Godt forår Vinter i Hundiegaard - PDF\nGodt forår Vinter i Hundiegaard\nDownload "Godt forår 2006. Vinter i Hundiegaard"\n1 Nummer 1 Årgang 39 Februar 2006 Vinter i Hundiegaard Godt forår 2006 Den altoverskyggende sag har i løbet af året været støjen fra vores omkringliggende veje. Som mange sikkert har set, har vi brugt mange ressourcer på at få politikerne i dialog omkring netop støjen, som ubetinget er et stigende problem. Vi startede med en underskriftsindsamling og derefter en massiv omtale i den lokale presse, til hen imod kommunalvalget for at få politikerne til at komme med deciderede løfter - bl.a. udtrykt i daværende borgmester René Milos svar på vores læserbrev - et svar, hvoraf det fremgik, at der skal gøres noget ved problemet. Tilbage er så blot at håbe, at det nye flertal vil følge sagen op. Bestyrelsen skal i hvert tilfælde nok gøre sit til at minde dem om det! Vi må oprigtigt håbe, at vi ad åre kan få støjen reduceret - og dermed få forøget attraktionsværdien af vores område. I samme forbindelse vil vi gerne minde de beboere, der er skeptiske over for en øget støjafskærmning, om, at øget støjafskærmning ikke betyder, at støjen blot kastes længere ind i bebyggelsen - tværtimod!\n2 Indholdsfortegnelse Side Forside: Godt forår Indholdsfortegnelse...2 Referat af ordinær generalforsamling Konstituering...13 Præsentation af nyt bestyrelsesmedlem Gratis kost og logi...14 Indbrudsstatistik...15 Støjproblemer og udbygning af Hundige StorCenter Opgraderede vejbump...18 Annonce Robert Hansen...18 Tyveri af foreningens hjemmeside Annonce MÆGLERTEAM...21 Vor nye vejbelysning...22 Annonce EDC-mæglerne...23 Service-siden...24 Brug din bestyrelse! Side 2 Vandposten\n3 Godt forår 2006 Det, at vi skulle bruge vores ressourcer på en sådan altoverskyggende sag, har også betydet, at vi har måtte udskyde renoveringen af legepladsen på Storebjerg, som vi så til gengæld håber at kunne få renoveret i løbet af i år. Efter en meget veloverstået generalforsamling har bestyrelsen konstitueret sig - og udover den traditionelle fordeling af posterne har vi i år nedsat to grupper, som har fået til opgave at komme med forslag til henholdsvis renoveringen af legepladsen på Storebjerg, og for den anden gruppes vedkommende, at få sikret vore stier, således at man ikke risikerer liv og lemmer ved at blive ramt af en knallert. Det er selvfølgelig ærgerligt, at vi skal bruge midler på sikring af vores stier, men forholdene er nu sådan, at rigtig mange knallerter tordner ned ad vore stier med op i mod km/t, og at Politiet - trods en ihærdig indsats - umuligt kan fange alle syndere og endeligt, at kommunen, modsat Ishøj kommune, ikke gør noget aktivt ved problemet bliver så året, hvor vi kan byde vores Henrik Christoffersen velkommen som medlem i bestyrelsen blev Peter Hammerhøjs debutår i bestyrelsen. Peter har løst en meget tung opgave - nemlig at få vores hjemmeside op at køre igen - og det ser i skrivende stund ud til at være lykkedes blev samtidig året, hvor Flemming Møller trådte ud af betyrelsesarbejdet. I den forbindelse syntes jeg, at vi alle skal takke Flemming for hans utrættelige arbejde gennem snart 35 år - det være sig alt lige fra opgaven som formand for bestyrelsen og til suppleant. Afslutningsvis vil jeg på bestyrelsens vegne takke for alt i alt et godt år, og gentage fra sidste år, at vi i foreningen er ca. 650 medlemmer, og hvis antallet af henvendelser til bestyrelsen omkring naboforhold i almindelighed er et udtryk for, hvordan vi har det - ja, så står faktisk godt til, og det skulle det gerne blive ved med! På bestyrelsens vegne ønskes alle et rigtig godt og lykkebringende Christian Jacobi Formand Nummer 1 Side 3\n4 Referat af ordinær generalforsamling I generalforsamlingen deltog 37 stemmeberettigede medlemmer, ialt ca. 44 personer. var fremmødt 1. Valg af dirigent Til at lede generalforsamlingen havde bestyrelsen foreslået Carl Dixen Pedersen, som blev valgt uden modkandidat, hvorefter han konstaterede, at generalforsamlingen var lovligt indkaldt. 2. Bestyrelsens beretning Herefter fik formanden Christian Jacobi ordet. Sammen med indkaldelsen var udsendt en fyldig beretning, så Christian Jacobi nøjedes med at supplere beretningen med nogle korte oplysende kommentarer. Christian Jacobi nævnte det fortsat gode samarbejde, der er i bestyrelsen, og takkede vor gæstetaler Henrik Greijsen fra Total Teknik A/S for hans gennemgang af Sikrings - og Alarmsystemer. Der var mange gode spørgsmål og svar, som afklarede fordele og ulemper ved sikrings- og alarmsystemer. Politiet var desværre blevet forhindret i at komme og berette om indbrud m.m. Annie Holm Jørgensen fra bestyrelsen fortalte sidste nyt om indbrud i vort område (se statistik i 'Vandposten' nummer 1, årgang 39, side 15) samt berettede om, at politiet Bestyrelsen generalforsamling Side 4 Vandposten\n5 Referat af ordinær generalforsamling har øget patruljeringen i vort område på grund af stigningen i indbrudssager. Alt i alt har året set med bestyrelsens øjne været et fornuftigt år. Vor primære målsætning for 2005 om reduktion af trafikstøj i vort område, dels fra motorvejen, men også fra foreningens omkransende vejnet, er blevet hørt og der arbejdes fortsat herpå. Foreningen har i den forbindelse været meget aktiv, bl.a. ved aktiv og synlig deltagelse i høringer og borgermøder, samt en tæt kontakt og dialog med bl.a. Vejdirektoratet, Teknisk forvaltning og Teknisk udvalg. Antallet af reklamationer og henvendelser fra medlemmerne har været meget begrænset - og der, hvor bestyrelsen har kunnet, er det fundet gode og pragmatiske løsninger, som forhåbentlig har kunnet tilfredsstille alle. Strukturen i bestyrelsen Peter Hammerhøj har overtaget og opdateret foreningens hjemmeside, hvilket bestyrelsen er meget glad for. Carl Dixen Pedersen fortsætter som suppleant med ekspertise inden for alt, hvad der vedrører veje, stier og belysning. Flemming Koue fortsætter ligeledes som suppleant og varetager fortsat rollen som redaktør af Vandposten. Flemming Møller ønskede ikke genvalg, og foreningen takker Flemming mange gange for hans store indsats gennem årene. Bent Thorvig ønsker ikke genvalg som medlem af bestyrelsen, men stiller gerne op som suppleant og er villig til at varetage en del af de ting, der vedrører vore grønne områder. Bestyrelsen takker mange gange for, at vi også i det nye år kan stille med et flot team af frivillige til at varetage foreningens opgaver. I det nye år vil bestyrelsesarbejdet fortsætte sin positive stil og det gode samarbejde, bl.a. ved at følge op på det igangsatte legepladsrenoveringsprojekt. Carl Dixen berettede, at det for Hundiegaardsvej er planlagt, at bumpene udglattes inden for nærmeste fremtid. Hastigheden forventes herefter at stige, og foreningen har derfor ønsket, at Der var herefter følgende spørgsmål/kommentarer fra salen: Nummer 1 Side 5\n6 Referat af ordinær generalforsamling der etableres en afstribet gang-/cykelsti langs Hundiegaardsvej. Dette for at beskytte de bløde trafikanter. Der er endnu ikke kommet noget afklaring herpå. Vedr. vej- og stibelysningen i vort område oplyste Carl Dixen, at der forventes afholdt et ekstraordinært teknisk udvalgsmøde primo december, for at indgå kontrakt med NESA, således at arbejdet kan påbegyndes i Carl Dixen oplyste endvidere, at han fortsat ville søge at gøre sin indflydelse gældende med hensyn til armaturtypen, dvs. at den bliver retningsbestemt og ikke lyser ind i haverne. Der var på generalforsamlingen fuld enighed om en armaturtype, der ikke lyser ind i haverne. Veje og stier Arne Lund, Knøsen 51: Vi er nogen, der har klaget over støjen fra Bilka's varegård. Er det noget bestyrelsen har hørt nærmere om? Carl Dixen: Kommunen er opmærksom på problemet. Foreningen har været indkaldt til et møde angående centerudvidelsen, herunder støj. Her kommer Side 6 også støj fra Bilka's varegård med i betragtning. Det var et godt og positivt møde med medarbejdere fra Teknisk forvaltning og et ingeniørfirma, som har fået til opgave at beregne de enkelte støjkilders indvirkning på foreningens område. Herefter skal resultatet vurderes. Der vil til information kunne læses mere herom i dette nummer af Vandposten (se side 16/17). Deleuran, Storebjerg 53: Omhandler protesten støj alene eller er denne også imod den planlagte udvidelse af Hundige Storcenter? Christian Jacobi: Protesten omhandler kun støj. Bestyrelsen har ikke udtalt sig om centerudvidelsen. Christian Jacobi beskrev herefter kort støjmålingsprincipperne fra Teknisk Forvaltning-mødet vedr. støj. Eksempelvis, at der bliver målt i intervaller over døgnet, fremfor den normale gennemsnitlige døgneffekt. Støjeffekten mellem 18:00 og 21:00 og den forventede støjeffekt efter centerudvidelsen mellem kl. 21:00 og 24:00 vil som følge af biografen og restauranter naturligt stige væsentligt i et udvidet tidsrum. Det vil sige, at 'støjbilledet' spredes ud over et længere tidsrum end tidligere. Vandposten\n7 Referat af ordinær generalforsamling Korsgård Larsen, Knøsen 61: Hvilke virkemidler er der til reduktion af støj, og hvad er chancen for at få medhold i etableringen af en støjskærm? Christian Jacobi: Vi spiller på alle heste: Fartreduktion, støjskærm og støjdæmpende asfalt. Carl Dixen: tilføjede, at den nuværende støjbelastning ligger på omkring 70 db(a), hvilket er langt over det acceptable og tilladte for nybyggeri. Hele foreningsområdet er voldsomt belastet af høj støj fra de omkransende veje, så vi bliver ved med at presse på for en brugbar og acceptabel løsning. Carl Dixen fremviste herefter en medbragt prøve på en mulig støjskærmløsning - og tilføjede, at der er mange typer på markedet at vælge imellem. Arly Knudsen, Sløjen 11: Planlægges der en rundkørsel i krydset Godsvej/Hundige Centervej? Carl Dixen: Der tales om en evt. rundkørsel på det omtalte sted, men den planlagte rundkørsel skal etableres efter centeret i T- krydset ved stationen. Hansen, Rugbjerg 6: Ved vi, om det planlægges at udvide Hundige Centervej til en 4-spors vej? Generalforsamling 2005 Greve Borgerhus Nummer 1 Side 7\n8 Referat af ordinær generalforsamling Carl Dixen: Såfremt det er et ønske/behov - så har det lange udsigter og er ikke noget vi skal bekymre os om i forbindelse med støjreduktion m.m. - ydermere vil krydset ved Shell-tanken (Hundige Centervej/Lillevangsvej) blive saneret til ét ligeud-spor i nærmeste fremtid. Dette vil stoppe den accelerations- /"Hvem kommer først"-effekt, der kendes fra i dag. Hansen, Storebjerg 59: Hvor høj kan en støjskærm blive? Kan den blive 5 meter høj? Carl Dixen: En støjskærm beregnes normalt til 2-3 meter. Hvis den bliver højere, vil skyggevirkningen fra skærmen være til gene for beboerne. Belysning Jensen, Storebjerg 61: Tages der hensyn til placeringen af vej-/stibelysning? Carl Dixen: Ja - belysningen skal placeres hensigtsmæssigt, så lysvirkningen er på veje/stier og ikke i haverne. Der var herefter ikke flere spørgsmål fra salen og forsamlingen tog beretningen til efterretning. Side 8 3. Forelæggelse af det reviderede regnskab til godkendelse Foreningens kasserer Morten Andersen gennemgik regnskabet, som revisor havde godkendt. Regnskabsresultatet udgjorde ,60 kr. Diverse indtægter på kr ,- består af gebyrindtægter fra mæglere m.m. i forbindelse med hussalg. Herfor opkræves kr. 400,- pr. ejerskifte. Beløbet for græsslåning lå under det budgetterede - og de budgetterede midler til renoveringen af Storebjerg-legepladsen kr ,- var endnu ikke brugt, men hensat til projektet i det kommende år. Den opførte kontingentrestance på kr. 900,- i balancen var efterfølgende blevet indbetalt. Spørgsmål fra salen: Tønnesen, Dørrøjel 14: Hvad med at sætte ejerskiftegebyret op til kr. 500,- i det kommende år? Morten Andersen: Forslaget vil blive taget med på bestyrelsens næste møde. Der var ingen yderligere spørgsmål eller kommentarer fra salen og regnskabet blev herefter godkendt. Vandposten\n9 Referat af ordinær generalforsamling 4. Forslag fra bestyrelsen a) Fastlæggelse af budget 2005/2006 b) Fastlæggelse af kontingent: Bestyrelsen foreslår kr. 930,- (jf. beretningen ) c) Årligt gebyr på 30 kr. til ukrudtsbrænding langs med kantsten på stamveje m.m. Morten Andersen gennemgik budgettal for iht. oplæg. Sammen med det foreslåede kontingent forventer bestyrelsen dermed at kunne ramme et flot NUL i regnskabet for det kommende år. Spørgsmål fra salen: Ole Jørgensen, Sløjen 27: Renteindtægterne er for små - bestyrelsen bør kunne få mere og Skandia Bank foreslås. Morten Andersen: Dette vil det blive set nærmere på. Per Grundahl, Engrøjel 43: Der er en regnefejl i det fremlagte budget. Resultatet bliver ,- kr. og ikke de anførte ,- kr. Morten Andersen takkede for oplysningen som erkendtes og beklagedes. Christensen, Brydeholm 6: Der blev tidligere sprøjtet mod u- krudt. Hvor er pengene, der var afsat til dette blevet af? Bent Thorvig: Det er mange år siden, der sidst i budgettet var afsat penge hertil, og derfor må vi konstatere, at vort nuværende budget ikke kan bære en ekstra byrde, uden at der afsættes ekstra midler hertil. Vi må konstatere, at den nuværende fejning og vedligeholdelse fra kommunen ikke er tilstrækkelig, og da vi i bestyrelsen ønsker, at vort område skal fremstå præsentabelt og velholdt, har vi foreslået denne model. Korsgård Larsen, Knøsen 61: Er det muligt at øremærke midlerne til "ukrudtsbekæmpelse" fremfor "ukrudtsbrænding". Dette vil give en større fleksibilitet? Bent Thorvig: Ja - det er et udmærket forslag, som føres til protokols. Andreasen, Marholm 51: Ville det ikke være rimeligt, at grundejerne selv gjorde mere i forbindelse med vedligeholdelsen af rabatter og kantsten? Nummer 1 Side 9\n10 Referat af ordinær generalforsamling Bent Thorvig: Jo - men vi oplever, at det sjældent sker, trods mange opfordringer hertil. Flemming Koue: tilføjede, at der flere gange i Vandposten havde været plæderet for netop dette - men uden den store effekt. Knudsen, Sløjen 11: Hvor tit planlægges ukrudtsbekæmpelsen langs kantstenene foretaget? Bent Thorvig: Mellem 3 og 4 gange pr. sæson. Foreningens bekæmpelse vil blive planlagt til at ligge i intervallerne mellem kommunens vedligeholdelse, så området fremstår pænest muligt. Løkkegaard Juul-Nielsen, Dørrøjel 7: Hvem skal udføre ukrudtsbekæmpelsesopgaven? Bent Thorvig: Det tages der stilling til senere, såfremt forslaget godkendes. Forslag til budget og kontingent for 2006 samt gebyr til ukrudtsbrænding blev enstemmigt vedtaget. 5. Forslag fra medlemmerne Dirigenten kunne konstatere, at der ikke var indkommet forslag fra medlemmerne. 6. Valg til bestyrelsen Christian Jacobi, Knøsen 3, blev genvalgt. Morten Andersen, Sløjen 56, blev genvalgt. Henrik Christoffersen, Rugbjerg 40, blev nyvalgt. 7. Valg af 3 suppleanter Genvalgt blev, Carl Dixen Pedersen, Rugbjerg 55, og Flemming Koue, Rugbjerg 20. Indvalgt som ny suppleant blev Bent Thorvig, Nordrøjel Valg af 2 revisorer og 2 revisorsuppleanter Som statsaut. revisor blev Mogens Andersen genvalgt. Som kritisk revisor blev Villy Bendtsen genvalgt. Som suppleanter genvalgtes Fritjof Dittmann og Kenneth Gløver. 9. Eventuelt Flemming Koue sagde, at redaktionen Side 10 Vandposten\n11 Referat af ordinær generalforsamling af Vandposten var meget glad for læserbreve, og opfordrede medlemmerne til at skrive og bruge bladet til, hvad man måtte have på hjerte. Redaktøren skulle nok sørge for, at indlæg kom til at fremtræde præsentabelt. Vernerbo, Engrøjel 28: Jeg har ikke modtaget noget velkomstbrev, hvilket jeg har skrevet til bestyrelsen om. Bo Barfod: Ved modtagelse af henvendelser fra eller om nye grundejere fremsendes vor velkomstpakke. Det er en nyttig lille informationspakke, som hurtigt giver et overblik over, hvem og hvor man kan henvende sig i forskellige forbindelser. Det er ikke altid, vi er så heldige, at ejendomsmæglerne husker at skrive til os om ejerskifter, men det er blevet meget bedre i sidste halvdel af Manglen er noteret og en velkomstpakke vil blive fremsendt. Sløjen 29: Kan vi evt. i Vandposten få en liste over fra-/tilflytning i området, så det er synligt, hvem vi kan ønske velkommen som nye medlemmer af foreningen? Flemming Koue: Det vil vi notere os som forslag. PS! Bestyrelsen har drøftet forslaget om offentliggørelse af en fra-/tilflytningsliste i Vandposten, men mente, at en sådan liste alt i alt var af mindre relevans for medlemmerne. Samtidig ville der også være uforholdsmæssig meget arbejde forbundet med offentliggørelsen af sådan en komplet oversigt. Men bestyrelsen takker for det velmente forslag. Bent Thorvig takker af Nummer 1 Side 11\n12 Referat af ordinær generalforsamling Foreningens afgående næstformand Bent Thorvig bad herefter om ordet og fortalte om sin glæde ved arbejdet i bestyrelsen gennem årene - der var mange positive minder og de seneste år et rigtigt godt samarbejde. Bent fortalte om, dengang bestyrelsen i forbindelse med en generalforsamling gik i opløsning og Annie Jørgensen var eneste tilbageværende suppleant. Efterfølgende fik hun etableret en "nødbestyrelse", som med efterfølgende generationsskifte har udviklet sig til den bestyrelse, vi kender i Sekretær og referent Bo Barfod dag. Alt i alt en spændende tid - Bent Thorvig takkede for samarbejdet og ønskede bestyrelsen held og lykke fremover. Formanden takkede igen for den store indsats, Flemming Møller og Bent Thorvig havde lagt i foreningen gennem årene og bød Henrik Christoffersen og Bent Thorvig velkommen til et godt samarbejde. Der var herefter ikke flere spørgsmål fra salen og formanden takkede dirigenten for god mødeledelse og generalforsamlingen for god ro og orden. Dirigent Carl Dixen Pedersen Generalforsamling 2005 Greve Borgerhus Side 12 Vandposten\n13 Konstituering På et konstitueringsmøde den konstituerede bestyrelsen sig som følger: Formand: Christian Jacobi Næstformand: Bo Barfod Kasserer: Morten Andersen Sekretær: Peter Hammerhøj Medlem: Annie Holm Jørgensen Medlem: Henrik Christoffersen Suppleanter: Carl Dixen Pedersen, Flemming Koue og Bent Thorvig. På samme møde nedsattes endvidere et stiudvalg bestående af Carl Dixen (formand), Henrik Christoffersen, Peter Hammerhøj og Flemming Koue og et legepladsudvalg (Storebjergpladsen) bestående af Bo Alexander Barfod (formand), Annie Holm Jørgensen, Bent Thorvig og Christian Jacobi. Bestyrelsen Foreningens nyindvalgte bestyrelsesmedlem præsenterer sig Navn : Henrik Christoffersen Adresse : Rugbjerg 40 Alder : 37 år Gift : Med Susanne Børn : Daniel & Mette Erhverv : Lokomotivfører ved DSB Lidt om mig selv: Jeg er født i Glostrup år 1968, men voksede op i Rødovre. Da jeg var ca. 19 år, flyttede jeg sammen med Susanne i en lejlighed i Københavns Sydhavn, hvor vi boede i ca. 1 1 /2 år. Derfra flyttede vi til Karlslunde i et Nummer 1 nybygget hus. Der boede vi indtil 1996, hvor vi købte Rugbjerg 40. Jeg blev udlært som maskinarbejder på DSB's centralværksted i 1990, hvorefter jeg har lavet lidt af hvert indtil 2001, hvor jeg startede som lokofører hos DSB. Fritidsinteresser: Cykling (vil prøve at cykle lidt mere end sidste år). Hjælpetræner på Greve-drenge årg hold. Og så min modeljernbane i kælderen. Side 13\n14 Gratis kost og logi Politiass. Thomsen er flink til at holde os orienteret om begivenhederne i vort område. I november meddelte han, at politiet f.eks. ved en aktion i Askerød i et loftsrum havde fundet mange smykker og lign., en fladskærm til en computer og en æresmedalje (en royal orden). Politiet er ikke i tvivl om, at mange af disse effekter stammer fra indbrud i vort område. Vi har lagt meddelelsen ud på foreningens hjemmeside, men vi bringer den også her i 'Vandposten'. Hvis I mener at have mistet nogle af disse ting, opfordres I til at kontakte kriminalpolitiet i Roskilde på tlf Vi fik yderligere oplyst, at politiet i begyndelsen af januar havde slået en klo i flere tyveknægte her i området og at disse indtil videre var indlogeret på tvungen 'gratis kost og logi'. Flere af dem var straks gået til bekendelse, men 'det var rigtignok første gang, de havde gjort noget ulovligt!' Ideen med aktion 'nabohjælp' var bl.a. dét, der havde virket. Vågne beboere i vort område havde observeret personer med udsædvanlig adfærd og ringet til politiet, og så var der gevinst. Vær i- sær også opmærksom på mistænkelige (ukendte) biler i området og ring hellere til politiet en gang for meget end for lidt. Notér helst model, farve og registreringsnummer, inden I ringer til Roskilde Politi på tlf Politiass. Thomsen meddeler, at bl.a. beboere i Karlslunde-området for nylig har observeret en mistænkelig champagnefarvet Toyota Previra kassevogn på hvide plader (begyndelsesbogstaver XY) køre rundt i dette området. To mænd, omkring 30 år, fra bilen menes at have begået indbrud ved at brække en køkkendør op og derefter køre bort med diverse indbo. Aktion 'Nabohjælp' virker kun effektivt, hvis der sluttes op om den! På næste side følger en ajourført og nedslående statistik over indbrud i vort område. En statistik, som nok kan give politiass. Thomsen og hans kolleger mere at bestille. Side 14 Vandposten\n15 Indbrudsstatistik Sløjen Knøsen Marholm Brydeholm Rugbjerg Storebjerg Nordrøjel Sandrøjel Moserøjel Dørrøjel Årøjel Stenrøjel Kærrøjel Østrøjel Engrøjel Rønagervej En i sandhed alarmerende og frustrerende stigning fra 2004 til 2005! Alene i månederne oktober, november, december har der været anmeldt i alt 57 indbrud. Og alene i juledagene blev der ifølge politiet forøvet et større antal indbrud. Det er ganske enkelt for galt! Man tør snart ikke tage hjemmefra. Det var derfor nok heller ikke helt ved siden af, når bestyrelsen til generalforsamlingen havde bedt et firma med speciale inden for alarm- og sikringssystemer komme og fortælle løst og fast om disse systemers effektivitet. Derfor igen, slut om om 'Nabohjælp'! Sig til dine naboer og genboer, når du tager på ferie eller lign. Og læs i de tidligere numre af 'Vandposten', hvad der er skrevet om dette emne. FK Nummer 1 Side 15\n16 Støjproblemer og udbygning af Hundige StorCenter Den 19. november 2005 deltog Christian Jacobi, Bo Barfod og Flemming Koue fra grundejerforeningens bestyrelse sammen med repræsentanter for grundejerforeningerne Eriksminde og Hegnsgården i et møde på Greve Rådhus om støjproblemer i forbindelse med den kommende udbygning af Hundige StorCenter. Fra arrangørside deltog Louise Rebien Villefrance og Per Trøjgård Andersen fra det rådgivende ingeniørfirma Ødegaard & Danneskjold - Samsøe A/S og fra Greve Kommune Jesper Brandt, Henrik Rejnhold Jørgensen og Mads Rue. Redaktionen af 'Vandposten' har netop modtaget referat fra dette møde, som vi gengiver nedenfor i lettere revideret udgave. Deltagerne i mødet er orienteret om, at referatet vil blive bragt i 'Vandposten'. Endvidere blev deltagerne fra det rådgivende ingeniørfirma Ødegaard & Danneskjold inden mødets afslutning orienteret om de initiativer, som vi fra vor forening har taget med hensyn til støjproblematikken i form af overrækkelse af 'Vandposten', nr. 3, fra november Dagsordenen for støjmødet var: Præsentation af rådgiverne Jesper Brandt indledte mødet med at gøre rede for det hidtige forløb omkring planlægningen af Hundige StorCenters udbygning. Der er politisk interesse for at mindske støjproblemerne i Greve Kommune. Han præsenterede de to rådgivere fra Ødegaard & Danneskjold - Samsøe A/S. Rådgiverne er ikke blevet bedt om at have færdige løsninger med til mødet. Deres indsats tager udgangspunkt i dette møde og de indsigelser der er kommet til kommunen. Louise Rebien Villefrance præsenterede en række forskellige projekter, som Ødegaard & Danneskjold - Samsøe A/S har arbejdet med omkring støjproblemer i forbindelse med større planlægningsopgaver. Hvad er støj? Per Trøjgård Andersen fortalte om støj og støjmåling. Han demonstrerede lydprøver på forskellige støjniveauer ved hjælp af et medbragt lydanlæg. Orientering om indsigelserne Der blev givet en orientering om ind- Side 16 Vandposten\n17 Støjproblemer og udbygning af Hundige StorCenter sigelserne, som er blevet sendt til Greve Kommune i forbindelse med lokalplanens offentliggørelse. De forskellige problemer, som er kommet frem i indsigelserne, blev uddybet af mødets deltagere. Støj fra trafik Følgende problemer omkring støjen fra trafikken blev drøftet: Flere biografer og nye restauranter vil medføre øget trafik - også om aftenen. Problem med at opholde sig i haverne, der vender ud mod de store veje rundt om Centret. Længere åbningstider i Centret øger støjgenerne fra trafikken i et større tidsrum om aftenen og i weekenden Husene rundt om Centret falder i værdi på grund af den øgede trafikmængde. Lydgener fra køleanlæg på bilerne, som kommer til Centret midt om natten. For høj fart på vejene omkring Centret giver øgede støjgener. Støj fra bygninger, varegårde og ventilationsanlæg Følgende problemer omkring støj fra ventilationsanlæg blev drøftet: Lydgener fra køleanlæg på Centret. Tidsplan for det videre arbejde På baggrund af mødet og indsigelserne begynder rådgiverne at afdække de forskellige problemområder. Derefter udarbejdes en foreløbig rapport med mulige løsninger samt omkostningerne, der er forbundet med de forskellige løsninger. Når rapporten er færdig, indkaldes der til et nyt møde i denne gruppe. Rapporten gøres færdig og skal derefter forelægges til politisk høring. Næste møde Der vil blive indkaldt til nyt møde i denne gruppe i januar eller februar Eventuelt Der var enighed om, at der udsendes et kort beslutningsreferat fra mødet. Kommunen havde som arrangør af mødet i øvrigt sørget for et lille forfriskende traktement. Tak for det. FK Nummer 1 Side 17\n18 Opgraderede vejbump Medio december 2005 blev vejbumpene på Hundiegårdsvej (efter tidligere påtale fra foreningen) 'opgraderet', således at de i dag er lovlige. Lovliggørelsen blev imidlertid - måske ikke helt uventet - desværre en spareløsning og ikke så omfattende, som vi havde forestillet os. Vi har klaget til kommunens tekniske forvaltning over, at SF-stenene på bumpene flere steder ikke samtidig blev rettet op, nu man var i gang med arbejdet. Vi har nu fået lovning på, at dette vil Bestyrelsen ske i løbet af Det er også fint med skakbræt - markering ved bumpene. De fleste vil imidlertid uden tvivl have bemærket, at bumpene nu er blevet mindre strabadserende at køre over - både i bil og på cykel - og det er positivt. Samtidig har kommunen lovet atter at opsætte et skilt med anbefalet hastighed på 30 km ved indkørslen fra Godsvej på samme måde som ved indkørslen fra Lillevangsvej. Skiltet var blevet stjålet! Har du brug for en blikkenslager - så snak med områdets egen VVS-mand. Side 18 Vandposten\n19 Tyveri af foreningens hjemmesideadresse Ikke nok med, at tyveknægte driver deres utiltalende og forargelige spil ved at bryde ind i vore huse her i området (se statistik side 15 over indbrud), men at også foreningens hjemmeside skulle blive genstand for gement domænetyveri (såkaldt "hacking"), var der næppe nogen, der havde fantasi til at forestille sig. Men det var faktisk det, der skete ved indgangen til Tastede man sig ind på foreningens hjemmesideadresse, fik man den lakoniske besked, at den var blevet "Defaced by SNIPER- TEAM", dvs. fjernet, ødelagt eller her ganske enkelt 'stjålet', og på samme side kunne man klikke på et symbol, som havde umiskendelige relationer til tyrkisk baggrund, hvilket også gjaldt sproget i de informationer, man i øvrigt kunne klikke sig videre til. Her er ganske enkelt tale om en kriminel handling i henhold til i hvert fald mindst straffelovens 263, som siger: 263. Med bøde, hæfte eller fængsel indtil 6 måneder straffes den, som uberettiget 1) bryder eller unddrager nogen et brev, telegram eller anden lukket meddelelse eller optegnelse eller gør sig bekendt med indholdet, 2) skaffer sig adgang til andres gemmer, 3) ved hjælp af et apparat hemmeligt aflytter eller optager udtalelser fremsat i enrum, telefonsamtaler eller anden samtale mellem andre eller forhandlinger i lukket møde, som han ikke selv deltager i, eller hvortil han uberettiget har skaffet sig adgang. Stk. 2. Med bøde, hæfte eller fængsel indtil 6 måneder straffes den, som uberettiget skaffer sig adgang til en andens oplysninger eller programmer, der er bestemt til at bruges i et anlæg til elektronisk databehandling. Stk. 3. Begås de i Stk. 1 eller 2 nævnte forhold med forsæt til at skaffe sig eller gøre sig bekendt med oplysninger om en virksomheds erhvervshemmeligheder eller under andre særlig skærpende omstændigheder, kan straffen stige til fængsel indtil 4 år. Nummer 1 Side 19\n20 Tyveri af foreningens hjemmesideadresse 'Hackere' er personer, som i høj grad betragter det som en (intellektuel) udfordring at bryde sikkerhedssystemerne i fremmede computersystemer. Det er vanskeligt - men altså ikke umuligt - at sikre en computer/server mod adgang fra uautoriserede personer (hackere), og hvad disse personer gennem deres kriminelle aktiviteter kan afstedkomme af ulykker, ærgrelser og ressourcespild/-forbrug m.m. er det næsten kun fantasien, der sætter grænser for (tænk f.eks. blot på computervirus) Selv om 'hackerne' måske kun måtte betragte tyveriet af foreningens hjemmeside som drengestreger eller sjov, og selv om vor udbyder hurtigt fik styr på sagen igen, så synes foreningen og samfundet ikke, det er spor sjovt. At vor udbyder så også burde se lidt på sit sikkerhedssystem, giver denne situation også anledning til. Foreningen har anmodet vor udbyder om at politianmelde sagen, hvilket han angiver at have gjort gennem sin advokat den Vor udbyder har samtidig meddelt os, at man ved, hvem angriberne er. For de sproginteresserede skulle ordet 'hacker' stamme fra USA, hvor det blev brugt om fattige bønder, som prøvede at friste tilværelsen ved at opdyrke ufrugtbare bjergsider. Bønderne brugte hakker til at få hul på jorden, så den kunne dyrkes. Herfra skulle efter sigende også udtrykket "at hakke i det" stamme. I edb'ens barndom knyttede betegnelsen 'hacker' sig til en skare entusiaster, der kun levede og åndede for at få disse umulige maskiner til at virke efter hensigten. Siden er så sprogbrugen blevet indsnævret til den nuværende betydning. FK Side 20 Vandposten\nNummer 1 Årgang 38. Marts 2005. Godt forår 2005\nNummer 1 Årgang 38 Marts 2005 Godt forår 2005 Som en gentagelse af 2003 blev også 2004 et godt år, set med bestyrelsens øjne. Året forløb uden de store "sværdslag" - dog havde vi en mindre kontrovers med


maj 2009 – BeredskabsInfo\nStifter forlader Responce – tysk ambulancefirma overtager stor aktiepost\n26. maj 2009 Redaktionen\nSamme dag som det blev meddelt, at Responce har budt på ambulancekørslen i Region Sjælland, så fik selskabet også en ny storaktionær. Det er firmaets højtprofilerede medstifter, Bjarne Lastein, som har valgt at sælge alle sine og familiens aktier i Responce til en større tysk ambulanceoperatør, GARD. Dermed vil Responce være domineret af tyske ejere, da ambulanceoperatøren Promedica fra starten har været aktionær i Responce.\nBeredskabskommission var ikke kompetent til at godkende beredskabsplan\n16. maj 2009 Patrick Larsen\nDet var ikke i overensstemmelse med bekendtgørelsen om risikobaseret dimensionering, da Rudersdal og Hørsholm kommuner i 2007 lod de to kommuners fælles beredskabskommission godkende planen for risikobaseret dimensionering af beredskabet. De to kommuners jurister mente ellers, at beredskabskommissionen havde kompetencen til at godkende beredskabsplanen, men det kommunale tilsyn slår i en ny afgørelse fast, at beredskabsplanerne altid skal godkendes af kommunalbestyrelsen.\n15. maj 2009 Patrick Larsen\nFOA: Regioner bør køre ambulancerne\n14. maj 2009 Redaktionen\nDet igangværende udbud af ambulancetjenesten i Region Sjælland bør føre til, at regionen selv står for ambulancedriften – enten helt eller delvis. Det mener FOA, der nu opfordrer regionerne til at spille en langt mere offensiv og borgernær rolle efter det sidste års eksempler på mislykkede udbudsrunder. FOA vil nu have et konsulentfirma til at udarbejde en uvildig analyse af organisatoriske og økonomiske fordele ved at placere ambulancedriften hos regionerne selv.\nFalck vandt både ambulancekørsel og liggende sygetransport i Nordjylland\nEt enigt regionsråd i Region Nordjylland har besluttet, at Falck også fremover skal varetage både ambulancekørsel og liggende sygetransport i regionen. Falck var eneste byder på ambulancekørslen, men på den liggende sygetransport havde Beredskabscenter Aalborg også afgivet et bud. De nye kontrakter træder i kraft 1. april 2010.\n8. maj 2009 Patrick Larsen\n4. maj 2009 Patrick Larsen\n200 mister jobbet i Totempo-konkurs – kunder får næppe penge fra konkursbo\n1. maj 2009 Patrick Larsen\nKonkursen i Totempo indebærer, at de tre tilbageværende selskaber nu er lukket og at al drift er indstillet med øjeblikkelig virkning. Det betyder, at kunderne ikke længere vil kunne få autohjælp eller få repareret biler. Samtidig er de omkring 200 tilbageværende medarbejdere blevet afskediget, ligeledes med øjeblikkelig virkning. Abonnenter kan anmelde deres eventuelle krav til konkursboets kurator, men de skal ikke regne med at få nogen penge.


Yderkantsdanmark betaler VK s spareplan - PDF Free Download\nDownload "Yderkantsdanmark betaler VK s spareplan"\n1 Yderkantsdanmark betaler VK s spareplan Regeringens Genopretningspakke har en historisk skæv fordelingsprofil, der giver det største tab til yderkantsdanmark. Mens det gennemsnitlige tab på Lolland og Langeland er på omkring 1,4 pct., er det gennemsnitlige tab i Hørsholm, Rudersdal og Gentofte på 0,4 pct. af chefanalytiker Jonas Schytz Juul 22. maj 2010 Analysens hovedkonklusioner Regeringens genopretningspakke har en historisk skæv fordelingsprofil, der giver det største tab til de fattigste i Danmark. Den skæve profil viser sig også, når man ser på den geografiske fordeling af planen, hvor de områder, der er dårligst stillede, også betaler den største del af regningen for genopretningspakken. Mens Lolland og Langeland oplever gennemsnitlige tab på kr., svarende til omkring 1,4 pct. af deres indkomst, så får indbyggerne i Hørsholm, Rudersdal og Gentofte tab på omkring kr. svarende til 0,4 pct. af deres indkomst. Den skæve regionale fordeling af genopretningspakken skal ses i sammenhæng med, at de massive skattelettelser, som regeringen har delt ud frem til 2010, først og fremmest er gået til indbyggerne i de rigeste kommuner. De kommuner, der har modtaget de største skattelettelser, får nu den mindste del af regningen for regeringens plan. Omvendt får de kommuner, der fik de mindste skattelettelser, den største del af regningen i genopretningspakken. Kontakt Chefanalytiker Jonas Schytz Juul Tlf Mobil Kommunikationschef Janus Breck Tlf Mobil Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Reventlowsgade 14, 1 sal København V\n2 VK-regeringen fremlagde den 19. maj deres Genopretningspakke, der i 2013 henter 10,5 mia. kr. ved at fastholde beløbsgrænser for skatter i 2011 og 2012, samtidig med at overførslerne holdes fast i kr. og øre i samme periode. Pakken er altså en kombination af en skattestigning og en real reduktion af indkomstoverførslerne. Samtidig vælger VK at fastholde topskattelettelsen, som var en del af Forårspakke 2.0 og endnu ikke indfaset. I stedet for at topskattelettelsen kommer i 2011 som planlagt, skubbes den dog to år, således at den først kommer i De samlede provenueffekter, dvs. de samlede indtægter fra genopretningspakken, er angivet i tabel 1 nedenfor. Tabel 1. Virkning på offentlige finanser af VK s Genopretningspakke Mia. kr. Ingen regulering af overførsler 3,2 6,3 6,3 Beløbsgrænser i skattelovgivningen holdes fast 2,2 4,2 4,2 Udskydelse af topskattelettelse 1,7 1,7 0,0 I alt 7,1 12,2 10,5 Kilde: AE på baggrund af Genopretningspakken, maj Ud af de 4,2 mia. kr., der kommer fra fastholdelse af beløbsgrænser i skattelovgivningen, kommer langt hovedparten fra, at personfradraget holdes fast i kr. og øre og derfor reelt sænkes. Derudover kommer der en del af provenuet fra, at beskæftigelsesfradraget reduceres. Begge tiltag, der rammer de lavestlønnede relativt hårdest. Lolland, Langeland og Bornholm taber mest Hørsholm, Rudersdal og Gentofte taber mindst Regeringens spareplan giver de største gennemsnitlige tab i yderkantsområderne. De største tab er således blandt indbyggerne på Lolland og Langeland, som i gennemsnit taber kr. på spareplanen. Det svarer til et tab på omkring 1,4 pct. af deres disponible indkomst. Herefter er tabene størst i kommuner som Bornholm, Norddjurs, Morsø og Thisted, der alle er kendetegnet ved, at de er yderkantskommuner. I tabel 2 er vist de 15 kommuner, der oplever det relativt største tab fra spareplanen. 2\n3 Tabel 2. Top 15 kommuner med det største relative tab, 2013 Kommune Tab i kr. Tab i pct. Lolland -2,3-1,4 Langeland -2,3-1,3 Bornholm -2,1-1,3 Norddjurs -2,1-1,2 Morsø -2,1-1,2 Thisted -2,0-1,2 Frederikshavn -2,1-1,2 Guldborgsund -2,1-1,2 Vordingborg -2,1-1,1 Odsherred -2,1-1,1 Skive -2,0-1,1 Tønder -2,0-1,1 Faaborg-Midtfyn -2,0-1,1 Vesthimmerlands -2,0-1,1 Hjørring -2,0-1,1 Anm: Fordelingseffekt af hele genopretningspakken i Kun personer over 17 år er taget med. Fordelingseffekterne er vist på individniveau. Ser man på hvilke kommuner, der får det mindste tab fra spareplanen, så ligger de tre nordsjællandske kommuner Hørsholm, Rudersdal og Gentofte i top med tab på omkring kr. Det svarer til et tab på 0,4 pct. af deres disponible indkomst. Det gennemsnitlige relative tab for indbyggerne i Lolland er altså over tre gange så stort som det gennemsnitlige relative tab i Hørsholm. I tabel 3 er de 15 kommuner med de mindste relative tab vist. Som det fremgår af tabellen, ligger alle 15 kommuner omkring hovedstaden. Tabel 3. Top 15 kommuner med det mindste relative tab, 2013 Kommune Tab i kr. Tab i pct. Hørsholm -1,5-0,4 Rudersdal -1,4-0,4 Gentofte -1,4-0,4 Allerød -1,4-0,5 Solrød -1,4-0,6 Lyngby-Taarbæk -1,6-0,6 Furesø -1,6-0,6 Dragør -1,6-0,6 Vallensbæk -1,5-0,6 Egedal -1,5-0,6 Fredensborg -1,6-0,7 Hillerød -1,6-0,7 Lejre -1,5-0,7 Greve -1,7-0,7 Tårnby -1,6-0,7 3\n4 Yderkantsdanmark taber mest både i kr. og øre og i procent I figur 1 er de gennemsnitlige relative tab for kommunerne illustreret i et danmarkskort. Det fremgår helt tydeligt af kortet, at de kommuner med de største tab er yderkantsområder som Nordjylland, Sønderjylland og Lolland-Falster. Derudover ses det, at de vestsjællandske kommuner er blandt de 25 kommuner med de største tab. Det kan ses i forlængelse af det kommunale velfærdsindeks i, som AE offentliggjorde i en analyse den 3. maj 2010, hvor netop disse vestsjællandske kommuner lå blandt de 25 kommuner med det laveste velfærdsindeks. I det hele taget er der en tydelig sammenhæng mellem de kommuner, der i forvejen scorede lavt på det kommunale velfærdsindeks, og de kommuner der betaler den største del af regningen i regeringens spareplan. I figur 1 er det gennemsnitlige tab i pct. af indkomsten vist på et danmarkskort. Figur 1. Tab i pct. af disponibel indkomst,\n5 Også når man måler tabet i kr. og øre, er det yderkantsdanmark, der betaler den største del af regningen. I figur 2 er det gennemsnitlige tab i kr. vist på et danmarkskort. Det ses, at kortet i høj grad ligner figur 1, og de kommuner med det største relative tab også er de kommuner med det største tab målt i kr. og øre. Figur 2. Tab i kr Denne skæve regionale fordeling af regningen for genopretningspakken er specielt problematisk, når man sammenligner med, hvor de massive skattelettelser, som regeringen har givet frem til 2010, har været størst. Det er således de områder, der har fået den mindste skattelettelse, der nu får det største tab fra genopretningspakken. Omvendt får de kommuner, der har oplevet de største skattelettelser nu, den mindste del af regningen fra genopretningspakken. i Nyt kommunalt velfærdsindeks viser billedet af et opdelt Danmark, AE 3. maj Link: 5


Overlevende må drikke af vandpytter - politiken.dk\nOverlevende må drikke af vandpytter\nØgruppen Nikobarerne i det Indiske Ocean ligger kun 20 kilometer fra epicentret på jordskælvet. De overlevende prøver nu at holde sig i live. Mange uden mad og drikke, fortæller dansk øjenvidne. Samtidig har en lokal stamme afvist nødhjælp ved at beskyde en helikopter med bue og pil.\n40-årige Jaina.og Nora på 55 år fra Chora Island sidder på et hospital i Port Blair på Andamanerne. - Foto: AP\n40-årige Jaina.og Nora på 55 år fra Chora Island sidder på et hospital i Port Blair på Andamanerne. - Foto: AP Foto: AP\nInternationalt 4. jan. 2005 kl. 15.23\nTusindvis af beboerne på øerne blev revet med af vandmasserne. Men mange er også døde siden hen. Af sult og tørst.\n»De overlevende er søgt op til den store hovedvej, fordi de håber, at militæret her kan komme frem med mad og vand. De sidder i klynger og stirrer apatiske frem for sig, mens de dør af tørst og sult«, fortæller Thomas Falbe-Hansen, journalist på Radioavisen, over en mobiltelefon.\nLigger kun 20 kilometer fra jordskælvets centrum\nHan befinder sig nu i Chennai, det tidligere Madras, i Sydøstindien.\nMandag middag forlod han de indiske ø-grupper Nicobarerne og Andamanerne, hvor flere af øerne kun ligger 20 kilometer fra epicentrumet af det jordskælv, som startede den enorme naturkatastrofe i Asien.\n»De forsøger at overleve af de få kokosnødder de kan finde, men alle er bange for at søge ind i junglen, hvor der er krokodiller og farlige slanger«, fortæller Thomas Falbe-Hansen.\nVandet tog alt med sig\nMange steder er der ikke engang en farlig jungle at søge føde i. Store skovområder er skyllet væk fra øerne.\n»Jeg fløj over en af de største øer«, fortæller Thomas Falbe-Hansen.\n»Den blev skyllet fuldstændigt over da bølgen ramte. Vandet væltede ind over og ud på den anden side og tog alt med sig. Man mener en tredjedel af befolkningen er blevet udslettet. Skyllet ud i havet. Der boede 30.000«.\nDrikker af forurenede vandpytter\nMyndighederne og nødhjælpsorganisationerne kan ikke skaffe vand og mad frem i de mængder, der er behov for.\nTemperaturen er over 30 graders varme og Thomas Falbe-Hansen fortæller, at desperate indbyggere drikker af vandpytter som er inficerede og forurenede.\nPå nogle af de mest isolerede øer er de indfødte beboere heldigvis mindre hårdt ramt af vandmasserne end først frygtet.\nBeskudt med bue og pil\nIfølge BBC blev en indisk helikopter, som fløj lavt for at kaste nødhjælp ud, beskudt med bue og pil - en traditionel markering af, at fremmede ikke er velkomne.\nMyndighederne tager det som et tegn på, at indbyggerne her har det, de skal bruge.\nDe indiske myndigheder mener, den krigeriske stamme er overlevet ved at søge dækning de højeste steder på øen efter at have bemærket, at fugle og fisk ændrede deres naturlige adfærd kort før jordskælvet.\nStartede med at flytte de overlevende\nMåden de indiske myndigheder har hjulpet de overlevende på har i første omgang været at flytte en stor del af dem til ø-gruppernes hovedstad Port Blair og til det indiske fastland.\nEfter pres fra nødhjælpsorganisationer er denne fremgangsmåde nu ændret til, at man i stedet forsøger at bringe mad og vand ud til øerne.\nDe indiske myndigheder holder dog fortsat fast i, at fremmede - her i blandt internationale nødhjælpsorganisationer - ikke må hjælpe.\nDe indfødte stammer skal ikke forstyrres. Det samme gælder en militær luftbase.


Status på 2013-shoppelisten – Meri Meri\nStatus på 2013-shoppelisten\nJeg sluttede 2012 med at visualisere hvad 2013 gerne måtte bringe på shoppefronten (se indlægget her) og nu hvor første halvår af 2013 er gået, så tænkte jeg det ville være sjovt at gøre status på listen.\nJeg startede året ud med at have en stor pegefingerring fra Line&Jo; på listen til at supplere min Arty-ring fra Ysl. En sådan er det “desværre” ikke blevet til, men istedet har jeg erhvervet mig 3 smalle ringe, som jeg har siddende på samme finger, og alle mine fingre (pånær lille- og tommelfinger) er nu afsat til favoritringe.\nDe læderbukser jeg har sukket efter at kunne tilføje til garderoben de seneste par år, blev endelig indkøbt i denne måned, og jeg glæder mig til at temperaturerne tillader at kunne have dem på (ok, det gør jeg ikke – men det er kun fordi det så betyder at sommeren er forbi).\nEt klassisk skaterskirt stod også på listen, og da jeg var heldig at få skørtet her fra Designers Remix af min kæreste i julegave, så kunne jeg allerede inden årets begyndelse strege dette fra listen. Til gengæld har jeg ikke lavet andet end at købe nederdele i første halvår af 2013, som jeg nævnte igår, så flere af dém er der altså forbud mod resten af året!\nSidst men ikke mindst: min Stella McCartney taske! Egentlig stod en Balenciaga Velo jo på listen, men det må forblive et drømmescenarie lidt endnu, prisen taget i betragtning. Falabellaen var jeg heldig at finde helt ny på Trendsales til 4100 kr, så min lykke var gjort, da jeg endelig, endelig kunne få hende hjem tidligere på foråret.\nTilbage er bare en lækker, varm cardigan og måske en ny læderjakke (hvorfor er den slags i øvrigt nærmest aldrig at finde på udsalg?)\nI var mange, der ligesom jeg, planlagde shoppeåret 2013, så jeg er spændt på at høre hvordan det er gået med jeres lister og målsætninger?\n24. juli 2013 at 10:22\nElsker simpelthen de her indlæg, og synes du har klaret det rigtig godt – og de sidste to ting kan jo stadig nås.\nJeg fik aldrig rigtigt lavet en ønskeliste for året, men kan huske at både Zarah Voigt øreringe og stribet sweater stod på den, og begge dele er skaffet.\nTil efteråret har jeg dog en ret klar, omend kort liste af ting som jeg skal have anskaffet mig; en lang, grå cardigan, Rika star bag og et skaterskirt i læder.\n25. juli 2013 at 11:02\nElsker ringen, den er super flot!\n26. juli 2013 at 8:27\nBeundrer altså din evne til at lave kortfattede og realistiske lister – og så også overholde dem. På det punkt halter jeg stadig lidt bagefter, men det er også meget godt at have plads til lidt forbedring 😉\nLyder som nogle fantastiske efterårskøb du har i vente. Glæder mig til at se hvilke styles du ender med!\n26. juli 2013 at 8:29\n29. juli 2013 at 19:13\nDu er sød – synes ikke selv det altid går heeelt godt. I hvert fald har jeg i dag forelsket mig i et par ting som bestemt ikke var på listen. Men nu må vi se hvad det ender med.\nTING DU IKKE VIDSTE OM MIG # 3


Patientinformation. Brystreduktion. - PDF Free Download\nDownload "Patientinformation. Brystreduktion. www.friklinikkenregionsyddanmark.dk"\n1 Patientinformation Brystreduktion 1\n2 Medbring denne vejledning på din operationsdag Denne pjece indeholder information om operationen: brystreduktion. Pjecen informerer dig om, hvordan dit forløb inden og efter operationen foregår, og hvad du i den forbindelse skal være opmærksom på. Det er vigtigt, at du læser pjecen igennem inden din operationsdag, så du kan forberede dig på at blive opereret den planlagte dag. Vær opmærksom på faste- og medicinregler og overhold dem. Disse er forudsætningen for, at du kan blive opereret den planlagte dag. 2\n3 Information om operation og forudsætning for operationen Ved operationen foretages der en reduktion af brystvævet og en flytning af brystvorten (hypertrophia mammae). Operationsbetingelser Der er en lille risiko (5 % af tilfældene) for betændelse og vævsdød ved denne operation. Følgende skal overholdes for at reducere denne risiko: Du skal holde op med at ryge fra 8 uger før til 8 efter operationen. Dit BMI (Body Mass Index) må max være 27, da overvægt også øger infektionsrisikoen. Nogle former for medicin øger risikoen for blødning. Du må derfor ikke være i behandling med blodfortyndende medicin. Du må ikke indtage medicin, der indeholder acetylsalisylsyre (f.eks. kodimagnyl og børnemagnyl) samt Ibumetin, i 2 uger op til operationen. Der må ikke være mælk i dine bryster. Kvinder over 40 år eller kvinder, der har øget risiko for brystkræft, skal have lavet mammografi før operationen. Risiko ved operationen Der er lille risiko for blodansamling, som i værste fald betyder, at vi må operere igen umiddelbart efter. Blodansamling forekommer oftest inden for den 1 uge i mere eller mindre grad. Det kan vare længe (3-5 uger), før den er væk igen. Blodansamling er ufarlig, med mindre den bliver hård og trykker på blodforsyningen. Jo større blodansamling er, desto større er risikoen for infektion. Du må ikke forvente fuldstændig symmetri. Undersøgelser viser, at ca. 50 % af patienterne ikke har nøjagtig ens bryster efter operationen. Der kan forekomme let nedsat følsomhed af brystvorten, der sandsynligvis vil fortage sig. 3\n4 Yderst sjældent kan der forekomme vævsdød af huden på brystvorten. Dette vil kræve rekonstruktion og transplantation ved en senere operation. Arret tilstræbes at være diskret men kan være afhængig af, hvorledes såret heler op. Alle risici stiger med størrelsen af den fjernede brystmængde. Der er risiko for infektion ved enhver operation dette er dog sjældent. Der kan forekomme blå mærker og blodudtrækninger efter operationen. Dette er helt normalt og vil forsvinde af sig selv. 4\n5 Før operationen og på operationsdagen Forberedelse til operationen Vær opmærksom på faste- og medicinregler, og læs det udleverede materiale om bedøvelse. Før din operation Du bedes tage et bad hjemmefra. Efter badet må du ikke smøre området, der skal opereres, ind i creme. Undgå at have smykker, neglelak eller makeup på. Medbring evt. badesandaler eller hjemmesko, toiletsager og en badekåbe. Kontakt os senest 2 dage før din operation, hvis du har sår, rifter eller bumser i det område, der skal opereres. På din operationsdag Når du møder, skal du klæde om til hospitalstøj, og du får fjernet hårene under armene med mindre det er gjort hjemmefra. Inden operationen vil du blive tilbudt smertestillende medicin. Operationsområdet vil blive vasket at med et desinficerende middel. Inden operationen taler du med lægen, som skal operere dig. Lægen laver en optegning som en slags snitmønster til operationen. Vi gør opmærksom på, at der kan forekomme ventetid inden operationen. Ved operationen mindskes dit bryst som aftalt til forundersøgelsen. Der fjernes mindst 400 g fra hvert bryst, således at bryststørrelsen kommer til at passe til din krop. I forbindelse med operationen bliver der lagt lokalbedøvelse i såret til behandling af smerter. Der lægges plastre over dine sår og sugende forbinding, og du får en BH på. Under operationen gives antibiotika for at mindske risikoen for infektion efter operationen. Operationen foregår i fuld bedøvelse og varer ca. 2 timer. 5\n6 Når du vågner efter operationen, får du målt puls, blodtryk, og operationsarret bliver set til ofte. Du får en sprøjte med blodfortyndende medicin for at nedsætte risikoen for blodpropdannelse. Efter operationen vil lægen, der har opereret dig, informere dig om resultatet af operationen. Indlæggelsestiden er som regel 1 dag. 6\n7 Efter operationen Din udskrivelse Du bliver som regel udskrevet dagen efter din operation. Transport Du må ikke selv køre bil. Du skal anvende sikkerhedssele. Når du er kommet hjem De første dage skal du holde dig i ro for at mindske blødning og hævelse. Du må herefter gradvist øge din aktivitet. Hvil dig flere gange dagligt i den første tid. Mindst 1 gang daglig skal du åbne BH en og kigge til brysterne - om der er blodansamlinger, og om brystvorterne ser fine ud. Vær her opmærksom på tegn på infektion. Du skal anvende støttende BH dag og nat i 1 måned, herefter kun om dagen i 2 måneder. De første 2 uger Du må ikke løfte mere end 2 kg. Du må ikke hæve armene mere end 45 grader. Du må ikke trække armene bagud. Du må ikke ligge på siderne. Du må ikke bruge bodylotion. Efter de første 2 uger må du bruge en god bodylotion uden parfume udenom plasteret. De første 3 måneder Du må ikke sove på maven. Du må ikke bruge bøjle BH. Plaster og forbinding Du bliver udskrevet med englehuds plastre og din støttende BH. Vejledning til støttende BH gives ved forundersøgelsen. Skift englehuds plaster hver dag i de første 2 uger. Gennemblødte plaster bør skiftes, da det øger infektionsrisikoen. 7\n8 Smerter efter operationen Der kan forekomme smerter efter operationen, når du er kommet hjem - sørg derfor for at have købt Pamol, Pinex eller Panodil. Vi anbefaler, at du tager dette sammen det gigtmiddel, som du får udleveret før udskrivelsen. Disse tabletter giver en optimal smertebehandling, en bedre sårheling og mindsker irritationen i dit operationssår. Du får derudover Oxynorm eller oxycontin (et kunstigt morfinmiddel). Se det udleverede skema, som du skal tage din smertestillende medicin efter. Bad Du må tage brusebad 3. dagen efter operationen med englehuds plaster på. Tør plasteret med føntørrer med kold luft. Undgå karbad, svømmehal og lignende i ca. 3-4 uger, eller så længe huden ikke er hel eller har sår, da det øger infektionsrisikoen. Tråde Oftest bliver man syet med selvopløselige tråde. Der kan dog være enkelte tråde(rester), som du skal have fjernet hos os eller egen læge. Kontrol Du skal til sårkontrol 1 uge efter din operation på Friklinikken. Her får du også fjernet plasteret. Du skal til kontrol hos din egen læge 14 dage efter operationen. Sygemelding Som regel kan du genoptage arbejde 2-4 uger efter operationen med mindre andet er aftalt. Skal der senere foretages rettelser ved arret, skal du igen henvises fra egen læge. Dette kan tidligst ske efter 6 måneder. 8\n9 Hold maven i orden Det er vigtigt, at du holder mave/tarmfunktion i orden. Du kan spise almindelig kost. Afføringen kan blive træg på grund af den smertestillende medicin (oxynorm, oxycontin). Vi anbefaler, at du spiser svesker, figner eller lignende. Du kan også købe et let afføringsmiddel på apoteket. Husk at drikke rigeligt væske. Arrene Du kan bruge englehuds plaster indtil 6 måneder efter operationen for at få pænere ar. Plasteret kan du købe på apoteket. Solbadning Du skal undgå sol direkte på arrene det første år, da de ellers kan blive mørke. Hvad må du hvornår Gå ture: Cykle: Køre bil: Sex: Svømme: Tunge løft: Fitness: Fodbold og håndbold: Løbe: Ridning: Motionscenter/styrketræning: 1 dag efter operationen 7-10 dage efter operationen 2-3 uger efter operationen 3 uger efter operationen 4 uger efter operationen 4-6 uger efter operationen 4-6 uger efter operationen 4-6 uger efter operationen 6-8 uger efter operationen 8 uger efter operationen 3 måneder efter operationen 9\n10 Henvendelse Henvendelse, hvis der opstår problemer Har du problemer med: Blødning Hævelse - inden for det første døgn efter operationen kan være tegn på blødning Smerter - hvis den anbefalede medicin ikke kan dæmpe dine smerter Infektion - ved rødme, hævelse og varme samt evt. feber og betændelse i såret. Opstår tidligt 3-4 dage efter operationen. skal du henvende dig til egen læge, lægevagten eller skadestuen. Du får udleveret en kopi af din journal, som du skal medbringe. Har du spørgsmål eller er i tvivl om noget, er du altid velkommen til at ringe til en sygeplejerske. Ring mellem kl Notater 10


Beskrivelse af APA\nAPA anbefaler mellemmåltider\nCOMENIUS og APA\nAPA er en praksis – nøglen til, at alle mennesker med funktionsnedsættelse kan dyrke idræt eller være deltagende i bevægelse sammen med andre. APA gør brug af metoder, der gør idrætten tilgængelig for alle, og man fokuserer på muligheder frem for begrænsninger.\nAPA teamet på CDH består af Mads Kopperholdt og Anders Rundh, som begge er uddannede speciallærere. De underviser Undervisningsafdelingen på CDH. Deres samarbejde begyndte i 2005, og det har blandt andet udviklet sig til APA klasser på tværs af specialerne og til avancerede APA-redskaber, som eksempelvis aktivitetsvæggen CDHWALL.\nAPA teamet og CDH deltog i et internationalt COMENIUS projekt under den Europæiske Unions politik for Livslang Læring. Projektet løb i skoleårene 2011/12 og 2012/13 og havde fokus på udveksling af teori og praksis inden for APA. De deltagende lande i projektet var Danmark, Holland og Sverige. Danmark og CDH blev repræsenteret af Mads Kopperholdt og Anders Rundh, som var tovholdere for hele projektet.\nSe mere om APA\nTlf.: 97 64 72 72\nAnders Martin Rundh\nTlf.: 97 64 72 69\nAPA unlocks potentials_Article in DbI Review January 2016\nKEYNOTES gennem hele projektet 2010-2013


Beslutningen om fremtidig brandslukning i Hørsholm udsat – igen – BeredskabsInfo\nForsidenBrandvæsenBeslutningen om fremtidig brandslukning i Hørsholm udsat – igen\nI stedet skal byrådet nu tage stilling til sagen på et ekstraordinært byrådsmøde den 4. august.\nPlanerne om et fælleskommunalt brandvæsen er led i et partnerskab mellem de to kommuner, som også omfatter samarbejde om løsning af opgaver på sundhedsområdet. En plan for samarbejdet er allerede forhandlet på plads mellem de to kommuners borgmestre, kommunaldirektører og beredskabschefer, men der mangler altså endnu en politisk accept. Den oprindelige tidsplan var, at byrådet i maj skulle træffe en principbeslutning om partnerskabet, hvorefter aftalen i perioden frem til september skulle færdiggøres og godkendes af Beredskabsstyrelsen og Tilsynsrådet i hhv. Frederiksborg Amt og Københavns Amt. Derefter skulle byrådet i oktober træffe den endelige beslutning om indgåelse af partnerskabsaftalen, og det fælleskommunale brandvæsen skulle så sættes i drift fra 1. januar 2005.


FAQ - Internationalt semester på AU\n2. semester (Abdomen)\n3. semester (Hjerte-lunge-kar)\n4. semester (Hoved - Neuro - Psykiatri)\n6. semester (Akut kronisk)\nDen lægevidenskabelige kandidatafslutning\nBachelorstudiestart januar 2019\nDu er her: AU Studerende Studieportaler Studieportaler Health Medicin Undervisning og eksamen Kandidat 5th Semester Gynaecology-Obstetrics and Paediatrics FAQ - Internationalt semester på AU\nHvorfor er 11. semester valgt som det internationale semester?\nSemestret er valgt, fordi det er den fagkombination, der er lettest at finde samlet på udenlandske universiteter. En del af internationaliseringen består i det, der kaldes ’internationalisation at home’. Det betyder, at de studerende, der ikke rejser ud, alligevel får gavn af de positive effekter af et multikulturelt studiemiljø og dermed får en mere globalt udsyn på deres uddannelse. Internationalisering både ude og hjemme bidrager til kulturelle, sproglige, globale, organisatoriske og faglige kompetencer hos de studerende.\nHvad får jeg ud af at læse det internationale semester på AU?\nDu får internationale perspektiver integreret i undervisningen og nye medstuderende fra forskellige steder i verden på semestret. De nye internationale studerende kan bidrage med nye aspekter af studieliv og sundhedssystemer i andre lande. Desuden bliver du bedre til engelsk, da både materiale, forelæsninger, holdtimer, klinik og eksamensopgaver er på engelsk (men du kan aflægge OSCEn på dansk med cases på engelsk – se nedenfor).\nHvordan sikres det, at AU-undervisernes engelskniveau er tilstrækkeligt højt?\nUnderviserne er blevet tilbudt et opkvalificeringskursus i engelsk, og projektgruppen bag det internationale semester vil løbende følge op på kvaliteten af undervisningen.\nVil forelæsninger og holdundervisningen foregå på engelsk på AU uanset de indrejsende studerendes sprogkundskaber?\nJa, uanset de indrejsende studerendes sprogkundskaber vil undervisningen (mundtlige præsentationer og undervisningsmateriale) være på engelsk, når du læser det internationale semester på AU.\nVil den kliniske undervisning på afdelingerne i Danmark foregå på engelsk, selvom der ikke vil være udenlandske studerende til stede på afdelingen?\nNej, såfremt der ikke er udenlandske studerende på afdelingen, vil undervisningen foregå på dansk. Dog vil eventuelle præsentationer og skriftlige materialer, der udleveres som en del af undervisningen, være på engelsk.\nHvad går buddy/dyade-ordningen ud på?\nEn udenlandsk og en dansk studerende følges ad på klinikopholdene. Den danske studerende fungerer som tolk, når den udenlandske studerende skal tale med patienter (hvis der er behov for det). Forskning tyder på, at man med denne ordning får mindst lige så god og måske bedre studenterophold, idet de to studerende skal hjælpe og give feedback til hinanden.\nDe indrejsende studerende kommer fra det meste af Europa – Spanien, Italien, Tyskland, Norge etc. Der kan være forskelle i arbejds- og studiekulturen på de danske og internationale studerende, og derfor har vi etableret en mentorordning, hvor vi håber, I vil hjælpe dem med at finde sig til rette i DK. Det behøver ikke være studerende på semestret, men må meget gerne være det. Der vil blive afholdt sociale arrangementer i både uni- og foreningsregi, og I vil få mere information i introugerne.\nAt være mentor indebærer, at man hjælper den studerende ved ankomst og med at komme i gang på AU. Du kan læse om det at være mentor her. Mentorer aflønnes med 7 timer pr. studerende, I er mentor for.\nVil der blive foreslået relevant engelsk litteratur?\nSom det er tilfældet på resten af kandidaten, arbejdes der ikke med pensumbøger men i stedet med sygdomslister. Der vil blive foreslået relevante lærebøger på engelsk.\nHvad er eksamenssproget?\nTil MCQ-eksamen vil cases og spørgsmål være formuleret på engelsk.\nTil OSCE-eksamen vil det skriftlige materiale være udformet på engelsk, men besvarelsen af eksamen kan valgfrit foregå på dansk eller engelsk.\nVil der blive givet ekstra tid til eksamen (OSCE og MCQ)?\nNej, der vil ikke blive givet ekstra tid, men begge eksamener er blevet kortere:\nMCQ: 70 spørgsmål på 1 time og 45 minutter\nOSCE: 11 stationer\nHvordan sikrer I, at kvaliteten af undervisningen ikke forringes efter implementeringen af det internationale semester?\nAlle undervisere er i gang med en opkvalificering af deres undervisningsmateriale og indhold – både sprogligt og indholdsmæssigt. De er blevet tilbudt engelsk opkvalificering, og der er en kvalifikationsgruppe, der arbejder med at sikre kvaliteten på semestret, og de vil løbende følge op og evaluere semestret.\nHvem kan vi henvende os til, hvis vi har konstruktiv feedback i løbet af semestret?\nDer vil blive udpeget en til to frivillige AU-studenterrepræsentanter på semestret, som skal fungere som talspersoner for de øvrige studerende på semestret. Ligeledes vil der blive udpeget en til to talspersoner for de udenlandske studerende. Talspersonerne er i hyppig kontakt med projektgruppen bag det internationale semester og kan således videreformidle de studerendes feedback løbende. Desuden vil der blive holdt midtvejs og afsluttende møder, med fokus på både de internationale og danske studerendes ”trivsel”, så eventuelle justeringer kan ske undervejs.\nEr det muligt at tage 11. semester før 10. semester, hvis man ikke ønsker at læse 11 semester på engelsk?\nNej. Studienævnet har besluttet, at det ikke er muligt at tage 11. semester før 10. semester, hvis begrundelsen er, at undervisningen på det internationale semester foregår på engelsk.\nHvordan fordeles klinikpladser?\nStudienævnet har besluttet, at de internationale studerende fritages for lodtrækningen om klinikpladser. Det vil foregå i en forsøgsperiode på 3 semestre, og baggrunden er at:\nDe internationale studerende sættes på de samme klinikhold i Aarhus og Herning for at optimere udbyttet\nKlinikophold uden internationale studerende vil foregå på dansk\nFår du en klinikplads i Aarhus eller Herning, bliver du del af en obligatorisk dyadeordning, hvor du sættes sammen med en international studerende. Som dyadepartner opsummerer du de danske patientsamtaler på engelsk, samt du hjælper den internationale studerende med at få et fagligt godt og udbytterigt klinikophold.\nHvis du ikke ønsker at være en del af denne dyadeordning på engelsk, kan du søge om at få klinikplads uden for Aarhus og Herning, hvor denne dyadetræning ikke finder sted. Der gælder de samme regler, som for alle andre ansøgere vedrørende klinikplacering - læs mere om Principper om klinikfordeling her.\nHvis du har yderligere spørgsmål i forbindelse med det internationale semester på AU, så kan du kontakte din studievejleder.\nFAQ - hvis du vil læse det internationale semester i udlandet


Medlemskaber - Søndergaard A/S\nSom ISO-certificeret virksomhed har vi rigtig godt styr på vores interne processer.\nDer er dog intet, der plejer sig selv, og vi arbejder derfor konstant med udvikling for at gøre det bedre – og for i højere grad at afdække og indfri vores kunders forventninger. Udover certificeringer så har vi udvalgt flere relevante medlemskaber, som er med til at holde os ajour, og som samtidig holder os oppe på de forpligtelser, som medlemskaberne stiller krav om.\nVi har været medlem af Dansk Byggeri siden 1983, og alle vores ansatte er dermed omfattet af overenskomster indgået mellem Dansk Byggeri og 3F. Som medlem af Dansk Byggeri er vi også omfattet af Byg garanti. For nærmere info henvises til www.byggaranti.dk\nNedrivnings- og Miljøsaneringssektionen er en sektion under Dansk Byggeri, som bl.a. står bag Nedbrydningsbranchens MiljøKontrolordning (NMK96), der er udarbejdet som led i opfølgning på Miljøstyrelsens “Handlingsplan for Affald og Genanvendelse 1993-97”. Sektionen står også bag vejledninger for sanering af asbest, PCB og tungmetaller.\nNMK96 skal i øvrigt ses i sammenhæng med bl.a. Miljøministeriets bekendtgørelse om sortering og genanvendelse af bygge- og anlægsaffald, der trådte i kraft den 15. januar 2010.\nForeningen arbejder for at gøre bæredygtige løsninger, ordentlige arbejdsforhold, uddannelsesmuligheder og forretning [god governance] til fundamentet for sund konkurrence i hele ejendoms-, bygge- og anlægsbranchen. Læs mere på hjemmesiden: www.byggerietssamfundsansvar.dk.\nVi arbejder ud fra, at samfundsansvar er en kilde til at skabe mere værdi i virksomheden ved at bringe forretningen på forkant med kundernes og samfundets forventninger. Det skærper virksomhedernes innovationsevne og konkurrencekraft. Medlemskabet af Byggeriet Samfundsansvar er en naturlig forlængelse af vores medlemskab af Global Compact.\nEuropean Demolition Association, også kaldet EDA, blev grundlagt i 1978 og er en sammenslutning af europæiske nedrivningsvirksomheder. Foreningens formål er at samle branchen omkring standarder, nye maskiner, udstyr og processer, ligesom nye muligheder for genanvendelighed vil blive oplyst. Læs mere på EDA’s hjemmeside.\nDownload Søndergaards EDA Membership Certificate.\nSom et synligt bevis på at vi tager samfundsansvar alvorligt, er vi blevet tilsluttet Global Compact og støtter dermed de ti principper inden for menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø og anti-korruption. Vores medlemskab kan ses på Global Compacts hjemmeside , og vores årlige redegørelse kan læses her: Communication on Progress.


Fyraftensjazz: Gærum mødte New Orleans\nPå Gærum Skoleafdeling bød torsdag eftermiddag på noget ganske særligt – nemlig fyraftensjazz.\nLærer Anette Schøsler Christensen og 5.-6. klasse arrangerede i samarbejde med Biblioteksnetværket og Frederikshavn Kommunes Bibliotek koncert til fyraften. Koncertnavnet var københavnske Jazz Five, der havde taget den lange tur fra København for at underholde børn, forældre og bedsteforældre i Gærum.\n- Jazz Five er to gange kåret som Danmarks børnejazznavn, og det var ingen vist i tvivl om efter koncerten. Det er så vigtigt, at børnene får nogle alsidige oplevelser og bliver inspireret på mange måder i skolen og det bidrager en oplevelse som denne til, siger Anette Schøsler.\nMogens Brag, der i det daglige er afdelingsleder i Gærum, glæder sig over, at skolen med tiltag som dette "bringer verden med ind i skolen".\n- Når Jazz Five er på tour, er det under temaet Danmark møder New Orleans, men torsdag var det under de tre kvarters koncert for os; Gærum møder New Orleans. Det er værdifuldt for børnene, det er det for os som skole og det er det forhåbentlig også for Gærum som lokalsamfund, at vi engang imellem kan sådanne ting, mener Mogens Brag.


De bedste pakkerejser til Dover - TripAdvisor\nBedste pakkerejser til Dover, England\nRejser til Dover\nVil du reservere en rejse til Dover? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til Dover på TripAdvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til Dover på TripAdvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til Dover. Rejsende som dig har skrevet 12.017 anmeldelser og offentliggjort 7.878 personlige billeder af hoteller i Dover. Book din rejse til Dover i dag!\nFamilievenlige hoteller i Dover\n“Værelset var relativt stort og pænt med udsigt over vandet. Badeværelset stort og moderne. Personalet i receptionen var meget hjælpsomt. Desværre var prisen uden morgenmad, og restauranten ved siden...”


South Australian Maritime Museum (Port Adelaide, Australien) - anmeldelser\nFerie Port Adelaide\nFlyrejser til Port Adelaide\nForslag til aktiviteter i Port Adelaide\nAlle hoteller i Port Adelaide I nærheden af vartegn\nHoteller i nærheden af Jackalope Studio Gallery\nAlle restauranter i Port Adelaide Restauranter i nærheden af South Australian Maritime Museum\nAlle aktiviteter i Port Adelaide Aktiviteter i nærheden af South Australian Maritime Museum\nPort Adelaide VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Port AdelaideHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Rejser Bookinger Gennemse\nSydlige Stillehav Australien South Australia Greater Adelaide Port Adelaide Forslag til aktiviteter i Port Adelaide South Australian Maritime Museum\n178 anmeldelser Nr. 2 af 29 aktiviteter i Port Adelaide Specialmuseer, Museer 126 Lipson St, Port Adelaide, South Australia 5015, Australien126 Lipson St, Port Adelaide, South Australia 5015, Australien+61 8 8207 6255Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 3 dage siden MonoFelizPanama, Papeete\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 178 anmeldelserFremragende61 %Rigtig god30 %Gennemsnitlig5 %Dårlig1 %Frygtelig0 %3 dage siden“Don't miss it”5 uger siden“Great museum ”Lukket nusø - lø4:00 pm - 11:00 pmAlle åbningstider Åbningstid i dag: 10:00 AM - 5:00 PMPLACERING 126 Lipson St, Port Adelaide, South Australia 5015, Australien\nKONTAKT Website +61 8 8207 6255Forbedr denne registrering\nMedlemsvurdering Fremragende110Rigtig god55Gennemsnitlig10Dårlig2Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (66)Engelsk (174)Fransk (1)Flere sprog Sprog Dansk (66)Engelsk (174)Fransk (1)Tysk (1)Japansk (1)Koreansk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMonoFelizPanamaPapeete11465Anmeldt 3 dage siden Don't miss itMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNew_South_WoodiesSydney, Australien465Anmeldt 4 uger siden The museum is well laid out and professionalMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejS467FPalexandercParap182Anmeldt 5 uger siden fra mobile enheder Great museum MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nWaynedvhDunedin, New Zealand35636Anmeldt 16 april 2017 fra mobile enheder Great Displays.Google Oversæt MereTak, Waynedvh Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMartin HBristol, England, United Kingdom9724Anmeldt 28 marts 2017 A really good museumHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSandyjo16564Anmeldt 21 marts 2017 fra mobile enheder GreatHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSilverfox LKangaroo Flat, Australien3413Anmeldt 19 februar 2017 fra mobile enheder Awesome display.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nglendac53Adelaide, Australien275Anmeldt 16 februar 2017 A step back in time in South Australias maritime historyGoogle Oversæt MereTak, glendac53 Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMalcolm HLaunceston, Australien2916Anmeldt 31 januar 2017 Fabulous historical areaMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTamila AAdelaide, Australien294Anmeldt 25 januar 2017 fra mobile enheder Great day with big ship to explore :)Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenBirkenhead Tavern197 anmeldelser 0,43 km væk Low & Slow American BBQ76 anmeldelser 0,14 km væk The Lighthouse Wharf Hotel102 anmeldelser 0,16 km væk The British Hotel Port Adelaide100 anmeldelser 0,42 km væk Seværdigheder i nærhedenNational Railway Museum Port Adelaide223 anmeldelser 0,35 km væk South Australian Aviation Museum110 anmeldelser 0,74 km væk City of Adelaide Clipper Ship30 anmeldelser 0,43 km væk Spørgsmål og svarStil et spørgsmålFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på South Australian Maritime Museum.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendAnnullerCarol NHow frequently is the swimming pool checked for cleanliness?4 juni 2015|Svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSend


Udlejning af sommerhuse Gjerrild Nordstrand - Vælg mellem 44 sommerhuse - Dansk-sommerhusferie.dk\nEmne nr. 121-51-3036\nHyggeligt og børnevenligt ferieområde med dejlig badestrand\nGjerrild Nordstrand er et rigtig dejligt ferieområde på nordspidsen af Djursland. Den fine sandstrand ligger i et roligt område, her er lavt vand, smukke stejle skrænter og en fantastisk natur.\nDer er indkøbsmuligheder i landsbyen Gjerrild, hvor der i slutningen af juni hvert år afholdes et af landets største kræmmermarkeder med masser af boder, tivoli, gøgl og koncerter. Markedet er nærmere en familiefestival med en skøn stemning.\nDer er kun 13 km til Djurslands største by Grenå. Grenå er en hyggelig og aktiv handelsby med gågademiljø omkring torvet, hvor der ofte er musik og udendørs servering. Grenås største attraktion er Kattegatcentret, der i 2016 blev kåret som Nordens bedste akvarium. Her er store hajbassiner og hajtunneller, rørebassiner, farvestrålende koralrevsfisk og meget mere. Udenfor kan børnene give den gas på den meget anderledes legeplads med store havdyr og masser af sjov med vand. Om sommeren kan børnene tage med på snorkelture og hæsblæsende sejlture i Rib både.\nVil I vise børnene livet på en herregård i gamle dage, kan I glæde jer til at besøge Herregårdsmuseet på Gl. Estrup Slot. I skoleferier er her særlige aktiviteter for børn.\nLej sommerhus Gjerrild Nordstrand her\nHos Dansk Sommerhusferie kan du finde en enorm og meget forskelligartet mængde af sommerhuse til leje. Der er udelukkende tale om private sommerhuse Gjerrild Nordstrand, så I kan glæde jer til en uforglemmelig ferie i et dejligt sommerhus, som er 100 procent individuelt indrettet efter ejerens personlige smag. Et privat sommerhus Gjerrild Nordstrand er således det oplagte valg for en afslappende ferie med mange gode oplevelser i lokalområdet.\nVi har samlet så mange private sommerhuse Gjerrild Nordstrand til leje, at du uden videre vil kunne finde det sommerhus du ønsker dig. Uanset hvilken type sommerhus du drømmer om, kan du på et øjeblik få et overblik over mulighederne hos Dansk Sommerhusferie. Der er ingen grund til at søge efter sommerhuset på mange forskellige portaler; det nemmeste er at søge på Dansk Sommerhusferie. Sat lidt på spidsen: Hvis du ikke kan finde sommerhuset hos Dansk Sommerhusferie, så er det fordi det ikke findes.\nDu får altid den billigste pris, når du lejer et privat sommerhus Gjerrild Nordstrand her på siden, for vi har prisgaranti på dem alle sammen.\nSåfremt der skulle være noget du vil spørge om vedrørende leje af et privat sommerhus Gjerrild Nordstrand, står vi klar til at hjælpe dig videre. Ring eller send en mail til info@dansk-sommerhusferie.dk, så finder vi en løsning.


Jordbærcheesecake - Nem sommerkage - Mummum.dk\nForside / Opskrifter / Søde sager / Cheesecake / Jordbærcheesecake\nOpskrift til 12345678910 personer\tOpskrift til 10 personer\n4 timer og 25 minutter\nOpskrift på en lækker og nem jordbærcheesecake med kiksebund af digestive. Den bedste ostekage med jordbær og en nem dessert med jordbær.\n240 g. digestivekiks\n300 g. naturel flødeost\n2 stk. æggeblomme\nBeklæd en springform (Ø22) med bagepapir i bunden.\nPut digestivekiks i en foodprocessor og blend det, så det bliver helt fint. Du kan også putte kiks op i en plastikpose og så knuse dem med en kagerulle eller noget andet, som du kan banke dem med.\nBland knust kiks og smør rigtig godt.\nPres kikseblandingen godt ned i bunden af springformen. Brug evt. et glas eller en ske til at presse kiksen godt ned.\nSæt bunden på køl, imens du laver fyldet.\nHvis du bruger friske jordbær, så blendes de sammen, så du får en jordbærpuré.\nPisk æg med flormelis og vaniljesukker. Tilsæt herefter din flødeost, men pisk ikke. Rør det forsigtigt rundt.\nPisk din fløde til en let flødeskum. Vend den sammen med din flødeostblanding. Vend til sidst jordbærpuréen i.\nNu skal du i gang med husblassen. Hvis du har en mikroovn, så er det nemmest at bruge en lille skål. Placer citronsaft i en skål, sammen med din drænede husblas. Giv det 30 sek. i mikroovnen (eller indtil din husblas er smeltet). Hvis du ikke har en mikroovn, så kan det også gøres i en lille gryde på komfuret. Placer citronsaft og drænet husblas i en lille gryde og opvarm ved lav varme, indtil husblassen er smeltet. Tag den af varmen, når det er smeltet.\nTag 2-3 spsk. af flødeost-blandingen og put den over i din husblasblanding. Rør det godt ud, så du ikke har klumper. Dette gør man for at sænke temperaturen på husblassen inden den hældes over i hele flødeostblandingen. Bland yderligere et par spsk. af flødeostblandingen over i husblassen. Hæld til sidst det hele sammen og rør det godt sammen.\nNår du har en ensartet blanding, så hælder du den ovenpå din kiksebund.\nSæt kagen på køl i minimum 3-4 timer eller gerne natten over.\nPisk piskefløde til flødeskum.\nPut flødeskum op i en sprøjtepose med stjernetyl.\nLøsn springformen fra din cheesecake. Dette gøres nemt ved at skære med en tynd kniv rundt langs hele kanten, inden springformen åbnes. Gør kniven varm under den varme vandhane, så går det hele meget nemmere.\nFjern springformen. Brug evt. bagsiden af kniven til lige at glatte kanterne ud. Gør igen kniven varm, så bliver det pænest.\nSprøjt topper af flødeskum.\nSkyl jordbær og skær i mindre stykker. Fordel jordbær i midten.\nOpskrift på jordbærcheesecake\nDen bedste opskrift på hjemmelavet jordbærcheesecake. Cheesecake med jordbær er den perfekte sommerkage til mange gæster. Den består af en kiksebund af digestivekiks, et lag af lækker ostecreme med jordbær, flødeskum på toppen og selvfølgelig danske jordbær. Det er, hvis du spørger os, en nem og lækker sommerkage.\nAmerikanerne kalder den for en “strawberry cheesecake” og måske du er så heldig at have smagt en ægte amerikansk cheesecake. Her i Danmark kalder vi den bare for en cheesecake eller ostekage med jordbær. Det er en meget mild kage og selvom der er “ost” i, så kan man altså på ingen måde smage det. Flødeosten er blot med til at gøre kagen super cremet og lækker.\nDen her er nem at lave og passer perfekt til det danske sommervejr. Sommeren er nemlig snart over os, så det er tid til sommerkager i massevis. Det er ingen hemmelighed, at vi elsker cheesecake. Vi laver det ofte, da det er nem kage og nem dessert. Den skal hverken bages eller noget, men derimod blot på køl.\nOstekage med jordbær\nUanset om du kalder den for en ostekage eller en cheesecake, så kan vi ikke komme udenom, at ostekage med frugt bare er super lækkert. Den her variant med jordbær er ingen undtagelse. Hvis du samtidig bruger danske jordbær til den, så har du altså den bedste af slagsen. Det er en nem dessert med jordbær, som uden tvivl vil falde i god jord hos gæster eller ved familien.\nLav din jordbærcheesecake dagen før\nDet vi elsker ved denne jordbær ostekage og andre cheesecakes er, at de helst skal laves dagen før. De kan sagtens laves på dagen, men vi elsker friheden i at ordne det dagen inden. Det er nemlig nemt og knap så stressende, hvis man skal servere den for gæster. Man har nemlig ikke travlt og kan i stedet nyde selskabet og det (forhåbentlig) gode vejr.\nLav kagen dagen før og lad den stå i køleskabet, indtil servering. Du kan også fjerne springformen et par timer inden den skal serveres og pynte den færdig. Den kan nemlig sagtens stå færdigpyntet i køleskabet i 4-5 timer, uden den tager skade. Vær dog bare opmærksom på, at den ikke står op af madvarer, som afgiver kraftig smag eller duft. Så placer den væk fra den sure og stærke ost.\nLÆS OGSÅ: Rabarbercheesecake\nCheesecake og andre sommerkager\nHvis du har prøvet denne skønne kage og gerne vil prøve andre af vores sommerkager, så kan vi anbefale disse: Jordbærtærte med vaniljecreme og jordbær, Islagkage med nøddebund og friske bær eller TUC kage med vaniljecreme og sommerbær. Fælles for alle kagerne er, at de er nemme sommerkager, som ikke kræver store færdigheder i et køkken. Men de vil uden tvivl imponere familie og venner.\nFølg også meget gerne med på vores Facebookside, hvor vi dagligt lægger opskrifter og madinspiration op. Det skal være nemlig være nemt at lave god mad.


Jorden afsløret som liderlig buk: “Jeg opvarmer mig selv, så folk tager tøjet af!” | RokokoPosten\tJorden afsløret som liderlig buk: "Jeg opvarmer mig selv, så folk tager tøjet af!"\n06 februar, 2011 Indland, Interview, Udland, Videnskab\nGlobal opvarmning er ikke menneskeskabt, men en proces, som Jorden har sat i værk for at se os alle nøgne. RokokoPosten bringer et eksklusivt interview med den lumre planet.\n“Girrrl, I wanna make you sweat, sweat till you can’t sweat no more,” lyder det opstemt fra Jorden.\nDens hæse stemme trænger op gennem Jyllands hedejord et sted syd for Thisted, hvor vi har aftalt at mødes. Deres udsendte har, i lighed med Oliver Stilling og Mikael Bertelsen, svært ved at finde det bedste sted til et interview med Jorden, men da den først begynder at synge lummer reggae, er jeg ikke i tvivl.\nJorden er klar til at afsløre sine tanker, og de flyder som regel et sted mellem rendestenen og Lindsay Lohans skræv. Men endnu mere overraskende er det, at vor planets opvarmning faktisk er dens egen skyld: Jorden vil nemlig gerne se os komme af med så meget tøj som muligt på så kort tid som muligt, og indtil nu har den udført sin plan uden, at nogen har anet uråd.\nCO2-udledning er bare et dække\n“Men nu kan jeg se, at folk stadig er mega uvillige til at tage tøjet af,” fortæller den seksuelt frustrerede planet.\n“Der er hele kontinenter, hvor nærmest alle går rundt i de der posede bukser, der slet ikke viser røven, og kæmpe jakker. Men det er ikke deres skyld. De vil jo gerne tage det hele af og gå nøgne rundt, de liderlige dyr. Vælte sig rundt uden en trævl på kroppen.”\nJordens stemme bliver grødet og utydelig.\nOg så synes du, det er OK at sætte en kæmpe miljøkatastrofe i gang?!\n“Hva’? Ahr, prøv lige at hør’ her, de kan da bare tage noget mere tøj af! I gamle dage – helt gamle dage – der var de alle nede i Afrika og gik nøgne rundt. Det var tider. De fleste af dem havde kun smykker på, resten var så’n helt …”\nHallo! Hvor lang tid har du haft gang i det her?\n“Ikke så lang tid igen; jeg håbede da på, at folk selv ville tage noget af tøjet af, selvom de boede i lande med tempereret klima. Jeg mener, de boede jo i opvarmede huse! Nogle af dem er af da også meget gode til det. Lindsay Lohan for eksempel. Mmm, Lindsay … Nå, anyway, jeg gik nok i gang så’n for tyve-tredive år siden, da jeg kunne se, at folk udledte enormt meget CO2. Så ville alle jo tænke, at det var grunden til opvarmningen. Ingen ville mistænke mig! Hahaa!”\nJorden udsender en hul, gnæggende grinen, men snart bliver latteren til et suk.\nBirthe Rønn skal være nøgen\n“Men det går for langsomt. Og det meste af opvarmningen går ud over alle dem, der tager tøjet af i forvejen. Afrikanere, folk i Stillehavsområdet. De har været så gode til at klæde sig af, så det er synd, at det skal gå ud over dem.”\nI stedet mener Jorden, at mennesker fra de mere påklædte lande bør tage deres ansvar på sig. Til det formål har den udarbejdet en liste over folk, som den gerne ser nøgne. Hvis disse mennesker insisterer på at blive ved med at bære masser af løsthængende tøj, “så svarer jeg ikke for konsekvenser,” som planeten siger.\nØverst på listen står vores egen integrationsminister.\n“Birthe Rønn Hornbech, den påklædte lille luder. Tag så tøjet af, Birthe, du ved jo godt, du gerne vil! Hvorfor gør du aldrig noget for mig, din frække …”\nJordens lumre klagesang blander sig med vestenvinden, og efterhånden som solen forsvinder bag de jyske højdedrag, bliver der helt stille. Næsten. Langt borte kan jeg svagt høre en fortvivlet røst stige op fra vor sexhungrende planet:\n“It’s gettin’ hot in here, so take off all your clothes.”


Ure til ethvert behov – Uptown2200\nHos www.ur-specialist.dk finder man mange spændende ure. Her kan man købe en række forskellige online ure. Vi er en ur forhandler der sælger kvalitets ure, og er en ur butik hvor man kan handle 24 timer i døgnet. Ved fysiske ur butikker kan man risikere at stå i kø, det slipper man helt for ved os. Hos www.ur-specialist.dk har vi kendte ur mærker som Seiko, Pulsar, Lorus og Boss. Her forhandles både kvinde og herreure, og vi har noget for enhver stil. Når det gælder dameure har vi både den elegante og den mere rå stil.\nEt varieret udvalg af ure.\nDer er mange forskellige måder man kan søge efter ure på www.ur-specialist.dk. Man kan fx. vælge hvilket mærke det skal være, hvilken glastype samt remtype uret der vil passe til uret. På den måde kan man hurtigt finde online ure hos www.ur-specialist.dk. En ur forhandler på nettet. En ur butik skal gerne være kendetegnet ved en god kundeservice, og dette kan opleves på www.ur-specialist.dk. Der findes så mange ur butikker på nettet, klik ind på www.ur-specialist.dk, og man vil straks indse, at her er tale om kvalitetsprodukter til fornuftige penge.\nDer føres også vandtætte ure der kan klare mellem 3-10 bar, og dette kan jo være et behov, hvis man skal ud at dykke i en længere periode.\nNår man skal søge efter et nyt ur, er det afgørende at man hurtigt finder det man søger efter. Hvis man kikker på www.ur-specialist.dk vil man finde, at vores opdeling af ure er let og overskuelig. Søgefunktionen gør det effektivt og nemt at finde lige netop den type ur som man leder efter. Derefter er det bare at ligge uret i kurven, betale og vente på at man får leveret uret. Så nemt er det.\nHvis man ikke er vant til at handle ur på nettet er det lige netop nu, at tiden er inde til at prøve det af. I en periode hvor der er delvis nedlukning kan www.ur-specialist.dk være muligheden for at finde et nyt og lækkert ur. Når mange fysiske butikker holder lukket kan man altid gå ind på www.ur-specialist.dk\nUdforskning versus traditionel familieferie