende aftaleerhververe er sikringsakten ligeledes underretning til selskabet om pantsætningen, jf. SL 65, stk. 2. Ud over at underretningen skal være»om overdragelsen«, fastsætter SL 65 ikke nogen indholdsmæssige krav til underretningen. Det er almindeligt antaget i teorien, at der gælder samme krav til underretningen som til en underretning efter gældsbrevslovens (GBL) 31. Det medfører, at det af underretningen klart skal fremgå, at kapitalandelene er overdraget, herunder hvilke kapitalandele overdragelsen vedrører. Sikringsakten gælder i overensstemmelse med almindelige panteretlige principper kun de kapitalandele, som er omfattet af underretningen. 7 I praksis vil det sædvanligvis være aftalt, at panteretten gælder samtlige pantsætters kapitalandele og afledte rettigheder til enhver tid, herunder yderligere kapitalandele som måtte tilfalde pantsætter i fremtiden, f.eks. som følge af udstedelse af fondsandele eller pantsætters tegning af nye kapitalandele i selskabet. Spørgsmålet om, hvorvidt sådanne yderligere kapitalandele automatisk er omfattet af panteretten, er terminologisk set ikke et spørgsmål om iagttagelse af sikringsakt men om»pantets frugter«, som falder uden for rammerne af denne artikel. Underretningen bør angive, om stemmeretten og udbyttebetalinger fra selskabet li- 7. Jf. Søren Friis Hansen & Jens Valdemar Krenchel: Dansk selskabsret 2 Kapitalselskaber, 2. udgave, 2007, Forlaget Thomson, s. 157, hvor det med rette anføres, at en sikringsakt kun gælder for den eller de kapitalandele, den faktisk angår. geledes er omfattet af pantsætningen, idet der ellers faldes tilbage på de deklaratoriske panteretlige regler. I praksis vil det normalt være aftalt mellem pantsætter og panthaver, at stemmeretten og retten til udbyttebetalinger omfattes af pantsætningen, men at pantsætter bevarer disse rettigheder, indtil der måtte ske misligholdelse af det sikrede låneengagement. Denne løsning tilgodeser i de fleste tilfælde begge parters interesser i forbindelse med pantsætningen. For pantsætter vil overdragelse af stemmeretten til panthaveren medføre, at pantsætter mister sin indflydelse i selskabet, og panthaveren vil i det omfang der er tale om en professionel långiver, f.eks. en bank sjældent have interesse i faktisk at udnytte stemmeretten. Hertil kommer en række retlige årsager til, at panthaveren normalt ønsker at undgå at få overdraget stemmeretten, navnlig ønsker panthaveren sig ikke koncernforbundet med selskabet i selskabs-, regnskabs-, skatte- eller bankretlig forstand. 8 Hvis panthaver råder over stemmeretten og erklærer at have til hensigt at udnytte den, omfattes panthaveren tillige af reglerne om storkapitalejeres flagningspligt, i det omfang grænserne krydses i SL 55, stk. 1, jf. stk. 2, nr. 2. Hvis udbyttebetalingerne overdrages til panthaver i forbindelse med pantsætningsaftalens indgåelse, vil pantsætter miste rådigheden over afkastet fra sin investering i selskabet, som automatisk vil gå til afdrag på det sikrede låneengagement. Låneaftalen vil imidlertid normalt fastlægge, hvornår tilbagebetaling kan og skal ske, og så længe der ikke er sket misligholdelse af aftalen, har långiver (panthaver) sjældent noget ønske om at modtage ekstraordinære afdrag, 8. Jf. Peer Schaumburg-Müller & Erik Werlauff: Vedtægter og ejeraftaler, 3. udgave, 2010, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s. 68. NTS 2010:\n5 f.eks. som følge af udbyttebetalinger fra låntagers datterselskaber. Tværtimod vil låneaftalen ofte indeholde bestemmelser om, at låntager ikke eller kun under særlige betingelser er berettiget til førtidig indfrielse. Det må herved erindres, at panteretten alene er en sikkerhedsret for låntagers overholdelse af låneaftalen. Kun i tilfælde af misligholdelse ønsker långiver sig fyldestgjort i pantet. Det er uafklaret i såvel teori som praksis, hvorvidt en underretning til selskabet om, at pantsætter til trods for pantsætningen foreløbig bevarer stemmeretten og udbytteretten virker tilstrækkeligt rådighedsbegrænsende over for pantsætteren til at etablere tingslig beskyttelse for panthaveren. Synspunktet er, at kreditor- og omsætningsbeskyttelse for panthaveren ikke lader sig forene med fri råden for pantsætteren. 9 Fra reglerne om pantsætning af simple fordringer kendes eksempelvis kravet om, at en overdragelse ikke nyder tingslig beskyttelse, hvis panthaveren tillader pantsætter at oppebære fordringen. 10 Hvis pantsætter bevarer stemme- og udbytteret, begrænses pantsætters rådighed over kapitalandelene kun i beskedent omfang, så længe pantsætteren ønsker at beholde ejendomsretten til kapitalandelene. Kravet om en vis begrænsning i pantsætters retlige råden er dog ikke er krav om absolut rådighedsbegrænsning, og kravet fortolkes forskelligt, alt afhængig af hvilken aktivtype, der er tale om. I praksis synes det at være en udbredt opfattelse, at panthavers sikringsakt er iagttaget trods pantsætters fortsatte rådighed over stemmeretten, mens der er varierende opfattelser i forhold til udbytteretten. Det bemærkes, at stemme- og udbytteret alene er accessorier henholdsvis frugter af 9. Jf. Hedegaard Kristensen (note 2), s. 27 f. pantet, hvorfor det ikke kan være af afgørende betydning for sikringsaktens iagttagelse, om panthaver afstår fra at kræve disse rettigheder overdraget før der sker misligholdelse. Det ville endvidere ud fra et praktisk synspunkt være problematisk, hvis ikke det var muligt for pantsætter at pantsætte kapitalandele uden samtidig at overdrage stemme- og udbytteret til panthaver, eftersom der er gode grunde til at lade pantsætter bevare disse rettigheder indtil misligholdelsestidspunktet, jf. ovf. Som ved underretning efter GBL 31 kan en underretning efter SL 65 afgives af såvel pantsætter som panthaver. I det omfang underretningen overlades til pantsætter, vil og bør panthaver i praksis føre kontrol med såvel indholdet som afgivelsen af underretningen for at sikre sig, at der faktisk afgives en underretning, som opfylder kravene til tingslig beskyttelse. Der kan ikke være noget til hinder for, at underretningen foretages af en person, der er bemyndiget hertil af panthaverne, f.eks. en advokat eller en security agent. En security agent er ikke noget fast defineret begreb under dansk ret. Security agents anvendes ofte i finansieringstransaktioner, navnlig i syndikerede lånefinansieringer, hvor der er flere långivere. Agentens rolle vil da være at repræsentere långiverne i relation til sikkerhedspakken, bl.a. vil sikkerhedsdokumenterne ofte være underskrevet af agenten på vegne af långiverne. Underretningen skal gives til selskabet eller den, der i medfør af SL 50, stk. 3, fører ejerbogen for selskabet, jf. SL 65. Der synes ikke at være taget stilling til, hvorvidt underretningen kan gives til selskabet, selv om der er udpeget en ejerbogsfører. Forarbejderne til lov nr. 1007/1998, der indførte muligheden for at et aktieselskab kunne lade en ejerbogsfører føre ejerbogen, forhol- 10. Jf. Hedegaard Kristensen (note 2), s\n6 der sig ikke udtrykkeligt til problemstillingen:»hvis underretning skal gives til selskabet, der derefter videreformidler underretningen til aktiebogsføreren, vil der blive indsat et unødigt administrativt led. Det foreslås derfor, at underretning i forbindelse med [ ] pantsætning af aktier [ ] gives direkte til aktiebogsføreren, hvis selskabet har valgt at lade en anden end bestyrelsen føre aktiebogen [ ].«11 Selv hvis selskabet benytter en ejerbogsfører, må underretning til selskabet i mangel af særlige holdepunkter for det modsatte være tilstrækkeligt til at iagttage sikringsakten, eftersom ordlyden i SL 65 nævner selskabet og ejerbogsføreren som ligeværdige alternativer. Selskabet må da være forpligtet til at bistå og videresende underretningen til ejerbogsføreren med oplysning om, hvornår meddelelsen blev modtaget, eftersom pantsætningen har prioritet fra dette tidspunkt. Den, der afgiver underretningen, vil sædvanligvis anmode selskabet om at bekræfte modtagelsen samt at notere pantsætningen i selskabets ejerbog. Sikringsakten er imidlertid iagttaget alene i kraft af underretningens fremkomst til selskabet, idet underretningen har karakter af et påbud. Det er dermed ikke en betingelse for underretningens tingsretlige virkning, at selskabet eller ejerbogsføreren bekræfter modtagelsen af underretningen, 12 ligesom det er uden betydning om selskabet eller ejerbogs- 11. Jf. FT A Jf. i samme retning betænkning nr. 1498/ om modernisering af selskabsretten, s Se om bekræftelse af denuntiation efter GBL 31 Lennart Lynge Andersen & Erik Werlauff: Kreditretten, 5. udgave, 2010, Thomson Reuters Professional, s føreren undtagelsesvis måtte afvise underretningen. 13 Det har heller ikke direkte betydning for iagttagelse af sikringsakten om pantsætningen noteres i ejerbogen, jf. afsnit Notering i ejerbogen kan dog have en række øvrige retsvirkninger for panthaveren. Således tjener noteringen som en bekræftelse på, at selskabet har modtaget underretningen, ligesom noteringen har den praktiske funktion, at eventuelle efterfølgende panthavere oplyses om, at kapitalandelene allerede er pantsat tidligere og dermed bringes i ond tro herom. For navnekapitalandele er notering i ejerbogen tillige en forudsætning for udøvelse af de til kapitalandelene knyttede forvaltningsmæssige rettigheder, jf. SL 49, 1. pkt. 15 Udøvelse af de økonomiske beføjelser er derimod ikke afhængig af notering, jf. SL 49, 2. pkt., om end selskabet antages at blive frigjort ved betaling i god tro af udbytte til den, der efter ejerbogen er berettiget til at modtage ydelsen, hvis ikke vedtægterne indeholder bestemmelser om udøvelse af de økonomiske rettigheder Om hindringer for notering af pantet i ejerbogen afsnit 3.3 ndf. 14. Jf. formentlig tillige Nis Jul Clausen & Camilla Hørby Jensen: Sikkerhed i fordringer, 5. udgave, 2008, Forlaget Thomson, s. 44, hvor det i beskrivelsen af retstilstanden før SL s ikrafttræden anføres, at det ikke er»af afgørende betydning«for panthaverens opnåelse af omsætnings- og kreditorbeskyttelse, om underretningen indføres i ejerbogen. 15. For en gennemgang af de rettigheder, som ikke kan gøres gældende hvis den pågældende ikke er noteret i ejerbogen se Lars Bunch & Ida Rosenberg: Selskabsloven med kommentarer, 1. udgave, 2010, Thomson Reuters Professional A/S (note 19), s Jf. Bernhard Gomard: Aktieselskaber og anpartsselskaber, 5. udgave, 2006, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s. 202, Bunch & Rosenberg (note 15), s. 198, og Paul Krüger Andersen: Aktie- og anpartsselskabsret, 11. NTS 2010:\n7 Endelig er det uafklaret, om en panthaver kan iværksætte tvangsfuldbyrdelse uden at være noteret i ejerbogen Kapitalandele for hvilke der er udstedt negotiable ejerbeviser Hvis der er udstedt negotiable ejerbeviser for kapitalandelene, er det ifølge SL 66, stk. 1, bestemmelserne i GBL 14, stk. 1 og 2, der finder anvendelse for panthavers omsætningsbeskyttelse. Det betyder, at panthavers sikringsakt over for pantsætters aftaleerhververe er effektiv rådighedsberøvelse af ejerbeviset, svarende til hvad der i øvrigt gælder for negotiable dokumenter. Bestemmelserne i GBL 14, stk. 1 og 2, finder dog ikke anvendelse, hvis der i henhold til en bestemmelse i kapitalselskabets vedtægter er taget utvetydigt forbehold i ejerbeviset, f.eks. lydende på, at det ikke er et omsætningspapir, jf. SL 66, stk. 1, 2. pkt. Hvis ejerbeviset indeholder et sådant forbehold, følger sikringsakten reglerne for ikke-negotiable ejerbeviser, jf. afsnit 2.3 ndf. Ifølge Ørgaard kunne udtrykket»f.eks.«lede til den tanke, at også andre forbehold kan bringe kapitalandelen ud af hovedreglen i SL 66 og derved føre til, at GBL 14 ikke er gældende. Ørgaard afviser dette, da der ikke er tvivl om, at bestemmelsen opererer med en ren sondring mellem negotiable og ikke-negotiable kapitalandele. Formuleringen af SL 66, stk. 1, 2. pkt., synes således misvisende. 17 SL 66, stk. 1, indeholder ingen henvisning til GBL 22 og regulerer ikke på anden måde sikringsakten for panthavers beudgave, 2010, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s Selskabet er dog ikke i god tro, hvis man har modtaget underretning om, at kapitalandelene er pantsat, og at udbytte alene kan betales til panthaver. 17. Jf. Ørgaard (note 6), s. 332 f. skyttelse mod pantsætters kreditorer. Alligevel må det antages, at GBL 22 finder analog 18 anvendelse, og at pantsætningen derfor kun har gyldighed mod pantsætterens kreditorer, hvis panthaveren har fået det negotiable ejerbevis i hænde, jf. også U V. 19 Ved pant i kapitalandele for hvilke der er udstedt negotiable ejerbeviser, er panthavers sikringsakt for at opnå såvel omsætnings- som kreditorbeskyttelse en effektiv rådighedsberøvelse af de pågældende ejerbeviser Kapitalandele for hvilke der er udstedt ikke-negotiable ejerbeviser Det er ikke klart ud fra SL, hvad der er rette sikringsakt ved pantsætning af kapitalandele for hvilke der er udstedt ikke-negotiable ejerbeviser. På den ene side gælder SL 65 ikke, hvis der er udstedt ejerbeviser for kapitalandelene. På den anden side vedrører SL 18. Et ejerbevis er, selv hvis det er negotiabelt, ikke et omsætningsgældsbrev, men et legitimationsbevis for kapitalejerens rettigheder i selskabet. En kapitalandel er ikke en fordring, og der består ikke i kraft af ejerbeviset noget skyldforhold mellem selskabet og kapitalejeren. GBL finder derfor alene analog anvendelse. 19. Jf. også Bunch & Rosenberg (note 15), s. 221, Erik Werlauff & Peer Schaumburg-Müller: Selskabsloven med kommentarer, 1. udgave, 2010, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s. 364, Jan Schans Christensen: Kapitalselskaber, 3. udgave, 2009, Thomson Reuters Professional, s. 201, Friis Hansen & Krenchel (note 7), s. 159, Ørgaard (note 6), s. 332, Noe Munck & Lars Hedegaard Kristensen: Selskabsformerne lærebog i selskabsret, 5. udgave, 2007, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, s. 241, Eigil Lego Andersen: Aktionæroverenskomster, 1. udgave, 2000, Forlaget Thomson, s. 47, men måske anderledes Jakob Hans Johansen: Forkøbs- og køberettigheders tinglige beskyttelse, i U 2010B.245, s\n8 66 ganske vist ejerbeviser, men kun hvis disse er negotiable, jf. bestemmelsens stk. 1, 2. pkt. I dette vakuum kan derfor overvejes, hvilken sikringsakt panthaver skal iagttage ved pant i kapitalandele for hvilke der er udstedt ikke-negotiable ejerbeviser. Valget står mellem en analogi af SL 65 og dermed GBL s regler om simple fordringer eller en analogi af SL 66 og dermed GBL s regler om negotiable dokumenter. Ørgaard synes at anvende princippet i GBL 31, stk. 4, for ihændehaveraktier. 20 Efter denne bestemmelse, som vedrører ikke-negotiable ihændehaverpapirer, får en overdragelse gyldighed mod overdragerens kreditorer ved ihændehavelsen, hvis gældsbrevets særlige beskaffenhed medfører, at skyldneren ikke frigøres ved betaling til andre end ihændehaveren. Ørgaard anfører, at reglen synes at passe bedre på situationen end underretning under henvisning til, at»den fysiske besiddelse af dokumentet tillægges den afgørende betydning, som den i praksis må forventes at blive tillagt, når der er tale om en ihændehaveraktie«. For navneaktier er det derimod ifølge Ørgaard nærliggende i overensstemmelse med hidtidig teori at opfatte underretning som sikringsakt. 21 Ørgaards vægt på den fysiske betydning af dokumentet forekommer at være for kategorisk, uanset at der er tale om ihændehaveraktier. Det synes herved for vidtgående uden særlige holdepunkter at lægge afgørende vægt på ihændehavelse af ejerbeviset, når dette ikke er negotiabelt. Ørgaards forslag om at anvende GBL 31, stk. 4, kan derfor ikke tilsluttes. Det følger af ikke-negotiable ejerbevisers karakter, at der som udgangspunkt ikke er knyttet særlige retsvirkninger til ihænde- 20. Kun aktier kan udstedes til ihændehaver, jf. SL 48, stk. 2, sidste pkt. 21. Jf. Ørgaard (note 6), s. 333 f. havelse af beviset, bortset fra at det skaber en vis legitimation over for selskabet. Princippet i SL 65 må derfor finde anvendelse hvis der er tale om en kapitalandel, som ikke er et omsætningspapir, men hvortil der er udstedt ejerbevis. Panthavers sikringsakt over for såvel pantsætters kreditorer som aftaleerhververe er derfor underretning til selskabet, jf. afsnit Som konsekvens heraf er rådighedsberøvelse af ikke-negotiable ejerbeviser uden betydning for sikringsaktens iagttagelse. Ikke desto mindre vil panthaver i praksis ofte kræve at få ejerbeviserne i hænde for at fratage kapitalejeren dén legitimation, der er knyttet til beviserne. Hvis kapitalejeren har kontrollerende indflydelse i selskabet, kan panthaveren alternativt kræve, at kapitalejeren foranlediger ejerbeviserne annulleret, jf. SL Formelle regler om notering af pant i ejerbogen Det centrale ledelsesorgan skal hurtigst muligt efter selskabets stiftelse oprette en fortegnelse over samtlige kapitalejere (ejerbog), jf. SL 50, stk. 1. Vedtægterne kan bestemme, at ejerbogen føres på selskabets vegne af en person, som er valgt af selskabet, jf. nærmere SL 50, stk. 3. Pligten til at føre en ejerbog gælder også, selv om selskabets kapitalandele er registreret i en værdipapircentral, og er tillige uafhængig af, om der er udstedt ejerbeviser for kapitalandelene, herunder om sådanne kapitalbeviser måtte være negotiable. Kra- 22. Jf. også bl.a. Schans Christensen (note 19), s. 202, Werlauff & Schaumburg-Müller (note 19), s. 364 f., Krüger Andersen (note 16), s. 210, Jul Clausen & Hørby Jensen (note 14), s. 44, og Friis Hansen & Krenchel (note 7), s NTS 2010:\n9 vene til indholdet af ejerbogen fremgår af bestemmelserne i SL 52-54, og varierer, alt efter hvilken type kapitalandele, selskabet har udstedt. SL 53 indeholder krav om, at kapitalselskabet i visse tilfælde skal underrettes om pantsætning af kapitalandele i selskabet. Meddelelsen kan afsendes af kapitalejeren (dvs. pantsætteren) eller panthaveren, og skal være modtaget i selskabet senest to uger efter at pantsætning er sket, jf. SL 53, stk. 1. Pantsætning må anses for sket på det tidspunkt, hvor endelig aftale herom er indgået. I de følgende afsnit behandles underretningspligten i SL 53 nærmere. I afsnit 3.1 behandles pligtens anvendelsesområde, og i afsnit 3.2 analyseres de indholdsmæssige krav til underretningen. Selskabets pligt til notering af pantet i ejerbogen behandles i afsnit 3.3, og i afsnit 3.4 vurderes retsvirkningerne af tilsidesættelse af underretningspligten Underretningspligtens anvendelsesområde Kravet om underretning af selskabet efter SL 53 gælder ved pantsætning af kapitalandele i (i) selskaber, der ikke har udstedt ejerbeviser, (ii) selskaber, der har udstedt navnekapitalandele, og (iii) selskaber, hvis aktier ikke er udstedt gennem en værdipapircentral. 23 Efter bestemmelsens formulering er det uden betydning, om selskabets ejerbeviser er negotiable eller ej. Det er imidlertid tvivlsomt, om det har været in- 23. Bunch & Rosenberg (note 15) foreslår s. 203, at affattelsen af det pågældende punktum ved en kommende revision af SL ændres til, at anvendelsesområdet ændres til»selskaber, der har udstedt navnekapitalandele, [ ] medmindre aktierne er udstedt gennem en værdipapircentral.«derved tilsigtes ikke materielle ændringer, men alene en sproglig præcisering. tentionen at undtage ikke-negotiable ejerbeviser fra bestemmelsens anvendelsesområde. Ved overdragelse af aktier gælder der ifølge SL 53, stk. 1, sidste pkt., ingen noteringspligt. Denne undtagelse må antagelig føre til, at der ikke gælder nogen noteringspligt ved pantsætning af aktier. Underretning af selskabet om pantsætning af aktier er dermed en ret, men ikke en pligt i modsætning til pant i anparter, der skal meddeles selskabet. 24 Det kan overvejes i hvilket omfang de indholdsmæssige krav til en underretning, jf. SL 53, i øvrigt finder anvendelse i tilfælde, hvor en part ønsker at få sine rettigheder over kapitalandele indført i ejerbogen uden at være forpligtet til at underrette selskabet. Det kan f.eks. være tilfældet for (i) udlægshavere, (ii) panthavere, der har fået pant i kapitalandele i et selskab, der har udstedt ikke-negotiable ejerbeviser, eller (iii) panthavere, der har fået pant i ihændehaveraktier. Ingen af disse rettighedshavere er direkte rettighedssubjekter ifølge bestemmelsen. Da selskabet imidlertid ikke må indføre rettigheder i ejerbogen før de nævnte oplysninger er modtaget fra den pågældende rettighedshaver, jf. SL 52, må de indholdsmæssige krav til underretningen, jf. afsnit 3.2, som en følge heraf være opfyldt også uden for bestemmelsens direkte anvendelsesområde Indholdsmæssige krav til underretningen Meddelelsen til selskabet skal ifølge SL 53, stk. 1, 3. pkt., indeholde»de oplysninger om den nye [ ] panthaver, som er nævnt i 52.«Disse oplysninger svarer til de oplysninger, som selskabet har pligt til at notere om panthaveren i ejerbogen, dvs. 24. Jf. Krüger Andersen (note 16), s. 201, n\n10 »oplysninger om alle kapitalejere og panthavere, dato for erhvervelse, afhændelse eller pantsætning af kapitalandelenes størrelse, de stemmerettigheder, der er knyttet hertil, oplysninger om kapitalejernes navn og bopæl eller for virksomheders vedkommende navne, cvr-nr. og hjemsted«, jf. SL 52, 2. pkt. For så vidt angår panthavere, der er udenlandske statsborgere eller udenlandske juridiske personer, er det endvidere et krav, at meddelelsen vedlægges anden dokumentation, der sikrer en»entydig identifikation af kapitalejeren«, jf. 52, sidste pkt. 25»Udenlandsk«må forstås som enhver ikke-dansk statsborger henholdsvis ethvert selskab, der ikke har sit registrerede hjemsted i Danmark. Dette supplerende krav til udenlandske panthavere rejser navnlig to fortolkningsspørgsmål. For det første må det overvejes, hvorvidt dokumentationen skal vedrøre kapitalejeren, som ordlyden kræver, eller derimod panthaveren, hvis der er tale om pantsætning. Derefter må det vurderes, hvilken dokumentation der er fornøden til at opfylde kravet om entydig identifikation. For så vidt angår spørgsmålet om, hvem der skal identificeres kapitalejeren eller 25. Kravet om entydig identifikation synes inspireret af to ikke-vedtagne lovforslag fra folketingsåret 2001/2002, L 35 og L 196. Forslagene gik ud på at skabe åbenhed om ejerforhold i danske kapitalselskaber. Ifølge forslagene skulle kapitalejere og panthavere give meddelelse til selskabet om visse aktie- og anpartsbesiddelser, og selskabet skulle straks efter at have modtaget meddelelsen foretage indberetning til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. For at kunne identificere kapitalejere, som ikke var danske statsborgere, og juridiske personer, som ikke var registreret under dansk CVR-nummer, skulle denne gruppe kapitalejere ifølge forslaget identificere sig over for selskabet i form af»anden officiel dokumentation, der sikrer en entydig identifipanthaveren bemærkes indledningsvis, at det følger direkte af ordlyden i SL 52, sidste pkt., at dokumentationen skal sikre»entydig identifikation af kapitalejeren«(fremhævet her). I praksis er det imidlertid en udbredt opfattelse, at identifikation ved pantsætning rettelig skal vedrøre panthaveren. En naturlig forståelse af kravet fører til, at det er den nye udenlandske kapitalejer, der skal identificeres, hvis der er tale om en overdragelse til eje, og den udenlandske panthaver, hvis der er tale om en overdragelse til sikkerhed. Denne fortolkning kan dog næppe rummes inden for bestemmelsens ordlyd, selv om den er den mest naturlige og formentlig den rigtige. Det ville derfor være mest rigtigt om ordlyden i SL 52, sidste pkt., blev ændret i overensstemmelse hermed. Det andet centrale spørgsmål, som SL 52, sidste pkt., giver anledning til, er, hvad der udgør fornøden dokumentation i forhold til identifikation af kapitalejeren/- panthaveren. Svaret er ikke nærmere præciseret i forarbejderne til bestemmelsen, hvor det blot er anført, at der skal være tale om»anden officiel dokumentation, der sikrer en entydig identifikation af kapitalejeren«. 26 Formålet er ifølge forarbejderne at sikre et ensartet datagrundlag for at kunne identificere kapitalejeren. Bunch & Rosenberg anfører, at det er»det centrale ledelsesorgan eller den eksterne part, der er valgt til at føre ejerbogen, der skal foretage vurderingen af, om den modtagne dokumentation er tilstrækkelig.«27 Werlauff & Schaumburg-Müller gentager blot forarbejdernes bemærkning om, at der kation«af kapitalejeren. Ingen af forslagene blev imidlertid vedtaget af Folketinget. 26. Jf. lovforslag L 170 som fremsat 25. marts 2009, ad. bemærkningerne til Jf. Bunch & Rosenberg (note 15), s NTS 2010:\n11 skal være tale om»anden officiel dokumentation«. 28 Der kan formentlig søges inspiration i bek. nr. 1118/2010 om meddelelse om betydelige kapitalposter i henhold til SL Efter denne bekendtgørelses 2 gælder, at hvis kapitalejeren er en udenlandsk statsborger eller en udenlandsk juridisk person, skal kapitalejerens meddelelse til selskabet om betydelige kapitalposter i et kapitalselskab efter SL 55 vedlægges»følgende dokumentation, der sikrer en entydig identifikation af kapitalejeren, jf. 56, stk. 2: (1) En udenlandsk statsborger skal vedlægge kopi af pas eller nationalt identifikationsbevis, der kan anvendes ved indrejse i et Schengenland. (2) En udenlandsk juridisk person (et udenlandsk selskab) skal vedlægge officielt bevis, der højst må være 3 måneder gammelt, for at selskabet er lovligt bestående i hjemlandet.«hvor den identifikation, der nævnes i bekendtgørelsen, i alle tilfælde må være tilstrækkelig til at opfylde kravene i SL 52, sidste pkt., kan bekendtgørelsens krav derimod ikke uden videre antages at udgøre minimumskrav til dokumentation i henhold til SL 52, sidste pkt. Det skyldes, at bekendtgørelsen er udstedt i henhold til en anden bestemmelse, og at der ikke er fortolkningsbidrag til støtte for, at præcis samme krav gælder i relation til SL 52, sidste pkt., i forhold til hvilken bestemmelse det blot kan udledes af forarbejderne, at dokumentationen skal være»officiel«. Om end der formentlig henvises til den omstændighed, at officiel dokumentation f.eks. fra et udenlandsk selskabsregister vil være at foretrække, kan der dog næppe indfortolkes et absolut krav i SL 52, sidste pkt., om at dokumentationen skal være»of- ficiel«. På den anden side indebærer ordet»dokumentation«i sig selv et vist officielt præg. Hvis lovgiver havde haft til hensigt at opstille et krav om officiel dokumentation, havde det været hensigtsmæssigt at lade dette fremgå direkte af lovteksten, og det kan i mangel heraf ikke antages. Panthaver i henhold til en pantsætningsaftale vedrørende kapitalandele vil ofte være en bank, der har fået pant i forbindelse med ydelse af et lån. I sådant tilfælde vil dokumentationskravet være opfyldt i form af en udskrift fra det relevante selskabsregister, svarende til en selskabsrapport eller et sammenskrevet resumé fra CVR. Det afgørende for at sikre entydig identifikation må være, at selskabet er i besiddelse af oplysninger om panthavers registreringsnummer, navn og adresse, svarende til kravene til danske panthavere. Mindre må dog også kunne opfylde dokumentationskravet, f.eks. en udskrift fra en søgning i det pågældende selskabsregister. Er panthaver f.eks. en engelsk filial af en amerikansk bank, må det være tilstrækkeligt at identificere filialen, f.eks. via en udskrift fra det engelske Companies House, uden at det er nødvendigt tillige at identificere det amerikanske selskab. Hvis der ud over de egentlige panthavere også er en security agent og/eller en trustee i henhold til pantsætningsaftalen, må disse antagelig identificeres på tilsvarende vis, uanset at hverken en security agent eller en trustee har nogen materiel panteret efter dansk ret. Trustee er et begreb, udviklet i engelsk ret. En trustee kan anvendes inden for mange forskellige retsområder, bl.a. i forbindelse med udstedelse af erhvervsobligationer, hvor trusteen udpeges som obligationsejernes repræsentant til at varetage obli- 28. Jf. Werlauff & Schaumburg-Müller (note 19), s. 334 (fremhævet her). 118\n12 gationsejernes interesser, forhandle med udsteder m.v. 29 Skulle der undtagelsesvis være tale om, at panthaver er en udenlandsk fysisk person, må dokumentationskravet antages at kunne opfyldes i form af en kopi af vedkommendes pas, kørekort eller lignende. Panthavers sygesikringsbevis eller lignende vil derimod næppe være tilstrækkeligt, medmindre der er tale om billed-id Pligt til notering af pantet i ejerbogen Hvis selskabet henholdsvis ejerbogsføreren modtager en underretning, som opfylder kravene i SL 53, skal oplysningerne indføres i ejerbogen, jf. SL 53, stk. 2, medmindre der efter vedtægterne er noget til hinder herfor. En sådan hindring vil navnlig være et vedtægtsbestemt forbud mod pantsætning af selskabets kapitalandele. En forkøbsretsbestemmelse i vedtægterne vil derimod ikke uden særlige holdepunkter blive udløst af en pantsætning, 30 i modsætning til eventuel senere overgang af ejendomsretten ved panthavers fyldestgørelse i pantet. Vurderingen af, om der foreligger en hindring for notering i ejerbogen, skal foretages af 29. Jf. nærmere Herman Federspiel: Mere om trusten og særlig om dens anvendelse i finansielle transaktioner, i U 1999B.361, s. 362 f., og Rasmus Kristian Feldthusen: Trusts, 1. udgave, 2002, Forlaget Thomson, særligt s. 323 ff. om finansieringsretlige aspekter ved trusts. Se fra engelsk ret bl.a. Andrew McKnight: The Law of International Finance, 1. udgave, 2008, Oxford University Press, s. 536 ff., Joanna Benjamin: Financial Law, 1. udgave, 2007, Oxford University Press, s. 184 f., og Alastair Hudson: The Law of Finance, 1. udgave, 2010, Sweet & Maxwell, s. 556 f. 30. Jf. Gomard (note 16), s. 179, n. 15, samt tillige Schans Christensen (note 19), s. 195, og Bunch & Rosenberg (note 15), s det centrale ledelsesorgan eller ejerbogsføreren. Det fremgår af SL 53, stk. 2, at en noteringshindring alene kan følge af vedtægterne. Selv om en ejeraftale måtte indeholde forbud mod pantsætning af kapitalandele 31 hverken kan eller må selskabet derfor undlade at indføre oplysningerne om pantsætningen i ejerbogen af denne årsag, jf. også SL 82. I praksis vedrører langt de fleste pantsætninger kapitalandele i helejede datterselskaber, hvorfor der kun sjældent opstår spørgsmål af nævnte karakter; i det omfang vedtægterne er til hinder for pantsætningen, vil långiver blot kræve vedtægterne ændret som betingelse for at udbetale lånet. En panthaver må respektere selskabets vedtægter, uanset om han faktisk kender dem, fordi han ikke får bedre ret end pantsætter. 32 Hvorvidt panthaveren opnår den ham tilsagte panteret i kapitalandelene til trods for modstridende bestemmelser i en ejeraftale er et spørgsmål om ekstinktion, som ikke behandles i denne artikel. Selskabet henholdsvis ejerbogsføreren kan betinge indførelsen i ejerbogen af, at panthaveren dokumenterer sin ret, jf. SL 53, stk. 2, 2. pkt. I det omfang det er kapitalejeren selv (pantsætter), der giver underretningen om pantsætningen, vil der som regel næppe være grundlag for at kræve dokumentation, idet formålet med bestemmelsen primært må være at forhindre, at der noteres en pantsætning som ikke faktisk har fundet sted. På forlangende af panthaveren skal selskabet henholdsvis ejerbogsføreren udstede bevis for indførelse i ejerbogen, jf. SL 53, stk Se generelt om pantsætningsforbud i ejeraftaler Lego Andersen (note 19), s. 90 f. 32. Jf. også Bunch & Rosenberg (note 15), s. 222, og Krüger Andersen (note 16), s NTS 2010:\n13 3.4. Retsvirkninger af tilsidesættelse af SL Pantsætters og panthavers tilsidesættelse af SL 53 kan ske i form af (i) manglende underretning, (ii) mangelfuld men rettidig underretning eller (iii) indholdsmæssigt korrekt men forsinket underretning. Selskabets tilsidesættelse af SL 52 kan ske i form af notering i ejerbogen af en pantsætning, selv om meddelelsen ikke opfylder de indholdsmæssige krav, og/eller hvis meddelelsen er kommet for sent frem til selskabet. Det er tvivlsomt, hvad retsvirkningerne af tilsidesættelse af SL er. Den eneste sanktion, der er foreskrevet i loven, er, at overtrædelse af SL 52 og 53, stk. 1 og 2, straffes med bøde, jf. 367, stk. 1, 1. pkt. Da SL pålægger såvel selskabet som pantsætter/panthaver pligter, må både selskabet, pantsætter og panthaver være pligtsubjekter efter bestemmelserne og derved kunne straffes med bøde, afhængig af hvem der har overtrådt bestemmelserne. For parterne vil det imidlertid ofte være mere interessant, hvilken retsvirkning tilsidesættelse af bestemmelserne har for notering i ejerbogen. 33 Bunch & Rosenberg antager, at hvis selskabet ikke modtager de oplysninger, der er foreskrevet i SL 52, vil selskabet ikke være berettiget til at optage den pågældende panthaver i ejerbogen. 34 Denne fortolkning harmonerer med SL 53, stk. 2, og må være korrekt, da selskabet kan ifalde bødeansvar, hvis ejerbogen ikke indeholder de i SL 52 nævnte oplysninger. Videre antager Bunch & Rosenberg, at fristen på to uger alene er en ordensforskrift, og at overskridelse af fristen derfor ikke er sanktioneret. Selskabet kan således 33. Forholdet mellem sikringsaktens iagttagelse og underretningen efter SL 53 behandles i afsnit 4 ndf. 34. Jf. Bunch & Rosenberg (note 15), s ikke nægte at anerkende en meddelelse om en pantsætning, hvis meddelelse om pantet først modtages af selskabet efter eksempelvis 15 eller 20 dage. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har tilkendegivet, at det er styrelsens opfattelse, at panthaveren ikke har pligt til at anmelde sig. 35 Det må være korrekt, at selskabet er forpligtet til at notere pantet i ejerbogen, hvis selskabet modtager en underretning, som opfylder betingelserne i SL 52, jf. 53, uanset om fristen er overskredet. Derimod forekommer det misvisende at fortolke tougers-fristen som en ordensforskrift for panthaver og pantsætter, da SL 367, stk. 1, 1. pkt., fastslår at overtrædelse af SL 53, stk. 1, straffes med bøde. Da pligten til at overholde fristen påhviler pantsætteren og panthaveren, må det ganske vist alene være disse og ikke selskabet der eventuelt vil kunne straffes med bøde, men det er under alle omstændigheder uheldigt at formulere en ret som en pligt. Det bør derfor overvejes at præcisere bestemmelserne ved en kommende lovændring. Hvis det centrale ledelsesorgan eller ejerbogsføreren vælger at notere en panthaver i ejerbogen uden at have modtaget de i SL 52 foreskrevne oplysninger, kan det ifølge Bunch & Rosenberg ikke afvises, at de pågældende konkret vil kunne ifalde erstatningsansvar. 36 Det er imidlertid vanskeligt at forestille sig på hvilket grundlag et sådant erstatningsansvar kan komme på tale, og synspunktet synes ikke nærmere begrundet. Det er navnlig ikke oplagt, hvem der kan lide tab som følge af, at selskabet noterer en panthaver i ejerbogen, selv om man ikke har modtaget de fornødne oplysninger. Eventuelt erstatningsansvar forekommer at være mere relevant, hvis det nægtes at registrere en pantsætning i ejer- 35. Jf. Bunch & Rosenberg (note 15), s\n14 bogen på trods af, at betingelserne herfor er opfyldt. 4. Forholdet mellem underretning som sikringsakt og ordensforskrift Et spørgsmål, der har påkaldt sig særlig interesse i praksis efter vedtagelsen af SL, er, hvorledes underretning som led i sikringsaktens iagttagelse, jf. afsnit 2.1 og 2.3, forholder sig til underretningspligten i SL 53. Lovbemærkningerne forholder sig ikke klart til spørgsmålet. På den ene side anføres i bemærkningerne til SL 65, at bestemmelsen svarer til dagældende bestemmelser i aktieselskabslovens 25 b og anpartsselskabslovens 18, og at der alene er tale om en sammenskrivning af bestemmelserne til en enkelt bestemmelse. Endvidere fremgår det, at der ikke er foreslået materielle ændringer i forhold til den gældende retstilstand for aktier og anparter. 37 På den anden side anføres i bemærkningerne til SL 53, stk. 1, at den i bestemmelsen krævede meddelelse til selskabet er en sikringsakt, der har retsstiftende virkning over for tredjemand. 38 Bunch & Rosenberg anfører i overensstemmelse med sidstnævnte, at SL 53 er»en»sikringsakt«, og manglende varetagelse af sikringsakten er panthaverens problem.«39 Sikringsakt står ganske vist i anførselstegn, hvorfor det er uklart, hvad der menes. Det er korrekt, at manglende iagttagelse af sikringsakten er panthavers problem. Det 36. Jf. Bunch & Rosenberg (note 15), s Jf. lovforslaget (note 26), ad. bemærkningerne til Jf. betænkningen (note 12), s. 810 og lovforslaget (note 26), ad. bemærkningerne til Jf. Bunch & Rosenberg (note 15), s er derimod næppe korrekt, at underretning efter SL 53 skulle være en del af sikringsakten ved pant i kapitalandele. Det må ganske vist medgives, at en meddelelse efter SL 53, som indeholder de i 52 nævnte oplysninger, normalt kunne tjene til opfyldelse af sikringsakten underretning, hvis de almindelige krav til underretningens indhold samtidig er opfyldt, jf. afsnit 2.1 og 2.3. Det relevante spørgsmål at rejse er dog snarere, om SL 53 fastsætter mindstekravene til en underretning efter SL 65 (eller princippet heri), eller om det er muligt at give en underretning til selskabet, som nok opfylder de almindelige krav til sikringsakten, men som ikke indeholder de oplysninger, som kræves efter SL 52, jf. 53, f.eks. på grund af manglende eller mangelfuld dokumentation af en udenlandsk panthaver. Hvis sikringsakten underretning efter SL 65 (eller princippet heri) alene kunne opfyldes ved en underretning i overensstemmelse med kravene i SL 53, ville det indebære betydelige komplikationer i praksis, fordi det ikke altid er muligt at identificere samtlige panthavere. En sådan fortolkning ville føre til, at det kan være praktisk umuligt at opnå tingslig beskyttelse ved pantsætning af kapitalandele til fordel for en større kreds af panthavere, herunder obligationsejere, der ofte er en bred og skiftende kreds, som ikke uden videre lader sig identificere. I andre større finansieringssager kan der tillige være et stort antal panthavere. Ganske vist er det oftest teoretisk muligt at identificere og dokumentere disse, men dette lægger en betydelig administrativ byrde på panthaverne samt det centrale ledelsesorgan henholdsvis ejerbogsføreren i det kapitalselskab, hvis kapitalandele moderselskabet pantsætter. I praksis indgås pantsætningsaftalen i sådanne tilfælde blot mellem pantsætter og en security agent/trustee NTS 2010:\n15 på vegne af de til enhver tid værende panthavere. 40 Set fra parternes perspektiv har det næppe nogen praktisk betydning, om kredsen af panthavere er fuldt identificeret med entydig dokumentation m.v. For pantsætter og det pågældende kapitalselskabs synspunkt er den praktiske realitet, at kapitalandelene er pantsat til fordel for et syndikat af banker, som er repræsenteret af én bank i dens egenskab af security agent. Hvorvidt det er bankerne A, B og C eller bankerne X, Y, Z, der er panthavere, bør ikke have nogen betydning. Hertil kommer, at hverken hensynene til sikringsaktens prioritetsskabende, offentliggørende eller rådighedsbegrænsende virkning synes at kunne berettige et krav om fuldstændig identifikation af samtlige panthavere. Det ville være ganske indgribende, hvis sikringsakten indirekte ved SL skulle være ændret derved, at sikringsakten nok er underretning til selskabet, jf. SL 65 (eller princippet heri), men at indholdet af denne underretning er undergivet nye indholdsmæssige krav, jf. SL 53. Derved ville sikringsakten ganske vist ikke formelt være ændret, men i praksis ville der være tale om en ændring af væsentlig betydning for iagttagelse af sikringsakten. Da det er det centrale ledelsesorgan henholdsvis ejerbogsføreren, der skal vurdere om oplysningerne efter SL 53 er tilstrækkelige, jf. afsnit 3.2, kan en sådan fortolkning endvidere være et brud med underretningens karakter af påbud, da påbuddet binder modtageren ved fremkomsten. Der bør herved ikke være overladt modtageren noget skøn over, om sikringsakten er iagttaget korrekt. 40. Kredsen af panthavere vil i et sådant tilfælde ofte skifte over tid, i takt med at bankerne helt eller delvis overdrager deres lånedeltagelse til andre långivere. Forholdet mellem underretning som sikringsakt og underretning som ordensforskrift skal på den baggrund formentlig forstås således, at sikringsakten ved pantsætning af kapitalandele, der ikke er udstedt gennem en værdipapircentral, eller for hvilke der ikke er udstedt negotiable ejerbeviser, fortsat er underretning til selskabet eller ejerbogsføreren, jf. afsnit 2.1 og 2.3. Denne underretning behøver ikke opfylde kravene i SL 53, når blot den opfylder de almindelige indholdsmæssige krav til klarhed m.v., jf. afsnit 2.1. De krav, der følger af SL 53 til underretning af selskabet om pantsætninger, kan derfor ikke antages at udgøre en del af sikringsakten. Bestemmelsen i SL 53 må forstås således, at i det omfang, der som led i underretningen om pantsætningen anmodes om at pantet noteres i selskabets ejerbog, må underretningen opfylde visse indholdsmæssige krav før selskabet kan imødekomme en sådan anmodning, herunder kravet til dokumentation af udenlandske panthavere. Derved får de nye bestemmelser i SL 53 en afledt betydning for sikringsakten underretning, fordi panthavere normalt vil anmode om at få pantet noteret i ejerbogen med henblik på at opnå de øvrige fordele, der er forbundet med en sådan notering, jf. afsnit 2.1. Ifølge denne fortolkning vil panthaveren teoretisk set kunne underrette selskabet om pantsætningen uden ugrundet ophold efter pantsætningen er sket for at iagttage sin sikringsakt, og herefter inden to uger følge underretningen op med en meddelelse, som indeholder de i SL 53 krævede oplysninger. 5. Sammenfatning På trods af flere klassiske fortolkningsproblemer i forbindelse med pantsætning af kapitalandele, der ikke er udstedt gennem 122\n16 en værdipapircentral, har SL ikke bragt klarhed. Loven forholder sig således til nogle, men ikke alle, tingsretlige aspekter, bl.a. kan man ikke læse ud af loven, hvordan en panthaver opnår tingslig beskyttelse mod pantsætters kreditorer ved pant i kapitalandele for hvilke der er udstedt negotiable ejerbeviser, jf. afsnit 2.2, ligesom loven ikke forholder sig til sikringsakten ved pant i kapitalandele for hvilke der er udstedt ikke-negotiable ejerbeviser, jf. afsnit 2.3. Den nylige modernisering af selskabslovgivningen havde været en god anledning til at afklare disse spørgsmål. Den nye lov har endvidere som følge af bestemmelserne i SL skabt tvivl om, hvorvidt disse forskrifter er en del af sikringsakten, i det omfang denne er underretning til selskabet om pantsætningen. Fortolkningstvivlen giver anledning til visse problemer i praksis og kan have en række afledte virkninger for pantsætning af kapitalandele. Det er afgørende, at reglerne om sikringsakter dels er effektive i forhold til det formål, de søger at tjene, dels er klare, så der ikke hersker tvivl om, hvilken sikringsakt der er den rette i en given situation, og hvordan den opfyldes. Reglerne bør ud fra en proportionalitetsbetragtning kun være så indgribende for erhvervslivet, som nødvendigt er af hensyn til formålet. Lovgivningen bør derfor i videst muligt omfang søge at tage højde for den praktiske virkelighed og inden for de nævnte rammer søge at understøtte erhvervslivet. En fleksibel adgang til pantsætning af kapitalandele har indirekte betydning for adgangen til bankfinansiering, især for små og mellemstore virksomheder, som ofte mødes med krav om sikkerhedsstillelse. I forbindelse med pantsætning af kapitalandele ville det være hensigtsmæssigt om de relevante bestemmelser i SL blev præciseret ved lovændring, navnlig for at afklare fortolkningstvivlen i SL og ikke mindst for at gøre op med tanken om, at SL 53 skulle have nogen betydning for den materielle iagttagelse af sikringsakten. I samme forbindelse kunne det overvejes at inddrage praktiske overvejelser, herunder hvordan der skal forholdes, hvis der er (rigtig) mange panthavere, som det enten vil være administrativt byrdefuldt eller praktisk umuligt at identificere. Det kunne herved overvejes at skabe hjemmel for, at alene en repræsentant for panthaverne identificeres, f.eks. en security agent eller en trustee. Vigtigst er dog under alle omstændigheder, at der skabes klarhed om retstilstanden. NTS 2010:


Alle Bitcoin Handelssteder Liste Dansk bitcoin-millionær: Her er de råd, jeg gerne selv ville have haft - Erhverv - Forside\nAlle bitcoin handelssteder liste. Copenhagen Bitcoin: Køb & Sælg Bitcoins\nJeg fatter ikke, at så mange forsvarer bitcoin. Dette skyldes, at der er tale om en finansiel tjenesteydelse og hvor prisen på Bitcoin afhænger af udsving på kapitalmarkedet. CoinDesk Der gik dog flere år, siden begyndelsen tilbage ifør Bitcoins slog igennem. Det kan du blot se på Trustpilot, hvor vi er Danmarks bedst anmeldte kryptovaluta-forhandler. Vi sender dine bitcoins til din nye Bitcoin-wallet. Gem pensionsopsparingen!\nKøbmand adoptering er konstant stigende, og det er en meget god ting. Mere realistisk kan det også være at bitcoins bruges til at flytte penge ud af Kina, uden at myndighederne kan stoppe det. Bitcoin-netværket er udelukkende styret af brugerne, hvad angår prisen, nye Bitcoins i cirkulation, koden samt distributionen af valutaen.\nDe bliver gemt på en såkaldt Blockchain, hvor alle med adgang til internettet kan tilgå transaktioner fra flere år tilbage. Køb elektronik med Bitcoin 4. Hvis det var så let at lave hurtige penge, ville ingen af os gå på arbejde.\nParadigm Consult har åbent mandag-torsdag kl. Men Bitcoins fremtid afhænger også af, at forbrugerne også vedtager valutaen. Det ændrer dog ikke ved, at Bitcoins stadig er it-kriminelles foretrukne valuta i forbindelse med blandt andet ransomware.\nHvis Fru Olsen selv holder sin opsparing, så er hun oppe mod hackere i hele verden.\nForex trading kurset australien\nHverken mere eller mindre. Selvom jeg er meget kritisk overfor bitcoins og mere generelt anonyme cryptovalutaer, så kan jeg godt se det idealistiske i bitcoin. Én Bitcoin kan deles helt alle bitcoin handelssteder liste til 8 decimaler, hvilket svarer til 0.\nNørreport, København K Copenhagen Bitcoin har allieret sig med Paradigm Consult, der fra sit kontor på Frederiksborggade i centrum af København tilbyder kontant køb og salg af bitcoins, samt personlig service i forbindelse med større køb eller salg. Bitcoin mining industrien, sammen hvordan kan en lønmodtager blive rig altcoin mininghar oplevet eksplosiv vækst i løbet af det sidste halvandet år.\nMed en wallet medfølger en såkaldt Bitcoin adresse. Det er også frivillige udviklere, der sørger for at vedligeholde koden samt implementere nye tiltag. Bitcoin Suisse-ejeren genkender det overalt: Jeg synes det er spændende.\nDet hele foregår peer-to-peer direkte på Hvordan man kan tjene penge online med investering. Faktisk er denne artikel hovedsagelig fokuseret på virksomheder og tjenester, der er baseret i og tilgængelige i USA eller Europa. En Bitcoin adresse kan sammenlignes med det nummer, du indtaster, når du sender en MobilePay-overførsel, eller når du indtaster dine kreditkort oplysninger.\nHvis du er under 18 år, skal du få dine forældre til at indgå aftalen med bedste binære optionsprogram. Bitcoin er en digital, decentraliseret valuta, som muliggør opbevaring samt overførsel af værdi i form af betalinger til bekendte såvel som butikker.\nSelvfølgelig kan du tjene hurtige penge på et eller andet alle bitcoin handelssteder liste kryptoasset, der bliver lovet ind til himlen, men så kan du også tage på Casino Copenhagen for at smide alle pengene på nr. Det vil sige, at koden der ligger til grund for Bitcoin, ligger offentligt tilgængeligt på internettet. Du kan faktisk betale for en hel flyvning med kun bitcoin gennem forskellige tjenester, som Cheapairsom også accepterer Dogecoin og Litecoineller endda Expedia.\nDet muliggør, at Bitcoin vil fungere til trods for, at kursen bliver markant højere i fremtiden. Det er en netbank for Bitcoins.\nHvis Fru Olsen selv holder sin opsparing, så er hun oppe mod hackere i hele verden. Hvis du bruger danske kroner og kun danske kroner i form af kontanter, så er der ingen gebyrer. Ligesom bitcoins.\nDet kan være at kineserne ser bitcoins som investering. Det er blot et længere nummer, indeholdende både bogstaver og tal.\nFrygt ikke mere! Den tillader opbevaring og overførsel af værdi fra en verdensdel til en anden på blot få minutter uden gebyr og fordyrende mellemled. En valuta med samme hensigter som traditionelle valutaer, bare med en helt ny måde at tænke og drive en valuta på.\nIdet at Bitcoin er decentraliseret, fungerer den helt anderledes. Vi opretter en Bitcoin-wallet til dig, som du både kan bruge via din browser eller som app på din smartphone.\nMen som med daglig handel, vær forsigtig. Vi tager intet ansvar for, at værdien af dine bitcoins minimeres eller helt forsvinder.\nPOOL til minedrift Monera\nShop Designs by Bo Lundberg | JUNIQE\nVidste du, at du kan tjene penge ved at teste mobile og webapplikationer? - tideland.biz


Dele af dansk journalistik stinker - Bæredygtigt Landbrug\nDele af dansk journalistik stinker\nAf ekstern skribent | 26. juli 2017\nFor 40-50 år siden havde ethvert dagblad mindst én landbrugsmedarbejder. I dag dækkes dette stadig meget vigtige stofområde af almindelige reportere og indsigt i det, der skrives og tales om, findes ikke hos mange - lyder det fra journalist Jørgen Lund Christiansen\nKronik af journalist Jørgen Lund Christiansen, Alléen 52, Skanderborg, bragt fredag den 21. juli i avisen Danmark, som er et tillæg i alle Jysk Fynske Mediers dagblade. Kronikken er gengivet her med forfatterens tilladelse.\nØkologiske fødevarer er ikke bedre og medfører ikke færre risici for helbredet end konventionelle fødevarer. Det er fastslået i en dom 3. juli af Sveriges Patent- ock Marknadsdomstol, en afdeling under Stockholms Tingsrätt.\nDommen er rettet mod Coop i Sverige, som dels har benyttet udsagn om, at økologi skulle være bedre for sundhed og miljø, og dels har vist en film, Økoeffekten, hvori oplyses, at der er mindre pesticidrest i urin fra mennesker, der spiser økologisk frem for konventionelt.\nFortsætter Coop med sin ifølge domstolen vildledende markedsføring, koster det en bøde på én million kroner. Samme pris er fastsat for igen at vise filmen Økoeffekten, der bl.a. rummer påstande om, at vi ved indtagelse af konventionelle fødevarer ”spiser insektmidler”.\nØkologi er ikke bedre\nSvensk Coop har også hævdet, at økologiske fødevarer dyrkes uden kemiske bekæmpelsesmidler, og at økologisk landbrug øger mangfoldigheden i naturen. Dommen fastslår, at der ikke er belæg for påstandene. Gift er gift, for nu igen at bruge den økologiske term, hvad enten det udvindes af giftige planter eller laves syntetisk. Der er heller ikke ført bevis for, at økologi er bedre for helbredet end konventionelt.\nSagen blev indbragt for retten af Svensk Växtskydd, som er Dansk Planteværns søsterforening. Danmarks Naturfredningsforening har været ude med samme påstande som Coop i Sverige. Også i Danmark er der vildledning i markedsføring af økologi, såvel i debatindlæg som i Coops og andre kæders annoncer.\nEuropæiske økologer, også de danske, kan bruge en halv snes pesticider – eller sprøjtegifte, for nu at bruge økologernes eget sprog. Det gælder bl.a. svovlkalk og kobber samt den potentielt kræftfremkaldende nervegift pyrethrin, der slår både kryb og insekter, også bier, ihjel.\nDen ugudelige knægt\nDanske økologer må gerne købe gylle fra konventionelle landmænd, som både bruger handelsgødning og planteværnsmidler. For der skal nu engang bruges kvælstof og andre næringsstoffer for at få planterne til at gro, også de ”økologiske”. Trafikken minder om missionsmanden, der havde en ugudelig knægt til at malke køerne om søndagen.\nØkologer bruger mere diesel med øget CO2-udslip som resultat, fordi nej til planteværnsmidler kræver øget mekanisk jordbehandling, f.eks. strigling af afgrøderne med det til følge, at vibereder ødelægges. Alligevel høstes der mindre, fordi ukrudt også kræver kvælstof. Samtidig med jorden udpines, bruges der mere kvælstof pr. kg høstet afgrøde end i konventionelt landbrug. Det er jo grotesk. I tilgift kræver den mindre høst større import af protein fra bl.a. Sydamerika med pres på regnskoven til følge.\nI det økologiske svinehold er smågrisedødeligheden 50 pct. større end i det konventionelle system, hvor ammoniakfordampningen kun er en tredjedel af den, økologien står for. Økologiske svin på friland med ringe eller intet plantedække betyder samtidig unødvendig nedsivning af kvælstof.\nBåde når det gælder kvalitet, natur, miljø, dyrevelfærd og bæredygtighed, er den konventionelle fødevareproduktion på en række felter på højde med eller bedre end den økologiske. Der er således god mening med dommen i Sverige.\nKonventionelt landbrug er ikke, hvad det var for 25 år siden – bl.a. takket være økologien, som var først til at sætte søgelys på en række værdier, som alle i dag har for øje. Tak for det! Og for god ordens skyld: Er der en efterspørgsel efter varer fremstillet efter særlige regelsæt, så fint for mig. Men brug ikke af mine skattekroner til sådanne projekter. Det må menighederne selv klare.\nDen rette betegnelse for dagens konventionelle produktion er faktaoptimeret landbrug. Danske bønder bliver stadig dygtigere. Det demokratiske problem er, at det ikke noteres.\nDe få steder, der findes pesticidrester i grundvand, er indholdet sædvanligvis så lavt, at det ikke udgør nogen sundhedsfare overhovedet, men alligevel er fanden løs i Laksegade, for ”vi vil ikke have skidtet”! Det får vi heller ikke med de moderne midler, som er godkendt i dag.\nTil gengæld findes alt muligt andet både i overflade- og grundvand, f.eks. koffein og rester af køkkensalt, begge dele langt farligere end pesticidrester, selvom de færreste tror det. Meget ofte er der i vandprøver også positivt, det vil sige negativt, indhold af f.eks. myggebalsam, undervognsbehandlingsmiddel og endog skizofrenimedicin. Det er imidlertid ikke her, analysekronerne bruges. For sådan er det jo! Rigtig mange grønne debattører leder efter splinten i fødevareproducentens øje, men overser bjælken hos sig selv.\nDa jeg var ung journalist i 1960’erne og ’70’erne, havde ethvert dagblad – og der var mange af dem – mindst én landbrugsmedarbejder. Radio og TV dækkede kvalificeret store landbrugsfaglige og -politiske begivenheder.\nI dag dækkes dette stadig meget vigtige stofområde af almindelige reportere, som skærer hakkelse i døgnets rejsestald. Indsigt i det, der skrives og tales om, findes ikke hos mange. Nuvel, objektiv journalistik har vel altid blot været en ideel illusion, men tilstræbt objektiv journalistik burde dog stadig kunne forventes. Men hvorfor er den i Sverige opsigtsvækkende dom så stort set ikke nået frem til danske medier uden for nogle af landbrugets blade?\nDele af dansk journalistik stinker.\nFoto øverst: Jørgen Lund Christiansen.\nTekst til foto: Lort og pis fra økologiske svin på friland uden afgrødedække betyder unødig nedsivning af kvælstof, og her er smågrisedødeligheden 50 pct. større end i det faktaoptimerede landbrug.


Øg din arbejdsglæde - den smitter - Lederweb\n4 min. 5.823 01-09-2017\nOeg din arbejdsglæde - den smitter\nØg din arbejdsglæde - den smitter\nEr det svært at stå op om morgenen, og går hele ugen med at se frem til næste weekend? Her får du inspiration til, hvordan du finder tilbage til arbejdsglæden eller blot booster den endnu mere.\nHvis du vil skabe en glad og succesfuld arbejdsplads, er du nødsaget til at se indad. Er du selv glad og engageret? Og er det, det du udstråler over for dine medarbejdere? Når du udstråler arbejdsglæde og bidrager til gode sociale relationer, er det den adfærd, du fremmer hos dine medarbejdere. Og når du mærker, at de er glade (og dermed mere produktive, kreative, engagerede, motiverede osv.), bliver du også selv gladere. Du får arbejdsglæde af at se, at du er med til at skabe en succesfuld arbejdsplads.\nMangel på arbejdsglæde giver sygefravær\nEr du ikke selv glad, eller har du ligefrem mistet arbejdsglæden, så smitter det af på dine medarbejdere, og det går ud over produktiviteten og motivationen. Uden arbejdsglæde bliver I mindre modstandsdygtige og sygefraværet stiger. Man yder simpelthen ikke sit bedste, hverken fagligt eller menneskeligt. Uden arbejdsglæde bliver man mere irritabel og mindre tålmodighed, hvilket udmunder i negativ adfærd og kommunikation (verbal og nonverbal. Det kan ikke kun ødelægge arbejdsglæden, men også gå ud over jeres resultater samt skabe flere fejl og ulykker.\nEt vigtigt spørgsmål at stille dig selv er: Er du selv glad, og er du god til at vise det? Føler du, at du gør en forskel, laver noget meningsfuldt og har et godt forhold til dine medarbejdere, lederkolleger og chef? Hvis du kan svare ja, er alt godt. Hvis du ikke helt er der og har brug for lidt input til, hvordan du kan skabe endnu mere arbejdsglæde for dig selv, kommer her lidt inspiration.\nFørst og fremmest skal du have følelsen af, at dit job er meningsfuldt – du bidrager til noget, der er større end dig selv, du gør en forskel for andre, dit arbejde er spændende.\nBrug tid på at finde meningen i dit arbejde. Skriv det gerne ned, så du løbende kan læse det og rette det til, i takt med din og organisationens udvikling.\nMen det er ikke kun den såkaldte indre mening, der har betydning. Organisatorisk mening har også stor indflydelse på din arbejdsglæde. Hvis du fx skal stå i spidsen for en omstrukturering eller forandring, du ikke synes giver mening, vil det påvirke din arbejdsglæde negativt. Og hvis du ikke er tro mod dine egne værdier i processen, er det svært at finde arbejdsglæden.\nRåd: Før du ruller en forandring ud i din del af organisationen, er det vigtigt, at du forstår meningen bag. Tag fat i din chef, og få hendes HVORFOR, inden du kommunikerer videre til medarbejderne.\nHvad taler man oftest om på danske arbejdspladser? Det er som regel alt det, der ikke lykkedes, når I er bagud, de fejl der opstår osv. Men det fokus er særdeles demotiverende både for dig selv og dine medarbejdere. Når du mangler den nødvendige motivation, vil du ikke være i stand til at udnytte dit fulde potentiale, du vil ikke føle, du gør en forskel, du vil ikke være stolt af dit arbejde.\nRåd: Kommunikér ikke kun det, I ikke har nået og om de problemer, der er. Kommunikér også om det, I allerede gør godt, møder og projekter der gik godt og meningsfulde fremskridt. Vær stolt af det arbejde, I udfører, og din arbejdsglæde vil stige.\nDu kan også visualisere det med grafer, post-its eller bolde synligt for alle. Eller markere det på jeres møder, hvor I kan fejre det med kampråb, high-fives, kage eller hvad der nu giver mening for jer. Det vigtigste er at vise både dig selv og dine medarbejdere, at I gør fremskridt.\nHav fokus på gode relationer\nNår du kender dine medarbejdere, kan du bedre hjælpe og støtte dem. De er forskellige, og du skal derfor lede dem forskelligt. Det kan du kun, når du kender hver enkel medarbejders behov. Når dine medarbejdere føler, de kender dig og har tillid til dig, er der større sandsynlighed for, at de kommer til dig med gode idéer, eller når der opstår problemer. I vil også blive mere effektive og levere bedre resultater, når de sociale forhold er gode. Også uden for arbejdspladsen.\nEn dansk undersøgelse (God Arbejdslyst Index) viser også, at gode sociale relationer med kolleger gør os lykkeligere i livet generelt.\nRåd: Tag hver dag fem minutters uforpligtende snak med en medarbejder, og brug mest af alt tiden på at lytte. Bliv ved, til du har været alle medarbejdere igennem.\nAfsæt også tid og ressourcer til relationsskabende tiltag, der inkluderer dig selv og din del af organisationen. Det kunne eksempelvis være at holde fælles kaffepause eller frokost med alle teams i din organisation, også selvom du er distanceleder. Hold en ikke-faglig samling af alle dine medarbejdere, hvor I laver en fysisk aktivitet eller spiser en is.\nDu skal som leder vide, at din chef udviser ægte engagement i dig. Du skal føle dig anerkendt. Når du får anerkendelse og positiv feedback er det med til at vise, at du gør en forskel, og det er samtidig godt for jeres relation.\nRåd: Sørg for løbende at få feedback fra din egen chef. Bed om specifik ros. Spørg ind til, hvad det er, din chef ser, du gør rigtig godt, så du ved præcis, hvad det er, du skal gøre mere af.\nDet samme gør sig gældende i forhold til dine medarbejdere. Bed dem fortælle om en situation, hvor de synes, du handlede som en god leder. På denne måde får du deres feedback og hjælp til at gøre mere af det, der virker.\nTypisk er mange ledere opmærksomme på, at deres medarbejdere skal dygtiggøre sig, lære nyt og få nye færdigheder. Men hvad med dig selv? Alle organisationer udvikler sig, og det skal du naturligvis også. Vær hele tiden klar over, hvor dine styrker ligger, og brug dem så meget som muligt i så mange situationer og opgaver som muligt. Men du skal også lære nyt. Er du i forvejen meget resultatorienteret, skal du måske fokusere på at blive bedre til at lede relationer. Er dit hovedfokus relationerne, kan du blive bedre til tydeligt at kommunikere målsætninger og resultater.\nRåd: Det kan du bl.a. gøre ved at lave en form for udviklingsplan for dig selv. Tag på kursus, bliv en del af et ledelsesnetværk, læs flere bøger, følg ledere, du ser op til (fx på LinkedIn), find en lederkollega, du kan sparre med, eller vælg en mentor.\nHav fokus på arbejdsglæde og vær dig selv\nTænk, hvis ledere blev målt på deres medarbejderes arbejdsglæde. Det ville ikke kun have indflydelse på ledere og medarbejdere, men også for mange organisationers succes.\nMange ledere bliver ansat på baggrund af deres faglige kunnen og ikke lige så ofte for deres sociale færdigheder, og det er en fejl. Som leder er det din vigtigste opgave at få dine medarbejdere til at blomstre, og det kan de kun, hvis de har arbejdsglæde.\nRåd: Som leder er det vigtigt, at du tør være dig selv – vær autentisk. Stadig professionel, men dig selv. Når du er stolt af dit og jeres arbejde, så vis begejstring, og vis også, når du er skuffet, og når tingene ikke går efter planen. Når du tør være dig selv, skaber det bedre relationer med kolleger og medarbejdere, og I vil sammen skabe flere og bedre resultater.\nMan går ikke på arbejde for at blive glad, men når man er glad, er man bedre til sit job. Derfor bør din vigtigste ledelsesopgave være at skabe arbejdsglæde – og det starter hos dig selv.


Hvad Betyder Præfikset Hexa? 2020 » livny.info\nepi- Gyldendal - Den Store Danske.\nEt præfiks og et suffiks kan i visse tilfælde kombineres til et ord, fx teknokrat.I sådanne tilfælde er præfikset eller suffikset ordets rod. Ordet teknokrat er et nydannet fremmedord som består af rodmorfemet teknik og suffikset -krati.Ordtypen kaldes kryptosammensætninger i Pia Jarvad: "Nye ord – hvorfor og hvordan". Jun 14, 2012 · epi-, græsk og internationalt præfiks, der betyder, at noget er eller foregår på, hen på, ved, over eller i tid efter noget. Præfikset epi- har tillige en almen betydning, nemlig at noget slutter sig til eller tilføjes, fx er et epifænomen en side- eller følgevirkning, en epicykel en cirkel på en anden cirkel. I søgeanalysedata er et billede blot et link til webadressen på hostsiden. Det betyder, at Search Console ikke skelner mellem forskellige billeder på den samme side. De betragtes alle som identiske links, for hvad angår klik, eksponeringer og position. Et billede kan vises i både web- og billedsøgeresultater. Hvad betyder præfikset L I naturen, herunder mennesker, hersker højre sukkerarter dextro-roterende, D-konformation og venstrehåndede aminosyrer venstre-roterende, L-konformation. Bioaktive proteiner indeholder kun asymmetriske aminosyrer, hvis venstre rotation er 100% optisk ren. Jun 19, 2014 · para-, græsk og internationalt præfiks, der betegner, at noget findes eller foregår ved siden af eller langs noget, evt. som en afvigelse eller som et supplement. Med grundbetydningen ses fx parallele, af græsk allelous 'hinanden, ved siden af og langs hinanden', og parodontose, af græsk odous 'tand' om en sygelig tilstand "ved siden af" tænderne.\nAlle vores ordbøger er bidirektionale og det betyder at du kan slå ord op på begge sprog. Engelsk ordbøger. Engelsk. når præfikset " nano " - der betyder " dværg " eller " gnom " - skaber en kæmpe i det 21. århundrede. Mere fra bab.la Andre ord i vores ordbog. Livet i udlandet Tips og tricks til at falde til i udlandet Alt hvad. Præfikset har altid højere operatorprioritet end en hvilkensomhelst eksponentiering; derfor betyder km² kvadratkilometer og ikke kilokvadratmeter. For eksempel er 3 km 2 = 3 × 1000 m 2 = 3 000 000 m 2. Anbefalinger. Det anbefales at anvende præfikser med eksponenter, der er delelige med tre. Hellere '100 meter' end 'en hektometer'. Angiv præfikset, der indgår i de sammensatte ord. Ved udtryk på mere end ét ord, er det sammensatte ord angivet med kursiv. Hvad hedder dette ord på latin, og hvad betyder det? Angiv den korrekte stavemåde for fordanskningen. lungegr.: Hvad er det en forkortelse for? Er det en anerkendt forkortelse? Det hexadecimale talsystem er baseret på basen 16, hvor vi i 10-talsystemet regner med basen 10. For betegnelsen base benyttes også ordene grundtal eller radix.Radixet eller grundtallet angives ved at skrive det nedenfor tallet. De ekstra cifre udover 0 – 9 udgøres af bogstaverne A-F, således at A 16 =10 10, B 16 =11 10, C 16 =12 10, D 16 =13 10, E 16 =14 10, F 16 =15 10.\nPræfikset kilo multiplicerer med 1000, så kilometer betyder tusinde meter og kilowatt betyder tusinde watt. Præfikset milli dividerer med 1000, så millimeter betyder en tusindedels meter og millisekund betyder en tusindedels sekund. SI-symbolerne skrives med stort eller lille. Det skal bemærkes, at præfikset al- bør ikke forveksles med "formularen", en anden arabisk konstruktion, der bruges til at betegne et familie- eller stammenavn."Med sidstnævnte ændres udtalen ikke uanset brevet som følger Ål.Desuden, som en del af et rigtigt navn, Ål er altid skrevet med en hovedstad "A." Der er flere konkurrerende teorier om etymologi af Al De 3 første cifre i et GS1 Virksomhedspræfiks angiver det land, hvor virksomheden er tilmeldt. Cifrene kan altså ikke tolkes som produktio nsland eller oprindelsesland. Her kan du se hvilke GS1 Præfiks landekoder de enkelte, lokale GS1-organisationer tildeler.\nhex oversættelse i ordbogen engelsk - dansk på Glosbe, online-ordbog, gratis. Gennemse milions ord og sætninger på alle sprog. Navnebetydning af Petronelle. Hvad betyder Petronelle? Petronelle betyder. Hvor mange hedder Petronelle? I januar var der tilsyneladende højst 2 med navnet Petronelle som første fornavn i Danmark. Ingen som er født 1994-2012 har fået navnet. På navnebetydning.dk kan du finde betydningen af 2600 navne, det er delvist brugerne der tilføjer betydningerne, så der kommer rigtigt mange.\npara- Gyldendal - Den Store Danske.\npræfikset " tetra- " kommer fra " tessares," den græske nummer 4. " Parese " kommer fra det græske verbum " pariēmi ", som betyder "at lade falde ved siden af eller på siden, så lad falde "; en lidt anden form for denne verbum betyder "at være afslappet, svækket," ifølge " Liddell og Scotts græsk. L liter er en enhed. Et symbol bruger man i en formel. F.eks. Newtons anden lov der siger: F=ma, da er F,m og a symboler for forskellige fysiske størrelser. det sidste er præfikser. Man bruger ofte præfikset k kilo som betyder 1000, f.eks. skal der 0,75 kg i den her. en The carrying out of future accrual accounting operations within DGs will require resources, either additional or developed by training, only from 2004 onwards 1 to 3 posts by DG depending on the complexity of financial transactions and their impact on accrual accounting. Hvad betyder Betydningen af denne emoji kan udregnes ved at kontrollere sit navn som udgangspunkt, hvilket er sky med lyn. Du kan endda få spor ved at tjekke det engelske originale navn, hvilket er cloud with lightning. Info om emoji sky med lyn. Her kan du læse mere om emojin. Hvad er KPA en måling af Enheden repræsenteret ved bogstaverne kPa kilopascal, en sub- måling af pascal Pa enhed. Pascal enhed bruges primært til at måle tryk, eller stress, selvom det også kan anvendes til at måle Youngs modul samt trækstyrke.\nHvad betyder auto-præfikset og hvornår bruges det? Prefikset auto-er af græsk oprindelse og dets betydning er: " for eller af sig selv". Det kan bruges forud for adjektiver, substantiver eller verb: I sin anvendelse sammen med adjektiver anvendes det til nogle finish i -ble og giver værdien af 'automatisk', eller det giver en vis reflekterende betydning. HEX er en mere eller mindre ulæselig kode, som danner en bestemt farve. Hvis man kender teorien bagved, så er det ikke så svært, at regne sig frem til nogle farver. Det anbefales dog stadig, at man bruger et program til at finde HEX koden for en farve, da man derved kan undgå at. Hvad er en overmættet opløsning? Præfikset "super-" betyder at overgå, hvorimod udtrykket mætte betyder at sætte i så meget af noget, som det er normalt muligt for noget andet at holde. En overmættet opløsning produceres, når et stof - et opløst stof - opløses i vand eller.\nSI-præfiks - Wikipedia, den frie encyklopædi.\n10-tals decimal til Hexadecimal. Siden er opdateret 15. 2. 2009. Denne side viser hexværdierne for alle tallene 0 - 255. Det er ordnet således, at man let kan konvertere begge veje.


Kuriositeter | Elocutio\n“Of the many men who I am, who we are\nI can’t find a single one,\nthey’ve left for another city\ntakes over all that I say\nWhile I am writing, I’m far away\nand when I come back, I’ve gone\ngo through the same things that I do\nhave as many selves as I have\nand see themselves similarly;”\n(uddrag fra Pablo Nerudas digt “We are many”)\nOkay, bortset fra, at jeg ikke kan sige, at jeg er “mange mænd”, føler jeg, at dette digt taler meget til mig. Følelsen af at rumme utrolig mange personligheder og være i tvivl om, hvilken en af dem, der egentlig er kernen, er meget bekendt. I nogle menneskers selskab træder en bestemt side af min personlighed frem – jeg bliver fx enormt trucket sammen med visse mennesker, mens andre kalder en mere intellektuel eller måske en udpræget feminin side frem i mig. Det er svært at afgøre, i hvilken situation, jeg føler mig mest som “mig selv”.\nDet er især en problematik, der bliver relevant, når man dater. Findes der et andet menneske, i hvis selskab der er plads til alle siderne af éns personlighed – og er dette overhovedet nødvendigt for at leve et godt liv? Og hvordan ved jeg, om jeg selv er god nok til at give plads til andre menneskers fulde identitet, eller om jeg ubevidst presser dem ned i en kasse, hvor de lige passer ind i mit verdensbillede?\n“Elementær postmodernisme”, vil nogle sige… Men stadig kompliceret, synes jeg.\nKategorier : Kuriositeter, Sludrechatollet\nJa, julepausen på bloggen blev lidt længere end først forventet. 3-døgns-casen fremprovokerede en total fobi for computertastaturer og skriftlige fremstillinger over sms-niveau, så det er ikke blevet til så mange indlæg. Men siden de kendte nu er begyndt at skrive på bloggen igen, må jeg jo se at spænde hjelmen og lade fingrene danse over tastaturet igen 🙂\nI første omgang blir det til et nyt tema – selvom det sikkert vil skuffe Henrik, måtte jeg altså ha noget mindre julet og mere lyst…\nNu er det jo snart for sent at begynde at skrive om nytårsforsætter, året der gik osv, så i stedet kommer her en top5 over 2008 foreløbig:\nFantastisk nytårsferie i Hvide Sande med hyggelige mennesker, flot vejr og go mad\nNy cd med Kirk Franklin, som er vendt tilbage i virkelig lækker stil (bedst som jeg ellers var ved at opgive ham)\nEt blik på kalenderen vidner allerede om mange hyggelige stunder med venner og familie – både vel overståede og planlagte\n2008 tegner til at blive året, hvor jeg bliver færdig som cand.mag. og én gang for alle slipper væk fra eksamensstress, SU og asbest-befængte undervisningslokaler på KUA\nDer er stadig 353 (eller 52 – hvordan er det nu med skudår?) dage tilbage, som kan rumme alt fra ultrapinlige bommerter til fantastiske, mindeværdige succesoplevelser.\nKategorier : Kære dagbog..., Kuriositeter, Sludrechatollet\nDu ved, du er fra København, når…\ndu kan havne i en fire timers diskussion om, hvordan man lettest kommer fra Nørrebro til Valby – uden at vide hvor Roskilde ligger.\ndu betaler mere i transportudgifter hver måned, end de fleste i landet betaler i husleje\ndu betaler 40 kroner for en øl uden at blinke – selvom baren har købt den for 1,25.\ndu tager bussen for at komme til træningscenteret.\ndu ikke registrerer sirener længere.\ndu er mistænkelig overfor fremmede, der er høflige.\ndin dør har minimum to låse.\nnår du er ude at rejse – i Mellemøsten – savner du “rigtig” fallafel.\ndu savner “rigtig” pizza i Italien.\ndu ikke er særligt interesseret i at tage ind til Rådhuspladsen nytårsaften.\ndu ved hvordan man folder Metroexpress og Urban vertikalt, så du kan læse den i bussen uden at genere sidemanden.\nhvis nogen støder ind i dig, tjekker du, om du har din pung.\ngult lys betyder “sæt farten op”.\nrødt lyst betyder “sæt farten op” – fordi du kun har 1 sekund til det andet lys er grønt.\n“palæstinensisk selvstyre” betyder Blågårdsbanden.\ndu ved, at elevatoren på Frederiksberg station aldrig virker.\ndu ikke ved med sikkerhed, om det er Højesteret eller Byretten der ligger … well på et at stederne.\nUdpluk tyvstjålet fra gruppen “Du ved, du er fra København når…” på Facebook – tjek den og find ud af, om du selv ved, du er fra København 🙂\nSå er det tid til en ny Google Greatest\nFolk finder stadig vej til bloggen via de pudsigste søgeord. Jennifer aniston er blevet det nye hit – hun er der hver dag som topsøgeordet. Derudover vil folk gerne vide, hvordan man dividerer i hånden, og flere andre ting – se bare her et lille udpluk af søgeordene:\nkat klæd ud\nklæd ud tøj marilyn monroe\næg og cykelhjelm\nÅh Louise kan ikke fange grise\n– det ka man da kalde alsidighed!\nBloggen i julehumør\nJa, så fandt bloggen også jule-outfit’et frem! Glædelig advent 🙂\nI flere busser i Københavnsområdet kan man læse et reklameopslag fra et firma, der reklamerer for “pensionistvask i København” – jeg spekulerer meget på, hvad det lige præcis er, det firma vasker?!


Vejrmelding: Chance for humor i dansk film / Kommentar\nVejrmelding: Chance for humor i dansk film\nDer er håb om en Generation Sjov i dansk film. I hvert fald at dømme ud fra årets fiktionsafgangsfilm fra Den Danske Filmskole, som nu kan ses på DR.\n'Hullet'. (Foto: Den Danske Filmskole)\nKOMMENTAR. Jeg føler mig allermest knyttet til dansk film, når dansk film får mig til at grine.\nDet er muligvis et kontroversielt udsagn, et par uger efter en af alletiders mest anmeldernedslagtede danske film, komedien ’Centervagt’, har haft premiere.\nOg det lyder måske mærkeligt, når en række af mine favoritfilm fra hjemstavnen de seneste år, fra ’Dronningen’ til ’Holiday’, ’Underverden’ og ’Den skyldige’, ikke haft mange gran af humor i sig.\nMen det skyldes nok, at af alle filmiske tonarter er humoren den, der rejser dårligst. Ofte kan meget lokale film og serier blive flotte successer i andre lande, men lige netop komedier og komedieserier må ofte nøjes med det hjemlige publikum. Vores sorthumoristiske nationalskatte fra Anders Thomas Jensen, som ’Blinkende lygter’ og ’Adams æbler’, er der for eksempel ingen, der kender i udlandet – og det var først, da han med ’Retfærdighedens ryttere’ lavede en film med klare thrillerelementer og fik hjælp af Mads Mikkelsen-effekten fra ’Druk’, at han for alvor blev opdaget som instruktør i USA.\nMeget kan gå tabt i oversættelsen, og ofte falder det, man synes er sjovt i Frankrig eller Sydkorea, til jorden i Skandinavien. Megen komik står og falder med små nuancer i sprog og adfærd. Og af samme grund kan komik på ens eget sprog indimellem være særligt tåkrummende: Når man kan høre det mindste antræk til overspil eller forcering, står man øjeblikkeligt af.\nMen når danske film så til gengæld rammer humoren på kornet, føler jeg endnu stærkere, at filmene rammer noget særligt lokalt – og der er som bekendt ikke noget mere fællesskabsopbyggende end at dele et sæt koder, som ingen uden for gruppen forstår.\nNår perifere familiemedlemmer i ’Festen’ klager over både varmen og air conditionen i bilen, og der er lange goddav-mand-økseskaft-samtaler over bordet om, hvorvidt suppen er lavet på hummer eller ej, er det satire over en dansk brokke- og suppe-steg-is-kultur, som udenforstående formentlig vil have sværere ved at se det sjove i.\nOg på den måde elsker jeg også, når dramatiske film som ’Druk’, ’En frygtelig kvinde’ og ’En helt almindelig familie’ krydrer deres ellers alvorlige historier med lattervækkende kolorit, eller når ’Ditte & Louise’ og ’Den tid på året’ udstiller vor nations selvbedrag og hykleri i veloplagte komedier med alvorlige undertoner.\nAlligevel er min fornemmelse, at humor stadig er en undervurderet valuta i dansk film. Når vi over det seneste år har endevendt ’Druk’ forfra og bagfra, har de eksistentielle og alkoholrelaterede temaer domineret – mens det kun flygtigt er blevet bemærket, at humoren er en af filmens fremmeste kvaliteter.\nTrier viser vejen\nDet kan virke paradoksalt, når også vor filmkunstner numero uno, Lars von Trier – som akademikere og cineaster kan bruge uger på at dissekere – altid (og i særdeleshed efter ’Dancer in the Dark’) har markeret sig som en af vores store humorister.\nFra sydende satire i ’Riget’ til det rene slapstick, når Alexander Skarsgård bakker ud ad en snæver vej med en limousine i cirka lige så lang spilletid, som verden er ved at gå under i ’Melancholia’.\nDenne generelle undervurdering af komikkens kunst har den bivirkning, at unge instruktører og manusforfattere nogle gange har så travlt med at demonstrere deres filmkunstneriske gravitas, at man skal kigge langt efter noget at le af.\nMen der er noget under opsejling, hvis man kan bruge det nye kuld afgangsfilm fra fiktionsinstruktørerne og manuskriptforfatterne på Den Danske Filmskole som nogen form for målestok.\nPå tværs af de seks film er der simpelthen mere humor end i nogen filmskoleårgang, jeg kan mindes.\nFlere af filmene spiller langt hen ad vejen som rene komedier.\nI ’Frie mænd’, der er udtaget til Cannes-festivalen, får den islandske instruktør Oskar Kristinn Vignisson skøn sort komik ud af absurde scenarier, hvor vores to hovedpersoner skal prøve at imponere chefen ved at reparere et toilet, der flyder over med pis og lort. Efter den ene, spillet af Nicolai Jørgensen med velsignet timing, har kæmpet med en svaber i en sekvens som taget ud af Gøg & Gokke, foretager filmen et overraskende klip: Til den flok gæstearbejdere, der måbende ser til, mens de to storskrydende danskere kæmper forgæves mod kloakkens efterladenskaber.\nEr ’Frie mænd’ beslægtet med Coen-brødrenes deadpan, er komikken i ’Hullet’ så absurd, at man kommer til at tænke på den græske mester Yorgos Lanthimos iblandet en god gang Sartre’sk eksistentialisme. Filmen følger en far og en voksen søn, der hver dag går ud på marken for at grave jord op, som de bruger til at fylde et stort sort hul midt i deres dagligstue. Om aftenen tager de fint tøj på og lytter til fuglefløjt, mens de spiser. Efterfulgt af dans og muskelmåling – før næste dags hulfyldningsdont.\nSærligt Anders Mossling som faren med de strikse ideer om en meningsfuld tilværelse afføder grin efter grin, og filmen udvikler sig i en mere og mere barok retning, der aldrig forlader den underlæggende skæve vinkel.\nI ’Madtanterne’ mærker man den urkomiske grundtone, inden første billede overhovedet er løbet over skærmen. På lydsiden hører vi en kantinedame spørge skoleeleverne én efter én, om de vil have tre eller fire flæskeboller – mens tallerkenlyd og klasket fra maden, der øses op, er vidunderligt timet til creditlistens rytme. Derefter falder filmens første replik fra en dreng, der råber »Hej, Fisse-Åke« hen over kantinen, før den mavesure kantinedame i centrum, Gunilla, kalder selv samme Åke ud over for sin kollega: »Den lille nazist-bøsse smed fire fiskepinde ud i sidste uge«.\n’Madtanterne’ er godt nok mere svensk end dansk – sproget er svensk, med svenske skuespillere og instrueret af svenske Lars Vega – men nu hvor det er en afgangsfilm fra Den Danske Filmskole, skal det ikke forhindre mig i også at spore opløftende takter her. Det er en ret uimodståelig komedie om Gunilla, der modvilligt får tre meget specielle praktikanter i sin køkkenfold – den blinde Ylva, den bilfanatiske Sven og den stumme, dårligt gående Jimmy – og i de trøstesløse tableauer mærker man tydeligt arven fra Sveriges største filmhumorister, Roy Andersson og Ruben Östlund.\n‘Madtanterne’. (Foto: Den Danske Filmskole)\nCharlotte Brodthagens ’Adjø’ lever også på en fin bittersødme i historien om en datter, der febrilsk prøver at skabe en mindeværdig ferie ved Vadehavet med sin kræftsyge mor, der stritter imod ethvert tiltag til dybe samtaler. Særligt de småbøvede bemærkninger fra to ældre logerende i feriekomplekset sørger for forløsende grin.\n’Tone Ottilies ’Katastrofer’ om en ung pige, hvis OCD står i vejen for muligheden for intimitet, er måske ikke direkte lårklaskende, men har alligevel et lunt nærvær mellem de to piger i fokus.\nOg selv årgangens mest højtidelige film, ’100 % fået kærlighed’ med Besir Zeciri og Maria Cordsen, indfletter fin humor i en ellers lidt navlepillende historie om et kærestepars op- og nedture i deres klaustrofobiske hjem i et fyrtårn (!). Vi ser for eksempel, hvordan den unge kvinde i starten gør sig stort besvær med at skjule det over for sin nye forelskelse, når hun skal skide. Senere i forholdet giver hun den fuld skrald for åben dør.\nRasmus Bjerg i vildmarken\nDet lover alt i alt godt for en kommende generation af filmskabere, hos hvem komikken er en fast følgesvend, der får dramaets tangenter til at spille stærkere.\nOg også i biografårets kommende danske spillefilm vil unge talenter markere sig i denne ånd. Lisa Jespersens ’Hvor kragerne vender’ om en snobbet forfatterspire, der vender hjem til sin landmandsfamilie i provinsen, satiriserer over selvtilfredse københavnere, mens Jesper Groth og Adam Ild Rohweder bringer varm komik til den jyske lokalbefolkning uden at forfalde til udtrådt bonderøvskarikatur.\nOg så er der Thomas Daneskovs ’Vildmænd’, der lige har fået stor ros efter verdenspremieren på Tribeca-festivalen, og som handler om Rasmus Bjergs Martin, der har forladt familie og civilisation for at leve som selvforsynende jæger i de norske fjelde. Lad os bare sige, at det ikke helt går, som han havde håbet.\nRasmus Bjerg og Zaki Youssef i Thomas Daneskovs ‘Vildmænd’.\nMødet mellem Martins realitetsfornægtende aspirationer og vildmarken er guddommeligt, og efterhånden udvikler ’Vildmænd’ sig også med øm tragikomik, hvor Coen-brødrene igen kommer i hu.\nMed serier som ’Fleabag’ og ’Atlanta’ samt film som ’Get Out’ og ’The Square’ har det de seneste år stået klart for enhver, at man sagtens kan skabe dyb fortællekunst i et grundlæggende komisk format.\nMåske har det været med til at plante en splint i den unge dansk filmgeneration – måske er det helt tilfældigt, at et kuld lovende humorister lige nu tager afgang fra skolen på Refshaleøen.\nUanset hvad, nyslåede filmskabere: Hold endelig fast i, at det gerne må være sjovt at se danske film. Også selvom de skal gøre ondt.\nAfgangsfilmene fra Den Danske Filmskole kan ses på DR TV.\nSpritny dansk filmskolefilm udtaget til Cannes-festivalen\nVi anmelder Den Danske Filmskoles DR-aktuelle afgangsfilm: Fra det drønsjove til det rørende


bøger | fiskeben.dk\n4 forslag til julegaver til den designinteresserede\nStår du og skal købe julegave til en, der interesserer sig for design, eller mangler du bare noget at forkæle dig selv med, så har jeg samlet fire forslag til hvad, du bør købe.\nEn bog om symboler lyder måske umiddelbart kedeligt, men Symbol er et orgie af symboler og logoer delt ind efter type. Her er side op og side ned med illustrationer, og hvert kapitel starter med en lidt dybere beskrivelse af historien bag et kendt logo. Her er der masser af inspiration at hente.\nEr man til visualisering af data, kommer man ikke udenom Information is Beautiful. Her er 250 sider med farverige grafer og diagrammer – nogle seriøse og nogle med et glimt i øjet.\nObjectified er en dokumentar om designprocessen og om forbrugernes forhold til objekterne og indirekte personerne, der designer dem. I filmen kan du se interviews med blandt andre Jonathan Ive fra Apple og Dieter Rams, der har stået bag mange af Brauns succesfulde produkter op igennem tiden. Bonus: Objectified er en del af en trilogi, som også består af Helvetica (ja, den handler om fonten) og Urbanized, der handler om arkitektur. Anbefales på det kraftigste.\nA Little Design as Possible\nApropos Dieter Rams, så kan man også overveje bogen om manden og hans designprincipper. Dieter Rams stod i mere end 40 år i spidsen for Brauns designafdeling, og hans arv lever den dag i dag videre i mange moderne produkter også udenfor Braun. Dette er også en bog, jeg har på min egen ønskeliste, så jeg kan egentlig ikke anbefale den ud fra andet end mit eget ønske om at eje den.\nDette indlæg blev udgivet i Design og tagget a little design as possible, bøger, Design, Dieter Rams, film, helvetica, information is beautiful, jonathan ive, objectified, symbol, urbanized den 11.12 2011 af fiskeben.\nJeg gør det for musik, for links, for nyheder og for billeder men har af uransagelige grunde endnu ikke gjort det for bøger. Det er det slut på nu, for jeg har oprettet en konto på Goodreads, så vil du være venner kan du bare sige til.\nDette indlæg blev udgivet i Litteratur og tagget Billeder, bøger, data, deling, flickr, goodreads, libre.fm, Musik den 6.7 2010 af .\nSådan tilbringes en forårssøndagseftermiddag\nAh! Solen SKINNER jo! Jeg er lige kommet ind igen efter et par timer i solen med en god bog, en kande med begsort mokka og iPoden koblet til ørerne. Findes der en bedre måde at tilbringe en forårssøndagseftermiddag på?\nNu skal jeg bare have mig et hurtigt bad og lidt kalorier i kroppen, før jeg skal slappe endnu mere af. Herligt.\nDette indlæg blev udgivet i Lidt af hvert og tagget bøger, forår, iPod, sol, søndag den 20.4 2008 af .


Koncerthusenes formand afviser aftalt spil - Kristeligt Dagblad\nKoncerthusenes formand afviser aftalt spil\n15. juni 2013, kl. 11:57\nBagmandspolitiet vil ikke finde tegn på karteldannelser, spår Torben Seldrup, der dog er klar til ændringer\n- Vi har en forventning om, at Bagmandspolitiet ikke finder nogle kritisable forhold i det her.\nSå klar er udmeldingen fra formanden for Sammenslutningen af Danske Koncert- og Kulturhuse, Torben Seldrup, som forventer, at sagen bliver droppet.\nBagmandspolitiet (Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet, SØK) og Konkurrencestyrelsen har rettet søgelyset mod danske koncert- og kulturhuse, der mistænkes for ulovlige prisaftaler ved udlejning af lokaler.\n- Vi har fået mistanke om, at der er prisaftaler mellem de forskellige kulturhuse, en slags kartel eller i hvert fald en aftale om, hvad prisen skal være ved udlejning af lokaler, siger Henrik Helmer Steen fra Bagmandspolitiet.\nKoncerthusenes formand Torben Seldrup er direktør for Musikhuset Esbjerg, som sammen med DR's Koncerthus, Musikhuset Aarhus og sekretariatet for Danske Koncert- og Kulturhuset fik besøg af Bagmandspolitiet onsdag i jagten på bevismateriale.\nForeningen er da også helt klar til at ændre procedurerne, hvis politiet skulle finde belæg for, at koncerthusene benytter sig af konkurrenceforvridende metoder, når de fastsætter priser på at udleje deres sale.\n- Det er en sag, som vi ser alvorligt på, for hvis der ligger noget til grund for anmeldelsen, så skal vi selvfølgelig have rettet op på det øjeblikkeligt, siger formanden til Ritzau.\n- Derfor er vi også kun interesseret i, at sagen bliver undersøgt til bunds, så de rigtige ting kommer frem. Og vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan for at hjælpe politiet med at få samlet de løse ender, der eventuelt måtte være i sagen, tilføjer han.\nIfølge Torben Seldrup orienterer koncerthusene hinanden om deres lejepriser i ét fælles ark. Men det sker først, efter priserne er blevet offentliggjort på hjemmesiderne.\n- Umiddelbart mener vi jo ikke, at vi har gjort noget forkert, men som sagt, hvis vi gør noget forkert eller har en praksis, som ikke er hensigtsmæssig, så får vi rettet det til og ændret med det samme, siger han.


Besøg af Gardinbussen i Sigerslev - Bestil et besøg allerede i dag! | Besoegafgardinbus.dk\nGardinbussen Sigerslev er et centralt element i vores hjem, selvom vi normalt tendens til at ignorere deres betydning og tilstedeværelse. De kan bestemme vores humør, kvaliteten af vores søvn og også tilføje til dekorationer i vores hjem. Før vi taler om gardiner, lad os tale om vinduer. Forestil dig dit hus eller kontor havde ingen windows. Uden naturligt sollys eller vind ind i bygningen, ville det være meget svært at leve inde der. Manglende ventilation kunne endda muligvis skade dit helbred på nogle måder. Men efter at have vinduer betyder ikke vi ønsker vind og lys til løbende flyder i vores værelse selv om natten, når vi sover. Således forklarer vigtigheden af gardiner. Her kan du også læse mere.\nFå besøg af gardinbussen i Sigerslev\nDe fordele, som gardinbussen i Sigerslev tilbyder, er ubegrænset. Du kan vælge gardiner, der komplimenterer indretning af dit hjem. De kunne gøre dit hjem synes som en meget smukkere sted. Afhængig af farve eller type, du vælger, kan de have en effekt på dit humør så godt. For eksempel ville farverige gardiner gør du føler mere livlig og glad mens mørke farvede gardiner kunne give en mere behagelig stemning på dit værelse. Ikke alene kan gardiner føje til interiører, kan de også give dig med sikkerhed. Hvis du har vinduer, der giver udenforstående at kigge i, kan du installere gardiner som en metode til at få mere privatliv. Med gardinerne ned, ville enhver outsider ikke være i stand til at kigge ind i dit værelse.\nHusk altid når at få gardiner, bør vi få dem, der ville være af den rigtige størrelse til at passe på vinduerne eller vi kan få dem specialfremstillede. Ved at få specialfremstillede gardinbussen i Sigerslev Sjælland har vi mere frihed til at vælge design, farve og størrelse. Vi bør ikke bruge gardiner, der ikke passer, eller er for små. For et eksempel gardiner er for lille, og du er ved at ændre dit tøj inde, ville de stadig udsætte dig besejre deres formål at give dig mere privatliv. Læs mere her.\nVi kan også vælge den type gardinbussen i Sigerslev, som vi ønsker at afhængig af typer af vinduer, som vi har i vores hjem. For eksempel, foldegardiner ser rigtig godt når de anvendes på ovenlys eller loftsrum vinduer. Vi kan få vores gardiner designet i henhold til formen af vinduet samt at sikre alle de interiører komplimenterer hinanden for at give et bedre look. Den anvendes til fremstilling af gardinet materiale er også meget vigtigt, da det kan have en effekt på udseendet gardinet tilbyder.\nGardinbussen i Sigerslev er helt sikkert et centralt aspekt i dekoration og gøre vores hjem mere behageligt sted.\n← Gardinbussen Herbæk Huse Gardinbussen Hestehave Lolland →