fremtiden starter her... Gode råd om... udbud - PDF\nDownload "fremtiden starter her... Gode råd om... udbud"\n1 fremtiden starter her... Gode råd om... udbud\n2 INDHOLD Indledning 3 Før udbuddet går i gang 4 Hvor finder du udbud? 4 Markedsdialog 4 Under udbudsprocesses 4 Udbudsformer 4 Dokumentation 6 Udbudsmaterialet 7 Hvor meget dialog må du have under processen? 9 Tidsfrister 9 Efter udbuddet 10 Evaluering 10 Begrundelse 10 Samarbejdet går i gang kan kontrakten ændres? 10 Klagemuligheder 11 Pligt til at bringe en kontrakt til ophør 11 Fortrolighed/aktindsigt 11 Udgivet af Dansk Erhverv 2. udgave 1. oplag, januar 2017\n3 Gode råd om udbud Udbudsloven trådte i kraft den 1. januar Hensigten med loven er at danne ramme for ét samlet og overskueligt regelsæt for, hvordan det offentlige køber ind. Loven implementerer EU s nye udbudsdirektiv (2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud). Udbudsloven sætter det gode købmandskab i centrum, bl.a. ved at sikre: Overholdelse af EU-retlige principper om ligebehandling, gennemsigtighed og proportionalitet Klarhed, forenkling og øget fleksibilitet for både ordregiver og tilbudsgiver Lavest mulige transaktionsomkostninger De væsentligste nyskabelser i udbudsloven er: Lettere adgang til fleksible udbudsformer Nyt light regime til indkøb af velfærds-, social- og sundhedsydelser Krav til miljømærker hos tilbudsgiver Kortere tidsfrister for hvornår et tilbud skal afleveres Udelukkelsesgrunde og self-cleaning Øget gennemsigtighed ved evaluering af tilbud ESPD Et fælles europæisk udbudsdokument En pligt til at bringe en kontrakt til ophør Tidligere offentliggørelse af udbudsmaterialet Ophævelse af annonceringspligten for indkøb under EU s tærskelværdi Denne pjece gennemgår kort de enkelte faser af et udbud og inddrager samtidig flere af elementerne i den nye lov. Formålet med pjecen er at give et overordnet overblik over udbuds-processen. Medlemmer af Dansk Erhverv kan ringe på Dansk Erhvervs udbuds-hotline på T for yderligere råd og vejledning. Udbud / Dansk Erhverv 3\n4 Før udbuddet går i gang Hvor finder man udbud? Forberedelsesfasen en stor og vigtig del af tilbudsgivningen. Danske udbud findes på europæiske på bl.a. På begge hjemmesider kan man oprette søgeagenter for at finde de rigtige udbud. Flere vælger at lade professionelle virksomheder overvåge markedet for mulige udbud. Markedsdialog Ordregiver kan forud for et udbud gennemføre markedsundersøgelser, for på den måde at søge dialog med markedet. Potentielle tilbudsgivere kan med fordel holde godt øje med sådanne markedsundersøgelser, og derigennem bidrage positivt til at optimere ordregivers udbudsmateriale ift. det endelige udbud. Under udbudsprocessen Det er vigtigt fra starten at danne sig et godt overblik over indholdet af et udbud. Udbudsprocessen starter formelt set, når udbudsbekendtgørelsen og udbudsmaterialet offentliggøres. Udbudsmaterialet indeholder alle relevante dokumenter, der beskriver selve udbuddet, herunder bl.a. udbudsbekendtgørelsen, tekniske specifikationer, kontraktbetingelser, formater for at kunne fremlægge dokumenter, oplysninger om almindeligt gældende forpligtelser mv. Udbudsformer Der findes flere forskellige udbudsformer. Nogle er mere omfattende end andre, og det er derfor afgørende, før man deltager i en udbudsproces, at sætte sig grundigt ind i, hvilke ressourcer en given udbudsproces vil kræve. Offentligt udbud Enhver kan deltage i et offentligt udbud. Ordregiver vil på baggrund af de indkomne tilbud vælge, hvem der skal have kontrakten. Ofte vil der være mange, der har afgivet tilbud, hvorfor chancerne for at vinde, kan være begrænset. 4 Dansk Erhverv / Udbud\n5 Begrænset udbud Ved et begrænset udbud, skal potentielle tilbudsgivere ansøge om lov til at afgive tilbud. Alene et begrænset antal tilbudsgivere vil få adgang hertil. Et begrænset udbud skal sikre, at der ikke anvendes unødige ressourcer på en tilbudsproces. Det er mindre ressourcekrævende at lave en ansøgning om lov til at afgive tilbud, end at udarbejde et fuldt tilbud. Enhver kan ansøge om at deltage i et begrænset udbud. Udbud med forhandling * Ved denne form for udbud, kan ordregiver vælge at forhandle med tilbudsgiverne, efter der er afgivet tilbud. Enhver kan ansøge om at deltage i udbud med forhandling. Konkurrencepræget dialog * Ved denne form for udbud har ordregiver en dialog med tilbudsgiverne, inden deres endelige tilbud afgives. Enhver kan ansøge om at deltage i konkurrencepræget dialog. Innovationspartnerskaber * Denne udbudsform anvendes, når ordregiver ønsker at udvikle og indkøbe en innovativ ydelse hos en privat virksomhed. Enhver kan ansøge om at deltage i et innovationspartnerskab. Et innovationspartnerskab består af 3 faser: 1. Udbuddet 2. Innovationsforløbet 3. Evt. køb af den udviklede ydelse Udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse* Med denne udbudsform offentliggøres udbuddet ikke, og ordregiver forhandler individuelt og direkte med virksomheden. Udbudsformen anvendes alene i begrænset omfang, fx hvis der ikke er afgivet egnede tilbud ved en forudgående udbudsproces. * De fleksible udbudsformer kan fx bruges, når ordregivers indkøbsbehov ikke kan opfyldes, uden at der sker en tilpasning af en eksisterende løsning. Ordregiver skal som minimum prækvalificere 3 og maksimum 5 tilbudsgivere. Udbud / Dansk Erhverv 5\n6 Projektkonkurrencer Ved denne udbudsform udskrives der en projektkonkurrence, der offentliggøres ved bekendtgørelse. En særlig bedømmelseskomité bedømmer projekterne. Enhver kan ansøge om at deltage i en projektkonkurrence. Light regimet Light regimet er en anderledes udbudsform, der kun anvendes ved indkøb af tjenesteydelser med et socialt eller et andet specifikt fokus. Light regimet finder anvendelse, når kontrakten har en værdi på over kr. (2017). Enhver kan ansøge om at deltage. Udbudsformen er mindre omfattende end et rigtigt udbud, bl.a. fordi indkøbsprocessen kun skal overholde de grundlæggende kriterier om ligebehandling, gennemsigtighed og proportionalitet, og ikke udbudslovens øvrige regler. Det anbefales, at tilbudsgiver under denne udbudsform alligevel orienterer sig i de almindelige udbudsregler, da lovens principper vil kunne påvirke den måde, ordregiver tilrettelægger udbuddet på. Dokumentation ESPD - et fælles europæisk udbudsdokument Alle tilbudsgivere skal i forbindelse med et udbud, udfylde en ny form for egen erklæring, hvor det erklæres, at tilbudsgiver er egnet til at byde på udbuddet. Dette dokument kaldes en ESPD. Den virksomhed der vinder et udbud, vil efterfølgende skulle dokumentere, at opfylde kravene i ESPD en. Formålet med en ESPD er at forenkle dokumentationsprocessen. Dokumenter der en gang er indsendt i forbindelse med et udbud, kan genbruges. Ordregiver kan ikke kræve, at tilbudsgiver indsender dokumentation, som ordregiver som offentlig myndighed selv har adgang til. For eksempel kan ordregiver ikke kræve, at tilbudsgiver indsender årsregnskab som dokumentation for virksomhedens økonomiske og finansielle formåen, hvis et sådant kan hentes direkte i det centrale virksomhedsregister CVR.dk. Det forudsættes, at tilbudsgiver oplyser, hvor den relevant dokumentation kan findes, fx med angivelse af en internetadresse. 6 Dansk Erhverv / Udbud\n7 Udbudsmaterialet Krav for at kunne deltage i udbud Ordregiver kan kræve, at tilbudsgiver er egnet til at løse opgaven. Ofte stilles der krav til eksempelvis virksomhedernes økonomiske og faglige formåen. Eksempelvis kan ordregiver stille krav til tilbudsgivers årlige omsætning. Ordregiver må dog ikke stille krav om, at tilbudsgivers årlige omsætning er større end den dobbelte anslåede kontraktsum, med mindre særlige forhold kræver det. Mindstekrav Ordregiver kan kræve, at tilbudsgiver opfylder visse mindstekrav for at kunne afgive tilbud. Er kravene ikke opfyldt, vil tilbuddet som udgangspunkt blive afvist. Dansk Erhverv anbefaler at lave en tjekliste med ordregivers krav for på den måde at dobbelttjekke, at alle betingelser er opfyldte. Miljømærker Ordregiver kan også stille krav til selve det produkt, der ligger til grund for udbuddet. For eksempel kan ordregiver forlange, at tilbudsgivers ydelse skal opfylde et særligt miljømærke, eller at ydelsen på anden måde lever op til tilsvarende krav. Eksempelvis kan ordregiver kræve, at tilbudsgivers ydelse opfylder de betingelser, der stilles for at kunne opnå EU's miljømærke Blomsten. Udelukkelsesgrunde og self-cleaning Udbudsloven indeholder en række forhold, der kan eller skal medføre, at en tilbudsgiver udelukkes fra at deltage i et udbud. 1. Obligatoriske udelukkelsesgrunde Ordregiver har pligt til at udelukke tilbudsgiver. Fx hvis tilbudsgiver er dømt for hvidvaskning af penge. 2. Frivillige udelukkelsesgrunde Ordregiver kan vælge at udelukke tilbudsgiver. Fx hvis tilbudsgivers konkurs er nærtstående. Er tilbudsgiver blevet udelukket fra et udbud, kan tilbudsgiver på ny få adgang til udbuddet ved self-cleaning, dvs. ved at rense sig. Det sker ved at tilbudsgiver dokumenterer, at der er rettet op på de forhold, der var årsag til udelukkelsen. Hvis dokumentationen godtages, kan virksomheden på ny deltage i udbuddet. Udbud / Dansk Erhverv 7\n8 Self-cleaning kan fx bestå i at afbryde forbindelsen til personer/virksomheder, der er involveret i en illoyal adfærd, i at gennemføre et afrapporterings- og kontrolsystem, i at oprette en intern revisionsstruktur, der kan overvåge visse forhold, eller ved at vedtage interne regler om ansvar og kompensation. Gode overvejelser, inden et tilbud afgives Generelt frarådes det at byde på en opgave uden grundigt at have sat sig ind i betingelserne for samarbejdet. Betingelserne kan være mange og byrdefulde, som fx: Sikkerhedsstillelse Skal der stilles sikkerhed, hvornår skal sikkerheden stilles, hvor stor en procentdel af kontrakten skal der stilles sikkerhed for, hvordan nedskrives sikker hedsstillelsen? Kontraktens længde Undersøg, hvor længe kontrakten løber, og om der er mulighed for forlængelse. Opsigelsesbestemmelser Hvordan og under hvilke betingelser kan samarbejdet opsiges? Rammeaftaler Undersøg om udbudskontrakten er en almindelig kontrakt eller en rammeaftale. En rammeaftale er kun en ramme om en fremtidig aftale, og vil som udgangspunkt ikke forpligte ordregiver. For eksempel kan ordregiver meddele, at de påtænker indkøb for 20 mio. kr., uden at ordregiver er forpligtet til at gennemføre indkøbet. Men tilbudsgiver vil være forpligtet til at stå klar til at levere ifølge kontrakten. Hvis en rammeaftale forudsætter store etableringsomkostninger, anbefaler Dansk Erhverv, at man forinden kritisk forholder sig til, hvilke økonomiske konsekvenser det vil have for virksomheden, hvis ikke opgaven kaster omsætning fra sig, herunder om kapaciteten i form af fx ansatte, lokaler, biler i så fald vil kunne anvendes på anden måde. Rammeaftaler binder tilbudsgiver. Det værste er ikke at tabe et udbud. Det værste er at vinde og ikke kende omfanget af de forpligtelser, der ligger i udbuddet. 8 Dansk Erhverv / Udbud\n9 Mulighed for at tilrette udbudsmaterialet Når et tilbud er afgivet, er tilbuddet bindende, og der kan som udgangspunkt ikke ændres deri. Dobbelttjek derfor altid, at alt er med, og at alle oplysninger er korrekte. Hvis et tilbud er ufuldstændigt eller fejlbehæftet, kan ordregiver bede om at få tilbuddet præciseret eller fuldstændiggjort. På den måde får tilbudsgiver en ekstra chance for at rette for sig, så tilbuddet ikke diskvalificeres. Denne proces må ikke føre til, at der fremsættes et nyt tilbud. Udbudsgiver har ikke pligt til at søge tilbud udbedret. Hvor meget dialog må du have under processen? Under selve udbudsprocessen må der kun være skriftlig dialog mellem ordre- og tilbudsgiver. Dette for at sikre, at ligebehandlingsprincippet overholdes, så alle tilbudsgivere stilles lige. Undlad at ringe til ordregiver under udbudsprocessen. Du risikerer at blive diskvalificeret. Send i stedet en . Tidsfrister Vær opmærksom på at overholde tidsfristerne i udbuddet. En for sen aflevering kan begrunde, at tilbuddet diskvalificeres. Udbud / Dansk Erhverv 9\n10 Efter udbuddet Evaluering Efter udløb af tilbudsfristen, evalueres tilbuddene. Evalueringsmetoden og beskrivelsen af, hvad der er blevet tillagt afgørende vægt på ved udvælgelsen, skal som noget nyt offentliggøres sammen med udbudsmaterialet. Udvælgelsen kan være sket ud fra pris (alene), ud fra omkostninger (alene) eller ud fra det bedste forhold mellem pris og kvalitet. Forskellige underkriterier kan være tillagt vægt. Ordregiver skal hurtigst muligt og på samme tid, underrette alle tilbudsgivere skriftligt om resultatet af evalueringen. Begrundelse Tilbudsgiver har ret til en begrundelse for, hvorfor de ikke har vundet udbuddet. I begrundelsen skal ordregiver oplyse om det vindende tilbuds karakteristika og fordele, set i forhold til det afviste tilbud, herunder fortælle, hvem der har vundet udbuddet. Ved innovationspartnerskab, udbud med forhandling eller konkurrencepræget dialog skal ordregiver ydermere redegøre for forløbet af forhandlingerne/dialogen med tilbudsgiverne. Samarbejdet går i gang kan kontrakten ændres? Kontrakten binder begge parter, og selvom der skulle være enighed om fordelen ved at ændre dele af aftalen, er det ikke altid muligt. Ændres der på grundlæggende elementer i aftalen, skal opgaven i udbud igen. Det vil fx være tilfældet, hvis en ændring vil medføre, at aftalens karakter er væsentlig forskellig fra den oprindelige kontrakt. I loven findes mange forskellige eksempler på grundlæggende ændringer. Medfører en ændring at andre tilbudsgivere (end de oprindeligt udvalgte) kunne have afgivet tilbud, eller medfører ændringen, at et andet tilbud ville have vundet, er der tale om en grundlæggende ændring. 10 Dansk Erhverv / Udbud\n11 Klagemuligheder Tilbudsgiver kan klage over udbudsprocessen til Klagenævnet for udbud. Det anbefales at rådføre sig med en professionel rådgiver inden man klager. Vindes en klagesag, vil det ikke nødvendigvis medføre, at klager får tildelt kontrakten. Derimod skal udbuddet normalt gå om. På den måde får klager mulighed for at deltage i udbudsprocessen på ny. Pligt til at bringe en kontrakt til ophør Udbudsloven sikrer som noget nyt, at en ulovlig indgået kontrakt skal ophøre. Loven fastslår, at en kontrakt skal ophøre, når Klagenævnet for udbud eller en domstol har afgjort, at et udbud er ulovligt. En kontrakt kan eksempelvis skulle ophøre, hvis der ændres grundlæggende i kontrakten, eller hvis en tilbudsgiver burde have været udelukket fra at deltage i udbudsprocessen. Fortrolighed/aktindsigt Hvis ordregiver er en offentlig myndighed, kan alle, efter reglerne i offentlighedsloven, få aktindsigt i de afgivne tilbud. Undtaget fra aktindsigt er dog visse informationer om forretningshemmeligheder og personfølsomme oplysninger. Den offentlige myndighed afgør selv, om en given information er omfattet af reglerne om aktindsigt eller ej. Myndigheden har dog pligt til at høre virksomheden, inden oplysningerne udleveres. Eksempelvis vil offentliggørelse af delprisen som udgangspunkt være undtaget for aktindsigt, mens den samlede pris som udgangspunkt ikke er undtaget. KONTAKT Medlemmer af Dansk Erhverv kan ringe på Dansk Erhvervs udbuds-hotline på T for yderligere råd og vejledning. Udbud / Dansk Erhverv 11


Den fulde tekst. Ved kgl. resolution af 26. april 1958 har Danmark ratificeret ovennævnte overenskomst, hvis tekst lyder som følger: - PDF\nDownload "Den fulde tekst. Ved kgl. resolution af 26. april 1958 har Danmark ratificeret ovennævnte overenskomst, hvis tekst lyder som følger:"\n1 BKI nr 29 af 12/05/1958 Offentliggørelsesdato: Udenrigsministeriet Senere ændringer til forskriften BKI nr 14 af 27/02/1961 BKI nr 79 af 01/10/1973 BKI nr 124 af 09/11/1979 BKI nr 14 af 26/04/2001 Den fulde tekst Bekendtgørelse om Danmarks ratifikation af den mellem Danmark, Finland, Norge og Sverige den 12. juli 1957 afsluttede overenskomst om ophævelse af paskontrollen ved de fællesnordiske grænser Ved kgl. resolution af 26. april 1958 har Danmark ratificeret ovennævnte overenskomst, hvis tekst lyder som følger: OVERENSKOMST mellem Danmark, Finland, Norge og Sverige om ophævelse af paskontrollen ved de fællesnordiske grænser. De kontraherende stater, som har fundet det ønskeligt at skabe en friere samfærdsel mellem de nordiske stater, som tidligere har indført fuldstændig pasfrihed for statsborgere i de nordiske stater, som er enige om at tillade udlændinge at rejse direkte fra en nordisk stat til en anden nordisk stat over et godkendt grænseovergangssted uden at gennemgå paskontrol, og som i det væsentlige vil tilstræbe at anvende visumtvang i samme omfang og vil søge en ensartet praksis gennemført med hensyn til meddelelse af visum til forretnings-, studie-, turistrejser og lignende kortvarige rejser, er blevet enige om følgende:\n2 Artikel 1. Ved udlænding forstås i denne overenskomst enhver, som ikke er statsborger i Danmark, Finland, Norge eller Sverige. Ved nordisk stat forstås i denne overenskomst Danmark (med undtagelse af Grønland og Færøerne), Finland, Norge (med undtagelse af Svalbard og Jan Mayen) og Sverige. Ved nordisk ydergrænse forstås i denne overenskomst: a) landegrænse mellem en nordisk stat og en ikke-nordisk stat, b) en i nordisk stat beliggende flyveplads, som har regelmæssig flyveforbindelse med en ikke-nordisk stat, c) en i nordisk stat beliggende havn, som har regelmæssig skibs- eller færgeforbindelse med en ikke-nordisk stat, d) en i nordisk stat beliggende havn eller flyveplads, til hvilken der ikke-regelmæssigt ankommer skib eller luftfartøj fra en ikke-nordisk stat, eller fra hvilken skib eller luftfartøj afgår til en ikke-nordisk stat. Artikel 2. Enhver af de kontraherende stater skal foretage paskontrol ved sine nordiske ydergrænser. Paskontrollen foretages i overensstemmelse med de retningslinjer, som angives i bilag 1 til denne overenskomst. enhver af de kontraherende stater skal anvende kontrolkort (ind- og udrejsekort) som hjælpemiddel ved kontrol med a) udlændinge, som er viseringspligtige i nogen af de kontraherende stater, såfremt denne kræver kontrolkort, b) udlændinge, som en kontraherende stat i forbindelse med beslutning om udvisning har meddelt forbud mod at vende tilbage til denne uden særlig tilladelse. Kontrolkortene (ind- og udrejsekort) skal have det i bilag 2 til denne overenskomst angivne format og indhold. Artikel 3. Indrejsekort skal beholdes af indrejsestaten. Kan udlændinge ifølge en i passet indført tilladelse opholde sig i nogen anden nordisk stat i mere end 3 måneder, skal indrejsekortet sendes til denne stat. Såfremt det fremgår af passet at en sådan tilladelse er meddelt udlændingen af flere af de nordiske stater, skal indrejsekortet sendes til den stat, hvis tilladelse udløber sidst. Tillader en kontraherende stat en udlænding at opholde sig i staten mere end 3 måneder efter udløbet af den ved indrejsen til en nordisk stat tilladte opholdstid, skal kortet sendes til denne stat. Det påhviler den stat, som har kontrolkortet, at føre kontrol med, at den tilladte opholdstid ikke overskrides.\n3 Udrejsekortet skal sendes til den stat, som på tidspunktet for udrejsen fører kontrollen med vedkommende udlænding. Artikel 4. Såfremt en kontraherende stat vil ophæve eller indføre visumtvang over for en ikke-nordisk stat eller foretage andre væsentlige ændringer i sine visumoverenskomster med ikke-nordiske stater, skal den førstnævnte stat på forhånd underrette de kontraherende stater om de påtænkte foranstaltninger, såfremt ikke tvingende grunde gør det nødvendigt straks at gennemføre disse. I så fald skal de øvrige kontraherende stater underrettes snarest muligt efter foranstaltningernes gennemførelse. Det i stk. 1 anførte finder også anvendelse på indførelse af andre almindelige bestemmelser om udlændinges ind- og udrejse samt ophold i den pågældende stat. Artikel 5. Enhver kontraherende stat skal kræve, at en viseringsfri udlænding, som ønsker at opholde sig i vedkommende stat ud over 3 måneder, efter at han er indrejst i en nordisk stat fra en ikke-nordisk stat, skal søge opholdstilladelse i den nordiske stat, hvor han opholder sig ved udløbet af 3 måneders-fristen. Har en udlænding opnået opholdstilladelse i en nordisk stat, er tilladelsen alene gyldig for ophold i denne stat. Inden for det tidsrum, i hvilket opholdstilladelsen gælder, skal de øvrige kontraherende stater, i hvilke udlændingen er viseringsfri, tillade ham uden opholdstilladelse at opholde sig på deres område i et tidsrum af 3 måneder. Dette gælder ikke, såfremt udlændingen har til hensigt at opholde sig i staten ud over dette tidsrum eller vil søge eller modtage arbejde eller drive selvstændig næring der, og der efter den pågældende stats lovgivning dertil kræves, at opholdstilladelse søges på et tidligere tidspunkt end ved 3 måneders-fristens udløb. Ved anvendelsen af bestemmelserne i stk. 1 skal det tidsrum, i hvilket der ikke kræves opholdstilladelse, regnes fra og med indrejsedagen, dog at der, såfremt udlændingen før sin sidste indrejse tidligere har opholdt sig i en nordisk stat, fra det tidsrum, i hvilket opholdstilladelse ikke kræves, skal trækkes det tidsrum, i hvilket udlændingen har opholdt sig i en nordisk stat inden for de sidste 6 måneder før hans sidste indrejse. Ved anvendelsen af bestemmelserne i stk. 2 skal det tidsrum i hvilket der ikke kræves opholdstilladelse, regnes fra og med indrejsedagen i den pågældende stat, dog at der, såfremt udlændingen før sin sidste indrejse tidligere har opholdt sig i denne stat, fra det tidsrum, i hvilket der ikke kræves opholdstilladelse, skal trækkes det tidsrum, i hvilket udlændingen har opholdt sig i den samme stat, inden for de sidste 6 måneder før hans sidste indrejse. Artikel 6. De kontraherende stater bør ved deres nordiske ydergrænser afvise enhver udlænding, a) som ikke er i besiddelse af gyldigt pas eller anden rejselegitimation, der af vedkommende myndigheder i de kontraherende stater kan godkendes at gælde som pas,\n4 b) som savner fornøden indrejse- eller arbejdstilladelse i indrejsestaten eller i den eller de øvrige nordiske stater, som udlændingen har til hensigt at besøge, c) som må antages at savne de nødvendige midler til sit ophold i den eller de kontraherende stater, hvori han agter at opholde sig, samt til sin hjemrejse, d) som må antages ikke at ville ernære sig på hæderlig måde, e) som tidligere er blevet idømt frihedsstraf og kan antages at ville begå en strafbar handling i en nordisk stat, eller som på grund af sin tidligere virksomhed eller iøvrigt med grund kan befrygtes at ville forøve sabotage, spionage eller ulovlig efterretningsvirksomhed i nogen af de kontraherende stater, f) som er opført i nogen af de kontraherende staters fortegnelse over udviste udlændinge. I øvrigt kan enhver udlænding afvises, når der af andre grunde ikke bør meddeles ham tilladelse til at indrejse i en eller flere af de kontraherende stater. Bestemmelserne i litra b)-f) finder ikke anvendelse på en udlænding, som agter at rejse til en kontraherende stat, hvortil han har indrejsetilladelse, eller i hvilken han har opholdstilladelse, som giver ham adgang til at indrejse. Artikel 7. Bestemmelserne i artiklerne 2 og 6 finder ikke anvendelse på udlændinge, der ankommer fra en ikke-nordisk stat som medlem af besætningen på et skib. Bestemmelsen i artikel 2 finder heller ikke anvendelse på udlændinge, der afrejser til en ikke-nordisk stat som medlem af besætningen på et skib. Dog skal en udlænding, der er ankommet fra en ikke-nordisk stat som medlem af besætningen på et skib og afmønstres i en nordisk stat, indrejsebehandles i overensstemmelse med artiklerne 2 og 6. Endvidere skal en udlænding, der i en nordisk stat påmønstres et skib, som ikke udelukkende går i fart mellem nordiske stater, udrejsebehandles i overensstemmelse med reglerne i artikel 2. Enhver af de kontraherende stater har ret til at bestemme, at et medlem af en skibsbesætning uden særlig tilladelse må opholde sig i land under skibets sædvanlige ophold i en havn. De i denne artikel givne bestemmelser finder tilsvarende anvendelse på personer tilhørende et luftfartøjs udenlandske besætning. Artikel 8. Såfremt en kontraherende stat foretager stikprøvevis kontrol ved sin grænse til en anden nordisk stat, skal det kunne pålægges en udlænding at forevise sit pas og at give de oplysninger, som ønskes. Enhver kontraherende stat kan ved grænsen til en anden kontraherende stat afvise enhver udlænding, som ikke har tilladelse til at indrejse i vedkommende stat. Artikel 9. En kontraherende stat må ikke tillade en udlænding, som er udvist af en anden kontraherende stat, at indrejse uden særlig tilladelse. En sådan tilladelse kræves dog ikke, hvis en kontraherende stat vil sende en udlænding, som den har udvist, gennem en anden kontraherende stats område.\n5 Har en udlænding, som er blevet udvist fra en nordisk stat, opholdstilladelse i en anden sådan stat, er denne stat pligtig til efter anmodning at modtage udlændingen. Artikel 10. Enhver af de kontraherende stater forpligter sig til at tilbagetage en udlænding, som i overensstemmelse med artikel 6, litra a), litra b), for så vidt angår indrejsetilladelse, eller litra f) burde have været afvist af vedkommende stat ved dennes ydergrænse, og som uden tilladelse er indrejst fra denne stat til en anden nordisk stat. Ligeledes forpligter enhver kontraherende stat sig til at tilbagetage en udlænding, som uden gyldigt pas og uden særlig tilladelse, hvor en sådan er nødvendig, er indrejst direkte fra vedkommende stat til en anden nordisk stat. De i stk. 1 og stk. 2 givne regler finder ikke anvendelse på en udlænding, som har opholdt sig i den stat, der kræver tilbagesendelse, i mindst 1 år regnet fra tidspunktet for hans ulovlige indrejse i staten, eller som efter ulovlig indrejse har fået opholds- og/eller arbejdstilladelse der. Artikel 11. Enhver af de kontraherende stater forpligter sig til at give hinanden underretning og foretage eftersøgning i overensstemmelse med de regler, som er givet i bilag 3 til denne overenskomst. Artikel 12. Hvad der i denne overenskomst er anført om udviste udlændinge, skal også finde anvendelse på udlændinge, som efter finsk eller svensk lovgivning»førvisats«eller»førpassats«med forbud mod at vende tilbage uden særlig tilladelse. Artikel 13. Med det formål at samordne kontrollen med udlændinge i de kontraherende stater og i øvrigt rejse og drøfte spørgsmål, som er af betydning for det fælles paskontrolområde i de nordiske stater, nedsættes der et samarbejdsudvalg (Det nordiske udlændingsudvalg). Udvalget skal bestå af en repræsentant for hver af de kontraherende stater. Repræsentanterne kan tilkalde særlige sagkyndige, såfremt det viser sig nødvendigt. Artikel 14. Efter forhandling kan Islands regering tilslutte sig denne overenskomst. Overenskomsten kan ligeledes efter forhandling udvides til at omfatte Færøerne og Grønland. Artikel 15. Overenskomsten skal ratificeres og ratifikationsinstrumenterne deponeres i København. Overenskomsten træder i kraft, såsnart samtlige ratifikationsinstrumenter er deponeret, dog tidligst 1. januar 1958.\n6 Enhver af de kontraherende stater kan opsige overenskomsten med en frist på 6 måneder. Enhver af de kontraherende stater kan med øjeblikkelig virkning sætte overenskomsten ud af kraft i forhold til en eller flere af de øvrige stater i tilfælde af krig eller krigsfare, eller såfremt andre særlige internationale eller nationale forhold gør dette nødvendigt. De andre staters regeringer skal i så fald øjeblikkelig underrettes om de trufne foranstaltninger. Til bekræftelse heraf har de respektive staters befuldmægtigede undertegnet foranstående overenskomst og forsynet denne med deres segl. Udfærdiget i København den 12. juli 1957 i et eksemplar på dansk, finsk, norsk og svensk af hvilket det danske udenrigsministerium skal overlade bekræftende afskrifter til de øvrige kontraherende staters regeringer. sign. H. C. Hansen. Bilag 1. Almindelige retningslinier for paskontrollen. Kontrollen med ind- og udrejsende skal ved landegrænsen ske på de der beliggende paskontrolsteder. Rejsende med jernbane kan også paskontrolleres under togets kørsel fra og til grænsen. Skibs- og flyvepassagerer skal paskontrolleres i den nordiske havn eller på den nordiske flyveplads, hvor passagen går fra borde eller om bord. Når en passager ved udrejse til en ikkenordisk stat passerer nordiske havne eller flyvepladser, skal det i den sidste nordiske havn eller flyveplads kontrolleres, at han er udrejsebehandlet. Ved udførelsen af indrejsekontrollen skal den paskontrollerende nøje efterse passet og særlig være opmærksom på dettes gyldighedstid, og på at det gælder for den eller de nordiske stater, som pasindehaveren har til hensigt at besøge, samt at der foreligger identitet mellem pasindehaveren og den person, til hvem passet er udstedt. Han skal endvidere have sin opmærksomhed henledt på, at passet kan være falsk eller forfalsket. Kræves der indrejsetilladelse, skal han forvisse sig om, at en sådan foreligger, og påse, at den rejsende afleverer indrejsekort, hvor dette er foreskrevet, eller afgiver de til kortets udfyldelse nødvendige oplysninger. Den paskontrollerende skal endvidere undersøge, om den rejsende er opført i nogen af de kontraherende staters fortegnelser over udviste udlændinge. Et sådant eftersyn behøver dog ikke at ske med hensyn til personer, der bor i grænseområdet, og andre personer, som er paskontrolpersonalet vel bekendt, og ej heller vedrørende personer, med hensyn til hvilke det er åbenbart, at en sådan undersøgelse ikke er nødvendig. Den paskontrollerende bør også have sin opmærksomhed henledt på de gældende afvisningsbestemmelser og, såfremt der er grund dertil, udspørge den rejsende eller foretage andre foranstaltninger til afgørelse af, om indrejse skal tillades. Tillades indrejse, forsynes passet med indrejsestempel med angivelse af dato og navn på paskontrolstedet. Afvises den rejsende, kan antegnelse herom gøres i hans pas. Ved udrejsekontrol skal den paskontrollerende nøje efterse passet og, såfremt der er særlig grund dertil, undersøge, om den rejsende er efterlyst, eller der i øvrigt er grund til at hindre hans udrejse. Tillades udrejse, forsynes den rejsendes pas med udrejsestempel med angivelse af stedet og datoen for udrejsen.\n7 Bilag 2. Kontrol ved ind- og udrejse. Blanket til ind- og udrejsekort skal fremstilles i to ved perforering sammenhængende dele. den ene del udgør indrejsekort og den anden udrejsekort. Hver del skal have et format af 105X148 mm. Blanketten skal trykkes på kartonneret hvidt papir og i øvrigt have det indhold og den udførelse, som er angivet nedenfor: Indrejsekort skal af den paskontrollerende forsynes med indrejsestempel og begyndelsesbogstavet til navnet på den stat, der ifølge bestemmelserne i artikel 3 skal opbevare kortet. (D. for Danmark, F. for Finland., N. for Norge og S for Sverige). Samtidig skal såvel passet som udrejsekortet forsynes med tilsvarende antegnelser. Ved udrejsen skal udrejsekortet forsynes med udrejsestempel samt begyndelsesbogstavet til navnet på den stat, hvortil kortet efter artikel 3 skal sendes. Afsendelse, af kortet skal ske hurtigt og på den måde, hver stat for sit vedkommende finder formålstjenstlig. Udrejsekortet bør den rejsende opbevare i sit pas inder opholdet i de nordiske stater. Bilag 3. Retningslinier for underretning og eftersøgning mellem de forskellige stater. I. Underretning. De kontraherende stater skal give hinanden underretning i de nedenfor nævnte tilfælde: 1) Når en i artikel 2 a) og b) omhandlet udlænding under ophold i en nordisk stat ansøger om forlængelse af visum eller om opholdstilladelse i en anden stat end den kontrollen påhviler (kontrolstaten), skal den stat, som modtager ansøgningen, underrette kontrolstaten herom. Når der er taget stilling til ansøgningen, skal afgørelsen meddeles kontrolstaten. Medfører imødekommelse af ansøgningen, at kontrollen efter bestemmelsen i artikel 3 overgår til den stat, der har udstedt tilladelsen, skal dette samtidig meddeles.\n8 Såfremt en sådan udlænding, uden at tilladelse meddeles ham, tilbageholdes, eller det tilades ham at forblive i en anden stat end kontrolstaten, skal sidstnævnte stat ligeledes underrettes herom. 2) Hvis en i litra 1) omhandlet udlænding under ophold i en nordisk stat for første gang efter indrejsen får visum til ophold i en anden nordisk stat, skal den stat, som meddeler viseringen, underrette kontrolstaten. Medfører imødekommelsen af visumansøgningen, at kontrollen efter bestemmelserne i artikel 3 overgår til den stat, der har meddelt tilladelsen, skal dette samtidig bekræftes. 3) Hvis der meddeles en udlænding, som er udvist fra nogen nordisk stat, indrejsetilladelse til en anden nordisk stat, skal denne underrette den eller de stater, hvorfra udlændingen er udvist. 4) Såfremt en nordisk stat gennem flytteanmeldelse eller på anden måde får kendskab til, at en udlænding er afrejst til en anden nordisk stat for at tage varigt ophold der, skal sidstnævnte stat underrettes herom. 5) Hvis en anden udlænding end de under litra 1) omtalte ansøger om opholdstilladelse i en nordisk stat og har eller umiddelbart forinden har haft opholdstilladelse i en anden nordisk stat, skal sidstnævnte stat underrettes. 6) Samtidig med underretningen om, at en udlænding ønskes optaget i eller slettet i de øvrige staters fortegnelser over udviste udlændinge, skal så vidt muligt grunden hertil i korthed angives. II. Eftersøgning. A. Udlændinge, som skal afgive kontrolkort. Indkommer udrejsekort ikke til kontrolstaten i rette tid, og foreligger der ej heller meddelelse om, at udlændingen har ansøgt om tilladelse til at opholde sig i nogen af de nordiske stater, skal kontrolstaten foretage foranstaltninger til udlændingens eftersøgning. I første række skal der rettes forespørgsel om udlændingen til den stat, hvor det som følge af de foreliggende oplysninger om ham er sandsynligt, at han opholder sig. Savnes oplysninger om udlændingen i den stat, til hvilken forespørgslen rettes, og er det ej heller sandsynligt, at han opholder sig i kontrolstaten, skal eftersøgningen fortsættes ved forespørgsel til de øvrige nordiske stater, Findes udlændingen i en af staterne, eller tilvejebringes der oplysninger, som gør det sandsynligt, at han har forladt de nordiske stater, skal samtlige stater, til hvilke forespørgsler har været rettet, ufortøvet underrettes. Eftersøgning skal ske: 1) ved direkte forespørgsel til en enkelt stat inden en uge efter tilladelsens udløb, 2) iøvrigt, a) såfremt det drejer sig om en i forhold til samtlige nordiske stater viseringspligtig udlænding eller en i artikel 9 omhandlet viseringsfri udlænding, som har særlig indrejsetilladelse til en eller flere nordiske stater, inden 14 dage efter den længst gældende tilladelses udløb, b) såfremt det drejer sig om en udlænding, der alene er visumpligtig i forhold til en enkelt eller enkelte af de nordiske stater, inden 4 måneder fra dagen for indrejsen i en nordisk stat. En forespørgsel bør indeholde oplysninger om udlændingens navn, fødselsdato, fødested, statsborgerskab og stilling, dato for indrejse i en nordisk stat, viseringer eller tilladelser, såvel som\n9 andre oplysninger af betydning. Det påhviler en stat, som har modtaget forespørgsel angående en udlænding, ufortøvet at foretage foranstaltninger til dennes eftersøgning (efterlysning). B. Andre udlændinge end de under A nævnte. På begæring af en kontraherende stat er de øvrige stater forpligtet til at foretage eftersøgning også af andre udlændinge end de ovenfor under punkt A nævnte. Eftersøgning skal ske ufortøvet, efter at anmodning derom er fremsat. Anmodning om eftersøgning skal indeholde så fuldstændige oplysninger om udlændingen som muligt. Efter at deponering af ratifikationsinstrumenterne har fundet sted for samtlige kontraherende staters vedkommende, er overenskomsten i medfør af artikel 15 trådt i kraft den 1. maj Ingen Udenrigsministeriet, den 12. maj J. O. Krag. Officielle noter\nBETÆNKNING NORDISK PASFRIHED III. DEL OPHÆVELSE AF AL PASKONTROL PÅ GRÆNSERNE MELLEM DE NORDISKE LANDE AFGIVET AF\nBETÆNKNING OM NORDISK PASFRIHED III. DEL OPHÆVELSE AF AL PASKONTROL PÅ GRÆNSERNE MELLEM DE NORDISKE LANDE AFGIVET AF DEN NORDISKE PARLAMENTARISKE KOMITÉ FOR FRIERE SAMFÆRDSEL M. M. J. H. SCHULTZ A/S UNIVERSITETS-BOGTRYKKERI


De bedste hoteller i Hattersheim i 2018 - TripAdvisor\nFerie i Hattersheim\nBed and Breakfasts i Hattersheim\nFlyrejser til Hattersheim\nRestauranter i Hattersheim\nAktiviteter i Hattersheim\nBilleder af Hattersheim\nKort over Hattersheim\nAlle hoteller i Hattersheim\nTilbud på hoteller i Hattersheim\n3–stjernede hoteller i Hattersheim\nHoteller i nærheden af Tierpark Hattersheim\nHoteller i nærheden af Wasserwerk Hattersheim\nBedste hoteller i Hattersheim, Tyskland\nNr. 1 ud af 2 hoteller med bedste værdi for pengene i Hattersheim\nnice town, average hotel, poor food\nNr. 2 ud af 2 hoteller med bedste værdi for pengene i Hattersheim\nCharming hotel in a very quiet area\nHoteller i nærheden af Hattersheim (28)\n2,6 km fra Hattersheim\nBudget hotel- good deal\nMixed feelings waiting the plane\n2,8 km fra Hattersheim\nGood basic overnight near Frankfurt Airport\n3,1 km fra Hattersheim\nmake sure the Taxi é Chauffeur knows where this is.\nAlt-Zeilsheim 49, 65931 Frankfurt, Hesse, Tyskland\n3,3 km fra Hattersheim\nBenefits to be had with Accorhotels membership\nVis 1.134 anmeldelser\n3,6 km fra Hattersheim\n3,7 km fra Hattersheim\nGood alternative for Frankfurt\nNiederhofheimer Str. 67, 65719 Hofheim am Taunus, Hesse, Tyskland\n4,6 km fra Hattersheim\nVi boede på dette hyggelige hotel under vor messe i Frankurt. Det ligger meget fint med kun ca 15 min ind til messen. Fin og høflig betjening og rimelig pris. Pænt og rent værelse og med god internet... mere\nKurhausstr. 71, 65719 Hofheim am Taunus, Hesse, Tyskland\n4,7 km fra Hattersheim\nDet var dejligt let st komme til hotellet , ren og pænt. Jeg syntes ikke internet var optimalt. Jeg sov rigtigt godt . Det var dejligt stille. Dejligt at blevet hentet fra lufthavn så det var... mere\nGood option for when you have to catch a flight early the next morning at Frankfurt airport\nVis 1.525 anmeldelser\n5,7 km fra Hattersheim\nGood access and friendly, helpful staff\nCasteller Str. 106, 65719 Hofheim am Taunus, Hesse, Tyskland\n5,8 km fra Hattersheim\nGood, quite location, value for money, but outdated decor and furnishings\nAnmeldt 23. juni 2003\nAlleestr. 18, 65439 Florsheim, Hesse, Tyskland\n6,0 km fra Hattersheim\nHavde et ophold på dette udmærkede hotel med 2 overnatninger. Hotelets beliggenhed ift. til Frankfurt bymidte er ikke optimal. men hotellet var udvalgt grundet det ligger tæt på koncert huset Jahr... mere\nGood but somewhat old\nVis 315 anmeldelser\n011 49 211 95989649\n6,3 km fra Hattersheim\nOvernatning pga Coldplay\nVi benyttede dette hotel i forbindelse med Coldplay koncert i commerzbank-arena. Vi ankom med bil hvilket var super godt - vi kørte direkte af motorvej og undgik by kørsel. Pakering under hotel... mere\nLigger i gåafstand fra terminalers hvilket er meget praktisk ved en sen eller tidlig ankomst. Værelserne er pæne uden at være noget særligt. Restauranten har et noget begrænset udvalget. Der er ikke... mere\nVis 2.733 anmeldelser\nGodt, men er ikke i nutiden\nDet er et godt hotel, hvor man sover godt, hvor der er rent og får udmærket mad. På plussiden kan nævnes indre dør og ordentlig hårtørrer. Det store minus er at hotellet ikke er fulgt med ind i... mere\nHotel tæt på lufthavnen\nNh Hotel West ligger kun 10 km fra lufthavnen. Flotte værelser og alt i alt et meget flot hotel. Oplevelse levede ikke optil hva Dan kan forvente. Baren var lukket før tid, og ingen mulighed for at... mere\nRigtig godt og slet ikke dyrt\nEt vældigt flot dobbeltværelse med gode senge, lækkert badeværelse, gode muligheder for opbevaring og ikke mindst instant morgenkaffe til knap 700kr - meget nemt at gå hen til fra. lufthavnen... mere\nVar på et kort ophold og blev utroligt godt behandlet. meget fine værelser med en ængstelse for måske, at der ville være for meget støj, fordi det simpelthen er placeret mellem Autobahn og lufthavn... mere\nVis 2.414 anmeldelser\n3,0 km fra Hattersheim\nWaldstr. 73, 65451 Kelsterbach, Hesse, Tyskland\nAn der Siedlung 1, 65451 Kelsterbach, Hesse, Tyskland\n3,8 km fra Hattersheim\nAnmeldt 4. juni 2010\nTannenstr. 2, 65451 Kelsterbach, Hesse, Tyskland\n5,5 km fra Hattersheim\nBolongarostr. 168, 65929 Frankfurt, Hesse, Tyskland\n5,6 km fra Hattersheim\n60er style, clean, very loud, little sleep\n6,4 km fra Hattersheim\nJeg var her ifm et forsinket fly. Check In var meget langsomt men hotellet var fint med en høj værelsesstandard. Beliggenheden ifm lufthavnen er fantastisk hvilket gør det meget nemt at benytte... mere\nDet klart bedste ved lufthavnen er beliggenheden tæt på lufthavnen. Det er muligt at gå direkte fra hotellet over i ankomst-/afgangshallen uden at skulle udenfor en dør. Selve hotellet er en lidt... mere\nVis 4.200 anmeldelser\n6,6 km fra Hattersheim\n!Only for business\n6,7 km fra Hattersheim\nAlte Koenigsteiner Str. 1, 65779 Kelkheim (Taunus), Hesse, Tyskland\n6,9 km fra Hattersheim\nGreat place to stay very acomodating staff\n7,0 km fra Hattersheim\n7,1 km fra Hattersheim\nNassaustr. 6-8, 65719 Hofheim am Taunus, Hesse, Tyskland\nNew NAME: Hotel Agat\nNassaustrasse 8, 65719 Hofheim am Taunus, Hesse, Tyskland\nNr. 2 af 2 hoteller i Hattersheim\nNr. 1 af 2 hoteller i Hattersheim\nNr. 189 af 269 hoteller i Frankfurt\nNr. 2 af 9 hoteller i Kelsterbach\nNr. 171 af 269 hoteller i Frankfurt\nNr. 3 af 9 hoteller i Kelsterbach\nNr. 4 af 9 hoteller i Kelsterbach\nNr. 7 af 10 hoteller i Hofheim am Taunus\nNr. 1 af 9 hoteller i Kelsterbach\nNr. 7 af 9 hoteller i Kelsterbach\nNr. 220 af 269 hoteller i Frankfurt\nNr. 2 af 3 hoteller i Florsheim\nNr. 90 af 269 hoteller i Frankfurt\nNr. 23 af 269 hoteller i Frankfurt


Køb en smuk Brazil skifer sålbænk hos Falke\nSkifer sålbænk med kløvet overflade.\n- dryp-rille kan tilkøbes\nDybde: Vælg dybde 20 cm 18 cm\nLængde (sålbænk): Vælg længde (sålbænk) L: 145 cm L: 120 cm\nSålbænk i skifer med flot sort ujævn overflade.\nDenne type skifer er kløvet, som giver overfladen et mere råt "look" som er kendetegnet for sålbænk Brazil.\nPå første foto med to plader, vises en plade uden imprægnering og en plade der er våd ( den mørke) hvor effekten vil være den samme, som hvis pladen dybdeimprægneres eller behandles med "wet look ".\nBemærk:alle størrelser kan skæres ned i mål så de passer til dit projekt.\nVi skærer pladerne ved hjælp af vinkelsliber med diamant klinge. Når du køber en skifer sålbænk og der tilvælges skæring i siden eller enden betyder det, at du kan se aftegningerne fra klingen som skærer igennem skiferen. Disse aftegninger fjernes nemt ved at slibe dem.\nDet kan anbefales at tilkøbe en dryp-rille, som skåner dit murværk for sil regn ned af murværket, dvs. at dryp-rillen opfanger regnvandet, før det når murværket.\nSkifer bør altid overfladebehandles før ibrugtagning. Herved mindskes f.eks. mos- og algedannelse.\nNavn: Brazil skifer\nTykkelse: 15 mm, 20 mm


Steen Hvass JELLING-MONUMENTERNE - PDF\nSteen Hvass JELLING-MONUMENTERNE\nDownload "Steen Hvass JELLING-MONUMENTERNE"\n1 Steen Hvass JELLING-MONUMENTERNE deres historie og bevaring 1\n3 Steen Hvass JELLING-MONUMENTERNE deres historie og bevaring 4 5\n4 Jelling-monumenterne Verdensarv / 9 Runestenene og deres bevaring / 10 Arkæologiske undersøgelser gennem tiderne / 20 Gravkammeret / 26 Skibssætningen / 32 Palisadeindhegningen / 36 Den store runesten og de to kæmpehøje / 40 Kirken i Jelling / 43 Harald Blåtand og danmarkshistorien Haralds geometri / 46 Haralds bedrifter / 51 Brudstykker af en danmarkshistorie / 54 Monumenterne i fremtiden Det nye monumentområde / 59 De historiske spor i jorden / 61 JELLING-MONUMENTERNE deres historie og bevaring 1. udgave eksemplarer Tryk / Kolind Bogtrykkeri I/S Layout / Tine Vognsen/Gul Stue Korrektur / Jens Bom Denne tryksag er trykt på svanemærkegodkendt papir. Afskærmning af runestenene / 66 af arkitekt Erik Nobel English Summary / 74 translated by Dan Marmorstein Donationer / 87 Litteratur / 88 ISBN: Figur- og fotohenvisninger / 90 Publikationen er udgivet i anledning af indvielsen af de nye afskærmninger af de to runesten i Jelling. December Denne publikation er en fortsættelse af publikationen fra 2000 De kongelige monumenter i Jelling af Steen Hvass. 6 7\n5 JELLING-MONUMENTERNE For mere end tusind år siden blev monumentet i Jelling skabt for at vise eftertiden: // At her blev landet samlet til ét rige. // At her optræder navnet Danmark for første gang. // At her blev kristendommen den officielle religion i Danmark. // At her blev kongen stamfaderen til det nuværende danske kongehus - præsenteret. // At her står symbolet på grundlæggelsen af den danske nation. // At her blev ændringen fra et nordisk, hedensk samfund til en europæisk, kristen civilisation markeret. Et tilsvarende monument findes ikke noget andet sted i verden. 8 9\n6 Verdensarv Runestenene i Jelling er både enestående danmarkshistorie og verdensarv. De er en del af det samlede monument i Jelling med højene og kirken, som i 1994 blev optaget på UNESCO s liste over verdens særligt bevaringsværdige, historiske mindesmærker. Udpegningen som verdensarv er udtryk for monumenternes centrale betydning - ikke blot i Danmark, men på verdensplan som et af de væsentligste mindesmærker for overgangen fra hedenskab til kristendom i Skandinavien. I 1994 blev Jelling-monumentet som det første i Danmark indskrevet på UNESCO s verdensarvsliste, der rummer de mest værdifulde dele af verdens natur- og kulturarv. Verdensarvslisten omfatter i dag mere end 890 steder fordelt på 190 lande over hele verden. Danmark har tre verdensarvsmonumenter på listen: Jelling-monumenterne, Roskilde Domkirke og Kronborg Slot. Hertil kommer desuden Ilulissat Isfjord i Grønland. Fælles kulturarv Formålet med UNESCO s verdensarvsliste er at vække global bevidsthed om vor fælles kulturarv og dermed fremme dens bevaring til glæde for hele menneskeheden og for kommende generationer. Begrundelsen for udnævnelsen af Jelling-monumentet var, at der ikke er et lignende monument i verden, der på så fornem og autentisk vis illustrerer overgangen fra gammel, hedensk religion til kristendommen, og at monumenterne samtidigt er kædet sammen med dannelsen af det danske rige som én nation. Fig 1 / Runestenene, kirken og højene. Fig 1 / The rune stones, the church and the mounds. Den længste skibssætning i Norden Jelling-monumenterne er et af danmarkshistoriens fornemmeste. De består af de to største høje i landet, to runesten og kirken mellem højene. Siden 2005 har nye udgravninger udvidet monumentet med en formodet skibssætning på cirka 360 meters længde fire gange så lang som den hidtil længste skibssætning i Norden samt en palisade, der har omkranset et areal på cirka 12 ½ hektar, svarende til 19 fodboldbaner. Nordhøjen er midtpunktet for både skibssætningen og den nye palisade, så hele dette imponerende monument hænger sammen og danner en helhed\n7 Runestenene og deres bevaring På de to runesten i Jelling skriver Gorm den Gamle om sin kone Thyra på den lille, og på den store runesten skriver deres søn Harald om sine egne bedrifter. Mange har senere gjort sig anstrengelser for at beskytte stenene mod det barske, jyske vejr. Bedst kendt i hele Jelling-monumentet er de to runesten. Den lille sten er Kong Gorms mindesten over hans Dronning Thyra. Den bærer i lodrette bånd sådan som det var normalt på tidens runesten denne indskrift: Gorm konge gjorde disse kumler (dette mindesmærke) efter Thyra sin kone, Danmarks pryd. Det er første gang, vi finder ordet Danmark nedfældet på dansk grund. Derfor kan man også kalde den lille runesten for Danmarks navneattest. Kong Gorms runesten er fra cirka år 950. Fig 2 // Den lille runesten med forsiden. Fig 2 // The small rune stone from the front. Fig 3 // Den lille runesten med bagsiden. Fig 3 // The small rune stone from the back // fig. 2 // fig. 3\n8 Fig 5 // Den store runesten med det store dyr. Fig 5 // The large rune stone with the large animal. Fig 4 // Den store runesten med tekstsiden. Fig 4 // The large rune stone with text. Fig 6 // Den store runesten med Kristusfiguren. Fig 6 // The large rune stone with the Christ figure. Jelling-monumenterne // Runestenene og deres bevaring Haralds sten Den store runesten er Kong Harald Blåtands flot udsmykkede mindesten over forældrene Gorm og Thyra og ikke mindst over hans egne bedrifter. Den bærer denne indskrift: Harald konge bød gøre disse kumler efter Gorm sin fader og Thyra sin moder, den Harald, som vandt sig hele Danmark og Norge og gjorde danerne kristne. Med inskriptionen blev den officielle overgang fra hedenskab til kristendom formaliseret muligvis som en replik til den sydlige nabo, det ottonske imperium, om, at et eventuelt angreb på det danske territorium ikke kunne begrundes som et kristent korstog mod hedninge. Et nybrud Den store runesten har sikkert været malet i stærke farver. Runestenen repræsenterer med sin reliefteknik, sin indskrift og billedfremstilling et nybrud i forhold til tidligere runesten i Norden. Runestenen har tre sider: en tekstside med inskription i vandrette linjer, en billedside, der forestiller et stort dyr i kamp med en slange, hvor der står og Norge. På den tredje side findes Kristus med korsglorie omgivet af båndslyng og med en vandret tekstlinje under: - og gjorde danerne kristne. Ældste billede af Kristus Indskriftens runer er i modsætning til de fleste runeindskrifter på sten anbragt i vandrette linjer som i et latinsk, kristent manuskript, og de to billedsider minder påfaldende om opslaget i en bog. Menneskefiguren med vidt åbne øjne og udstrakte arme er den ældst kendte fremstilling i Norden af Kristus på korset. Med indskriften og gjorde danerne kristne blev den danske konges officielle accept af kristendommen markeret. Derfor kaldes stenen også Danmarks dåbsattest. Kong Harald Blåtands store runesten er fra cirka år // fig. 4 // fig. 5 // fig. 6\n9 Jelling-monumenterne // Runestenene og deres bevaring Først kendt, siden glemt Dengang runestenene og de to store høje var et nyt, stort monument, vidste alle, hvorfor højene var blevet opført, og hvorfor kongerne Gorm og Harald omkring år 950 og 965 havde rejst de to runesten i Jelling, men derefter svandt erindringen ind. Først omkring år 1185 satte Sven Aggesen og siden Saxo, omkring år 1200, højene i Jelling ind i historieskrivningen, men runestenene er ikke nævnt. Fig 8 / Området mellem runestenene blev oplagsplads for byggematerialer i vinteren Fig 8 / During the winter of , the area between the two rune stones became storage space for building materials. Fig 9 / Overdækningen i 1980 af runestenene i Jelling. Op gennem middelalderen er der berettet meget lidt om Jelling og intet om de to runesten. Først i 1580 erne, hvor der blev anlagt en kongevej mellem Koldinghus og Skanderborghus, og da der samtidig blomstrede en interesse for fortiden, blev man opmærksom på runestene. I 1586 gav Kong Frederik II den opgave til lensmanden på Koldinghus, Caspar Markdanner, at opgraffue den Steen på Kirchegaarden som staar her uden for Kirchedørren. Sådan kom Kong Haralds store runesten igen til ære og værdighed. Står på samme sted I forbindelse med forarbejdet til opsætningen af de nye afskærmninger over den store runesten i maj 2011 blev både runestenens oprindelige standflade i 965 og Caspar Markdanners nye fundament fra 1586 påvist. Sådan kan vi igen dokumentere, at runestenen i dag står på det sted, hvor den blev rejst for mere end 1000 år siden. Den lille runestens oprindelige placering kender vi derimod ikke. I et håndskrift fra cirka 1600 bliver det nævnt, at den lille runesten lå ved kirkedøren, hvor den blev brugt som bænk. Man har konstateret, at den lille runesten blev anbragt på sin nuværende plads mellem 1627 og Fig 7 / Sognefoged Chresten Sørensens forslag fra 1823 til overdækning af de to runesten. Fig 7 / The Parish Counsellor Chresten Sørensen s proposal from 1823 for covering the two rune stones. Brug for beskyttelse Allerede i 1823 skrev sognefogeden i Jelling, Chresten Sørensen, til amtmanden i Vejle og foreslog, sammen med en tegning, at der blev opført et trekantet, spidst tag af tegl for at beskytte den store runesten mod regn og slud, da der foroven i stenen fandtes en gammel, stor revne. Da der ikke eksisterer yderligere oplysninger om dette initiativ, er det næppe blevet gennemført. Siden kan man i arkivet på Nationalmuseet følge en diskussion om, hvad man kunne gøre ved revnerne, først og fremmest på den store runesten. Flere gange har man forsøgt at tætne revnerne med forskellige former for kit og lignende. Fig 9 / The covering in 1980 of the rune stones in Jelling. Man begyndte med en lærredspose Siden de store udgravninger, som Nationalmuseet foretog i Jelling i , har forskellige myndigheder vurderet, at de to runesten i Jelling var i en kritisk tilstand med afskalninger og revnedannelse. I 1942 blev der fremstillet en lærredspose, der om vinteren blev snøret rundt om stenene, efter at stenene var blevet omviklet med halm. Efter 15 år var lærredsposen formodentligt slidt, og der syntes ikke at være gjort yderligere tiltag. En ny hat I 1975 diskuterede man igen, at særligt den store runesten var ved at forvitre og revne. Det blev besluttet, at runestenene skulle overdækkes, og der blev fremstillet en trekantet pyramideoverdækning, som blev sat hen over stenene om vinteren. Denne overdækning blev kun brugt i nogle år, da den nye hat gjorde det svært at opleve 16 17\n10 Jelling-monumenterne // Runestenene og deres bevaring runestenene, og den var risikabel for runestenene at opsætte og nedtage hvert år. 3D-scanning af de gamle sten I de følgende år var der en stigende bekymring for runestenenes tilstand. I 2003 bad Haderslev Stift derfor Nationalmuseets Bevaringsafdeling om at udarbejde et undersøgelsesprogram for at sikre runestenenes fremtidige bevaring. Med en generøs bevilling fra Velux Fonden og efter godkendelse i Kulturarvsstyrelsen gennemførte Nationalmuseet i samarbejde med Jelling Menighedsråd undersøgelsen i I undersøgelsen blev en ny teknologi i form af 3D-lysscanning anvendt for at dokumentere stenenes nuværende fysiske udstrækning i tre dimensioner, og i 2007 blev begge runesten 3D-lysscannet. Nationalmuseet har siden 1984 haft kopier af begge runesten, og det var derfor muligt også at lysscanne kopierne og derved få en 3D-lyscanning af runestenenes tilstand tilbage i Undersøgelsen afslørede desværre, at der var sket tab på begge runesten siden Hulrum og sprængninger Undersøgelsen afslørede, at der på begge sten var sprængninger og områder med hulrum inde i stenene. Områder med hulrum er særligt foruroligende, da hulrum er første skridt mod afsprængninger, ikke mindst hvis vand trænger ind og fryser. Fig 10 / Lysscanning af den store runesten. Fig 10 / Light scanning of the large rune stone. Den samlede overflade på den store runesten er cirka 12 m 2, her blev der konstateret afsprængninger på i alt cirka 1,6 m 2 af stenens samlede overflade. Også på den store runesten blev der konstateret områder med hulrum under cirka 270 cm 2 af den udsmykkede overflade. Især blev et område på tekstsiden vurderet til at være i fare for afskalning i løbet af en kortere årrække, da det blev konstateret, at et mindre område her allerede var forsvundet siden Fig 11 / I februar 2011 blev den store runesten i Jelling graffitimalet med grøn maling. Malingen er nu fjernet. Fig 11 / In February the large rune stone was daubed with green graffiti paint. The paint has now been removed. Fig 12 / Skader på den lille runestens forside. Grøn angiver revner, blå afsprængninger, rød hulrum. Fig 12 / Damages to the front of the small rune stone. Green indicates cracks, blue blown-off spallings and red cavities. Fig 13 / Skader på den store runestens tekstside. Grøn angiver revner, blå afsprængninger og rød hulrum. Fig 13 / Damages to the large rune stone s text side. Green indicates cracks, blue blown-off spallings and red cavities. På den lille runesten blev der konstateret et cirka 1500 cm 2 stort hulrum, som omfatter store dele af stenens indskriftsbånd. Man konstaterede, at også her var et mindre område forsvundet siden Omkring hulrummet kunne man også se tre større områder med afsprængninger, hvor den tilhuggede overflade allerede var gået tabt. Stenene måtte under kontrolleret klima De to runestens tilstand var yderst kritisk. Efter en dialog med UNESCO s verdensarvscenter i Paris besluttede Kulturarvsstyrelsen, at runestenene i fremtiden skulle stå i et kontrolleret klima. Man ville undgå påvirkning af fugt (regn, sne, tåge, kondens) og frost samt risiko for fysiske skader 18 19\n11 Jelling-monumenterne // Runestenene og deres bevaring Fig 14 / Afskærmningerne af runestenene som de fremgik af forslaget. Fig 14 / The shielding screens of the rune stones as depicted in the proposition. for at forhindre yderligere revnedannelser i stenene og afstødning af inskription og billedflade. Da den store runesten i dag står det samme sted, som da den blev rejst for mere end 1000 år siden, var det vigtigt at skabe et kontrolleret klima omkring runestenene, uden at de blev flyttet, så man bevarede autenticiteten i det samlede monument i Jelling. Idékonkurrence udskrevet På det grundlag udskrev Kulturarvsstyrelsen med Akademisk Arkitektforening som konkurrencerådgiver en åben idékonkurrence om at komme med forslag til udformning af en klimastyret bygning/ afskærmning af stenene. Afskærmningen skulle udføres, så den tog hensyn til stedets helt særlige status og til en fortsat brug af kirken og kirkegården, så man undgik, at stenene blev nedbrudt, men også så de besøgende fortsat havde mulighed for at se stenene. Parterne bag idékonkurrencen efterlyste løsninger på et højt kunstnerisk, arkitektonisk, landskabeligt og funktionelt niveau. Bestemt ikke nogen let opgave. Også udlandet bød ind Der indkom 157 forslag, heraf en del fra udlandet. De indkomne forslag spændte meget vidt og viste med al tydelighed, at der ikke var nogen selvindlysende svar på opgaven. De mindst indgribende af de indkomne forslag lagde varmetråde i jorden under stenene, det mest omfattende foreslog hele monumentområdet og dele af Jelling by overdækket med en kæmpestor kuppel! Imellem disse yderpunkter var mange forslag montreløsninger, pavillonløsninger, mobile installationer og tårne. Dommerkomiteen valgte enstemmigt et forslag fra NOBEL arkitekter til førstepræmie. Sammenfattende fandt dommerkomiteen, at forslaget havde fundet frem til en arkitektonisk hovedidé, der med ro og værdighed etablerede et samspil mellem hovedformens enkelthed og aksiale fasthed, den lette dynamik, som blev skabt i rummet foran våbenhuset og endelig den fornemme stoflighed og detaljering, der blev lagt op til. Med en donation fra Velux Fonden og en ekstra bevilling fra Kulturministeriet er projektet realiseret i Fig 15 / De færdige afskærmninger af runestenene. Man kan se stenene fra alle sider. Fig 15 / The completed shielding screens of the rune stones. Today one can see the stones from all sides\n12 Arkæologiske undersøgelser gennem tiderne I 400 år har man lavet udgravninger i Jelling. Man begyndte at lede under højene og kirken, og andre fund viser, at der har boet aristokrati allerede før, Jelling-monumenterne blev opført. For 400 år siden begyndte interessen for og undersøgelserne af monumenterne i Jelling. I 1586 rejste Frederiks II s lensmand på Koldinghus, Caspar Markdanner, den store runesten op, så den igen kom til ære og værdighed. Samtidig blev der opsat en tavle i kirken, der berømmede Markdanners indsats sammen med en forklarende tekst til runestenen og en tolkning af indskriften. Få år efter, i 1591, fik Henrik Rantzau, der var statholder i hertugdømmerne, fremstillet et kobberstik af mindesmærkerne i Jelling - det ældst kendte billede af monumenterne. I 1704 blev de første udgravninger foretaget i Nordhøjen, foranlediget af Frederik IV. I 1820 fandt lokale bønder et gravkammer i Nordhøjen, og året efter blev der gravet på Frederiks VI s bekostning. Frederik VII, der var meget arkæologisk interesseret, foretog omfattende undersøgelser i Fig 16 / Rantzaus prospekt fra Fig 16 / Rantzau s prospectus from Fig 17 / Plan over endeel af Jellinge Bye optaget i Anledning af Gravhøyenes Undersøgelse Udarbejdet i Fig 17 / Plan of a part of Jelling Town, drawn up in connection with an investigation of the burial mounds. Drawn up in Beskyttet mod tyskerne Under besættelsen i blev Jelling et nationalt symbol. Blandt andet for at undgå, at besættelsesmagten skulle forgribe sig på højene, iværksatte Nationalmuseet omfattende udgravninger i begge høje i 1941 og Det blev de største højudgravninger i Skandinavien. I 1947 og 1948 og i 1951 fortsatte Nationalmuseet udgravningerne inde i selve kirken. Her fandt man nogle nedgravninger til stolper og lerlag fra et formodet gulv, der blev tolket som resterne af et gudehov, en hedensk helligdom. Direkte over denne bygning var der flere huller efter nedgravede stolper, rester af brændt gulvlag og store sten, man mente stammede fra en stavkirke. Flere træbygninger I 1964 og 1965 blev der foretaget større fladeudgravninger omkring Nordhøjen for at undersøge forskellige teorier om forløbet af de to rækker store sten, der var fundet ved udgravningen af Sydhøjen i I forbindelse med en omfattende istandsættelse af kirkebygningen i foretog man de næste udgravninger inde i kirken, hvor sporene af flere bygninger blev afdækket. Den ældre tolkning af et hedensk gudehov og den efterfølgende stavkirke blev revideret. Stolpesporerne i kirken blev nu tolket som tre trækirker, der havde afløst hinanden. Spor fra tidligere aristokrati De hidtidige udgravninger i Jelling havde udelukkende været koncentreret omkring kirken og højene. Først i 1986 afslørede undersøgelser, i forbindelse med et nybyggeri syd for Jelling, sporene af en bebyggel\n13 Jelling-monumenterne // Arkæologiske undersøgelser gennem tiderne se og fundet af en samtidig ryttergrav med en lokal stormand fra den ældre jernalder, år efter Kristi fødsel. Jelling havde altså også tidligere været hjemsted for et vist aristokrati. Disse fund resulterede i, at Vejle Museum derefter gennemførte arkæologiske forundersøgelser ved alle kommende anlægsarbejder i Jelling for at finde bebyggelserne fra jernalder og vikingetid. Der er fra 1986 og frem til i dag foretaget omfattende udgravninger syd for Jelling by og i den sydlige del af det nuværende Jelling. Resultatet blev, at man nu på arealet syd for det nuværende Jelling kan tegne et billede af en kontinuerlig bebyggelse fra århundredet før Kristi fødsel og helt frem til tiden umiddelbart før og delvist samtidigt med den ældre del af monumentet i Jelling. Et 50 meter langt hus På en af bebyggelserne fra cirka år , der i 2005 blev undersøgt forud for opførelsen af et parcelhuskvarter, blev der udgravet et 50 meter langt hus og en tilhørende gravplads med blandt andet Fig 18 / Guldmønt fra 600-årene, fundet i Jelling i Fig 18 / Gold coin from the 7th century, found in Jelling in rige kvindegrave. I de nye fund af de ældre bebyggelser i Jelling begynder der at dukke aristokratiske tendenser frem i det arkæologiske materiale, der er ældre end de kongelige monumenter i Jelling. Fund af huse syd for monumenterne Bebyggelsen fra århundredet før Kristi fødsel lå omkring 1000 meter syd for Jellinghøjene. Over de kommende tusind år har man ganske gradvist flyttet bebyggelserne op mod det højeste sted i Jelling, hvor man i anden halvdel af 900-tallet opførte landets to største høje, der blev til Jelling-monumenterne. I dag kender man også enkelte huse, der kan spores til ældre vikingetid, dvs. fra 800- og især fra første halvdel af 900-tallet. Husene viser, at der også har været bebyggelse i ældre vikingetid i Jelling, formodentligt i området syd og øst for monumenterne. Der er i de senere år også fundet enkelte huse, der er yngre end monumenterne og altså fra sen vikingetid; det vil sige fra første halvdel af 1000-tallet. Disse huse er fundet nord og øst for monumenterne. I Jellings centrum er det ikke muligt at foretage større arkæologiske udgravninger, selv om der ved nedrivninger og andre aktiviteter alligevel byder sig visse muligheder. Området nord for højene og kirken ligger derimod stadig hen i dyrket mark. To amatørarkæologer, der arbejder sammen med Vejle Museum, havde i afsøgt marken nordøst for kirkegården og havde her fundet forskellige bemærkelsesværdige metalgenstande fra den sene del af jernalderen og fra vikingetiden. Sten fra skibssætning Derefter blev der foretaget en overfladeundersøgelse med et magnetometer, der kan registrere små forskelle i jordlagenes magnetiske egenskaber og give et indtryk Fig 19 / Udsnit af opmåling med magnetometer. Skala 1:400 Fig 19 / Extract of measuring with magnetometer. Scale 1:400 af, hvad der gemmer sig under mulden. Nord for højene var der markante udslag, så her blev de første søgegrøfter gravet i De afslørede en gruppe store sten, op til 1 ½ - 2 meter lange, af samme størrelse og form som nogle af de sten, der fandtes i 1941 under Sydhøjen, og som senere er tolket som en stor skibssætning. De nyfundne sten stod ikke på deres oprindelige plads, men lå i nogle store huller i undergrunden. Det er den almindelige måde at komme af med store sten, der ligger i vejen for dyrkningen. Fund af tegl i huller viser, at nedgravningerne er foretaget længe efter vikingetiden. De fundne sten kunne være nordenden af en omkring 360 meter lang skibssætning\n14 Jelling-monumenterne // Arkæologiske undersøgelser gennem tiderne Palisade 10 meter Muligt stenhul Indgang Sten Hovedakse Stenspor Dybt stolpehul Nedgravning Trelleborghus Et slags stolpehus og et palisadehegn Der var flere overraskelser. Der blev fundet nedgravninger til stolper til et hus med en form og konstruktion, der er kendt fra vikingetidens ringborge, Fyrkat og Aggersborg i det nordlige Jylland og Trelleborg på Sjælland, deraf navnet Trelleborghuse. Huset i Jelling måtte være fra engang i anden halvdel af 900-tallet. Men ikke nok med det; der fandtes også et meget kraftigt stolpebygget palisadehegn, der kunne følges meget langt i en lige linje. Ambitiøse undersøgelser iværksat Vejle Museums undersøgelser i havde åbnet et helt nyt kapitel i Jelling-forskningens lange historie. Dette blev begyndelsen til en større målrettet arkæologisk aktivitet. Med en bevilling fra Bikubenfonden kunne Nationalmuseet iværksætte et stort Jellingprojekt i med en bred vifte af projekter, der vil perspektivere vikingetidens forskellige aspekter med relation til Jelling. I et samarbejde mellem Nationalmuseet, Vejle Museum og Århus Universitet tog Jellingprojektet for alvor fat på udgravningen af de anlæg, der var dukket frem i 2006 og Undersøgelserne afslørede spor af en rhombeformet palisade og her inden for flere samtidige bygninger. Samtidigt blev der foretaget mindre udgravninger ind i siden af både Nord- og Sydhøjen, og i samarbejde med Institut for Geologi og Geografi ved Københavns Universitet blev der foretaget en række boringer med udtagning af prøver i begge høje. Arkæologisk gennembrud De foreløbige resultater af de nye udgravninger i Jelling har betydet et arkæologisk gennembrud i udforskningen af Jelling. I dag er opfattelsen af anlæggets historie og funktion fundamentalt anderledes end for blot nogle år siden. Fig 20 / Opmåling af de nyfundne sten, hustomten og palisaden. Fig 20 / Measurement of the newfound stones, the foundation of the house and the house foundation. Fig 21 / Nordøst-hjørnet i den store indhegning. Fig 21 / The northeastern corner of the big enclosure\n15 Fig 23 / Gravkammeret (A) i Nordhøjen (B), Skibssætningen (C), Sydhøjen (D) og den firkantede indhegning (E). Fig 23 / The burial chamber (A) at the North Mound (B), the ship-setting (C), the South Mound (D) and the four-sided enclosure (E). C Gravkammeret A B I vinterhalvåret år 958/959 blev en meget fornem person gravlagt i Nordhøjen i et stort gravkammer af egetræ med puder og silkestof. De kongelige monumenter med højene, skibssætningen og den firkantede indhegning dækkede et område på 12 ½ hektar med en rhombeformet firkant, hvor hver af de fire sider havde en længde på cirka 360 meter. Hele dette store anlæg var anlagt på jomfruelig jord, altså på et areal, hvor der ikke havde været ældre bebyggelse. I centrum af den store skibssætning, som er det samme centrum i den store firkantede palisadeindhegning, var der helt tilbage i 1820 fundet et tømret gravkammer af egetræ. Hen over dette gravkammer blev en gravhøj med en diameter på 62 meter og en højde på 8 meter opført, nemlig Nordhøjen. Nordhøjen hører til de største gravhøje i Danmark. I tidligere beskrivelser af dette gravanlæg blev det omtalt, at gravkammeret var bygget ind i en ældre gravhøj fra bronzealderen. Denne opfattelse er tvivlsom i dag. Fineste, kunstneriske håndværk Gravkammeret var 6,77 meter langt, 2,60 meter bredt og 1,46 meter højt, rejst som en stavbygning, med vægge af 35 cm brede egetræsstolper, placeret helt tæt sammen. Loftet var lavet af 24 egestammer lagt på tværs af kammeret. Gulv, vægge og loft har formodentligt været beklædt med tynde brædder på indersiden. Oplysningerne om dette gravkammer er i dag meget mangelfulde, men byggeteknisk stod gravkammeret utvivlsomt mål med sit betydningsfulde indhold med en fornem person og gravens lige så fornemme udstyr, der var af en kunstnerisk og håndværksmæssig kvalitet, som næppe blev overgået Fig 24 / Tværsnit i Nordhøjen og frontperspektiv af gravkammeret. Udført i D Fig 24 / Cross section of the North Mound and front perspective of the burial chamber. Drawn up in E i samtiden. Dendrokronologiske undersøgelser af det bevarede træ fra gravkammeret viser, at dette træ er fældet mellem oktober år 958 og april år 959. Denne fornemme begravelse blev altså foretaget i vinterhalvåret år 958/959. Fig 22 / Da man fandt gravkammeret. Akvarel udført i Fig 22 / When the burial chamber was found. Watercolor from\n16 Fig 25 / Røntgenoptagelser af tværsnit af egetræ fra Nordhøjen. Fig 25 / Radiography of cross section of oak tree from the North Mound. En brønd på toppen af højen På det ældste stik af Jelling-monumenterne fra 1591 ser man på toppen af Nordhøjen en kilde, som beskrives således: En helt ned til bunden stensat brønd, fra hvilken de omboende folk dagligt henter vand. I april 1820 var denne kilde tørret ud, og landsbyens bønder gravede nu for at lede efter vand dybere nede. I en betydelig dybde traf man på store egebjælker, og gennem en snæver åbning kunne man komme ind i trækammeret, der delvist var fyldt med nedskredet jord. Indbrud i gravhøjen Da man fandt gravkammeret i 1820, stod det klart, at man ikke var de første, som var trængt ind i det efter gravlæggelsen. Der havde tidligere været indbrud, som en gennembrydning i loftet viste tegn på. Man fandt da heller ingen spor af den gravsatte; gravgodset lå dels spredt inde i kammeret, dels i jorden over selve kammeret. De fundne dele af gravgodset viste et meget fornemt udstyr med flere dele af forskellige møbler, blandt andet rigt profilerede vanger af egetræ fra en båre eller seng. Andre dele giver en formodning om kister eller skrin i gravkammeret. Der er fundet fjer og dun fra lappedykkere fra fyldet i en pude eller hynde og dele af purpurfarvet silkestof. Hertil blev der fundet flere brudstykker af billedskærerarbejder, der var malet på begge sider i farverne rød, gul, sort og formodentligt hvid. Særligt skal fremhæves et lille bæger af sølv samt flere fragmenter af andre guld- og sølvsmedearbejder. Det lille sølvbæger er et 4,3 cm højt drikkebæger, som er udsmykket med dyrefigurer. Bægeret er indlagt med niello og har haft forgyldte detaljer og forgyldt inderside. Dette lille sølvbæger har givet navn til en af vikingetidens stilarter, jellingstilen, der sandsynligvis opstod kort før år 900 og blomstrede til lidt ind i anden halvdel af 900-tallet. Dendrokronologi. Hvert år bliver et egetræ en årring tykkere, og antallet af ringe er lig med træets alder. Bredden af de enkelte årringe afspejler træernes vilkår fra maj til august. Ved at sammenligne årringenes mønster med en grundkurve for vækststedet, kan man nå frem til det præcise årstal for den yngste årring og dermed træets fældningsår. Dendrochronology. Each year an oak tree becomes a year ring thicker and the number of rings equals the tree s age. The width of each of the year rings reflects the trees condition from May to August. By comparing the pattern of the year rings with a basic curve for the growth area it is possible to reach the exact year of the youngest year ring and thereby the year of the fell\n17 Jelling-monumenterne // Gravkammeret Fig 26 / Det lille sølvbæger i fem optagelser, der tilsammen viser bægerets udsmykning. Fig 26 / The small silver cup in five shots which together show the cup s ornamentation. Fig 28 / Foto og skitse af billedskærerarbejde med en mandsfigur. Fig 27 / Hjørne af bemalet billedskærerarbejde, set fra begge sider. Fig 28 / Photo and sketch of carving work of a male figure. Fig 27 / Corner of painted carving work, seen from both sides. Fig 29 / Sammenhæng mellem ramme og billedskærerarbejder. Fig 29 / Connection between frame and carving works\n18 Fig 32 / Sydhøjen med den ene række af store sten. Skibssætningen Fig 32 / The South Mound with one of the rows of large stones. Fig 30 / Opgravning af en stor sten fra et gravsted på Jelling Kirkegård. Fig 30 / The digging up of a large stone from a burial site at Jelling Churchyard. som centrum. Men sikre spor efter de store sten i en mulig meget stor skibssætning blev ikke fundet ved den lejlighed. Kampesten fra skibssætning Tegneren Søren Abildgaard besøgte i 1771 Jelling, og i sin dagbog fra den 11. juli 1771 skriver han: Paa den østlige Side af Dronningens Høi (Nordhøjen) i Lars Sognefogeds Tofte, hvor der ligge nogle store Kampesten i en Rad fra Syden til Norden Siden begyndelsen af 1700-tallet havde det i Jelling været kendt, at der fandtes store kampesten på kirkegården mellem kirken og Sydhøjen. Mange store sten er i årenes løb blevet løftet op og fjernet ved anlæggelsen af nye gravsteder. Ved besøg i Nationalmuseets righoldige arkiv og udstyret med et kirkegårdskort og en gravstensprotokol lykkedes det Steen Wulff Andersen fra Vejle Museum at stedfæste de fleste af iagttagelserne og få dem tegnet ind på et kort. Sammen med oplysningerne af endnu ældre stenfund var der her et interessant sammenfald mellem de registrerede sten og konturerne i den postulerede skibssætning. sten fandt man også andre anlæg, der måtte høre til stenene. Særligt bemærkelsesværdigt var tre nedgravede huller efter stolper og et stenspor, hvor der har stået endnu en stor sten. Disse tre nedgravninger til stolper og stensporet var placeret på hovedaksen gennem Jelling-monumenterne; den hovedakse, der går gennem midtpunktet af Sydhøjen, midtpunktet af gravkammeret og dermed Nordhøjen samt midt gennem den store runesten, der jo står på sin oprindelige plads. Med gravkammeret i Nordhøjen som centrum blev der opført en skibssætning, hvor store kampesten dannede omridset af et skib. Da man i 1941 gennemførte en stor udgravning helt ned til bunden af Sydhøjen, opdagede man på den oprindelige markoverflade to rækker af store sten, hvor nogle sten endnu stod oprejst, og andre sten var væltede, men her havde stået to stenrækker, der mod syd snævrede sammen. Formodentlig en skibssætning Nye opmålinger og en supplerende udgravning af Knud Krogh i 1992 har vist, at stenrækkerne er svagt buede og altså formodentligt dannede en skibssætning. Fig 31 / Den 17. juni 1964 bragte Vejle Amts Folkeblad denne skitse, som først nu kan underbygges. Fig 31 / On June 17th 1964, Vejle Amts Folkeblad published this sketch which can only now be substantiated. I 1964 havde Nationalmuseet gravet på både vest- og østsiden af Nordhøjen for at undersøge, om skibssætningen var en kæmpeskibssætning, der havde Nordhøjen Tre nedgravede huller Ved udgravningen af de nedgravede sten i 2006 fandt man ud af, at stenene var gravet ned i nyere tid. Ud over de otte nedgravede Fig 33 / Sammenfatning af de forskellige oplysninger om store sten i Jelling. Usikre oplysninger er angivet med en cirkel. Den grå tone viser omridset af den formodede skibssætnings sydlige halvdel. Fig 33 / Summary of the various pieces of information on large stones in Jelling. Uncertain information is marked by a circle. The grey tone indicates the outline of the assumed ship-setting s southern half\n19 Fig 34 / Den hele skibssætning med markering af samtlige fundne sten. Fig 34 / The entire ship-setting with marking of all found stones. Jelling-monumenterne // Skibssætningen Nordenden af skibssætningen Man har efterfølgende gravet for at undersøge, om en tilsvarende stolpe også havde stået i sydspidsen. Her havde nyere nedgravninger desværre gennemrodet hele området. De nyfundne sten i nordenden var ligesådan nedgravet symmetrisk omkring hovedaksen gennem monumenterne. Der er sådan flere forhold, som sandsynliggør en sammenhæng mellem de nyfundne sten mod nord og stenene under Sydhøjen. De nedgravede sten, der var blevet fundet i 2006 kunne passende være norddelen af denne kæmpemæssige skibssætning med en længde på omkring 360 meter og en bredde på midten på omkring 80 meter. Der er også gravet i flere omgange nord og øst for Nordhøjen for at finde spor efter stenrækkerne i skibssætningen, men uden held. Senere tids dyrkning kan her have slettet alle spor efter de rejste sten. Indramning af gravkammeret På stenene i rækkerne under Sydhøjen var der bevaret mos- og lavbevoksning, som viser, at skibssætningen har stået frit et stykke tid, før man opførte den store Sydhøj og dermed nedlagde skibssætningen. Det store gravkammer under Nordhøjen er placeret i centrum af skibssætningen. Skibssætninger er altså bygget som en indramning af gravkammeret. Der er i de senere undersøgelser i Jelling taget flere boreprøver også i Nordhøjen for at kunne fastslå, om der har eksisteret en ældre gravhøj som udgangspunkt for Nordhøjen, som man har tolket forholdene siden udgravningerne i 1942, eller om den ældre høj indgår i en samlet opførelse af Nordhøjen. Her må vi vente på de igangværende analyser af jordprøverne fra Nordhøjen. Dronning Thyras høj Gravkammerets størrelse og indhold viser, at det må være en kongelig person, der her er begravet. Gravkammeret og skibssætningen udgør her et samlet monument, der må knyttes til kongen Gorm den Gamle. Kong Gorm har sat den lille runesten over sin Dronning Thyra. Desværre ved vi ikke, hvor denne runesten har stået. Måske har runestenen haft en tilknytning til skibssætningen og gravanlægget i Nordhøjen, som i folkemunde igennem århundreder er blevet kaldt Dronning Thyras Høj. Fig 35 / Skibssætningen med Nordhøjen med både den indre, mindre gravhøj og den større gravhøj. Fig 35 / The ship-setting with the North Mound with the inner smaller burial mound and the larger burial mound\n20 Fig 36 / Opmålingen af 10 meter af palisaden med fundamentsgrøft og aftryk af tætstillede planker og tilhørende støttestolper. 10 meter Fig 36 / The measuring of 10 meters of the palisade with base ditch and imprint of tight-standing planks and uprights. Palisadeindhegningen Fig 38 / Et af de tre huse i udgravningen. Uden om skibssætningen blev der opført en gigantisk palisade, der indrammede et areal på 12 ½ hektar svarende til 19 fodboldbaner. Med udgangspunkt i midten af Nordhøjen, hvor gravkammeret var placeret, blev der anlagt en gigantisk firkantet palisade, der indhegnede et areal på 12 ½ hektar. Der er tale om en indhegning, hvor de fire sidelængder varierer højst nogle få meter, fra cirka 358 meter til cirka 360 meter. Diagonalerne i denne firkantede indhegning krydser i en nærmest ret vinkel centrum og graven i Nordhøjen. Det firkantede areal har en rhombeformet grundplan, hvis to sider næsten er parallelle med hovedaksen gennem skibssætningen. Palisadeindhegningen indrammer den store skibssætning. Den store palisade har i alt været mere end 1400 meter lang. Udgravninger i mark og by Det nordøstlige hjørne ligger i dyrket mark. Derfor har det været muligt her at foretage en næsten total udgravning af dette område med en afdækning af fundamentsgrøften til palisaden over en strækning på omkring 280 meter. Kun i nordsiden er der fundet en 2 meter bred indgang i palisaden, men det er næppe den eneste indgang til det 12 ½ hektar store areal. I de øvrige dele af indhegningen løber den igennem mere eller mindre bebyggede områder i den nuværende Jelling by, så her har det kun været muligt at foretage mindre afdækninger af palisaden. Størst af alle palisader Palisadens konstruktion har bestået af en tæt række af lodret tømmer, hvor hver stolpe har et tværsnit på 15 x 35 cm. Stolperne var gravet indtil 1,20 meter ned under den oprindelige terrænflade, hvilket antyder en palisadehøjde på omkring 3 meter. På begge sider af palisaden stod der med jævne mellemrum lodrette støttestolper, hvor også langsgående bjælker har bundet konstruktionen sammen. En så kraftig konstruktion af en indhegning kendes ikke fra andre samtidige anlæg i Danmark. Fig 39 / Den firkantede indhegning med tre ens huse. Fig 39 / The four-sided enclosure with three identical houses. Fig 38 / One of the three houses in the excavation. Fig 40 / Grundplan af et af de tre huse med tre særlige indgangsrum. Fig 40 / Ground plan for one of the three houses with three unique entrance rooms. Fig 37 / Lige under muldlaget fandtes palisadegrøften i Jelling, her ved palisadens østlige side. Fig 37 / Right beneath the mould the palisade ditch in Jelling was found, here by the palisade s eastern side. 4 meter 38 39


Tips og tricks til en sjov Halloween | Netto\nTips og tricks til en sjov Halloween\nHalloween har sneget sig ind i de danske hjem og det er da også sjovt med lidt gys og gru i efterårsmørket. Den 31. oktober går det løs, vi giver dig grufulde og gysende ideer til en sjov Halloween-fest.\nPynt op til gru og gys\nIngen fest uden festlig oppyntning. Der er intet, der skaber den rette stemning som spindelvæv, edderkopper og blafrende stearinlys.\nSkifter pærerne ud i huset med farvede pærer, som skaber en dunkel og mere uhyggelig stemning.\nDraper kunstige edderkoppespind fra billedrammer og lamper\nHæng flagremus ned fra loftet, Du kan enten købe dem færdig eller klippe dem ud i sort pap\nEdderkopper der kravler rundt på bordene kan du evt. selv lave med kastanjer, hvor du stikker tændstikker i som ben\nHusk mange stearinlys, sæt dem i græskar eller i glas, Så de kaster lange skygger.\nBalloner med et hvidt stykke stof over, som hænger ned fra loftet, ligner små spøgelser.\nGennemsigtige engangshandsker fyldt med popkorn som du snører til og hænger i vinduerne ligner knoglehænder\nSjove lege til børnefesten\nLav dit eget græskar\nDet er sjovt at starte en børnefest med, at hver skærer sit eget græskarhoved du. Vælg nogle lidt mindre halloween-græskar, udhul dem evt. på forhånd, så går det lidt hurtigere. Du kan også bruge peberfrugter, roer eller ananas i stedet for græskar.\nVælt spøgelser med græskar\nLav en pyramide af toiletruller, hvor du klistrer eller maler øjne og mund på, så de hvide ruller ligner spøgelser. Brug et lille rundt græskar som ”bowlingbold” til at vælte spøgelserne med.\nLad gæsterne gætte, hvad der gemmer sig i skåle dækket af et klæde. Put snaskede ting som kold havregrød, rå fisk og kildende fjer i. Alt er uhyggeligt, når man ikke kan se hvad man putter fingrene ned i\nUhyggelig mad til alle monstre\nUden mad og drikke duer helte og monstre ikke, men det skal selvfølgelig være mad af den rette grufulde slags.\nServer rød sodavand eller saft i halv-liter flasker, hvor du har sat hvide labels på, som viser navn på blodtype og hvor blodet stammer fra, f.eks. Varulv, blodtype XY+\nBag fingertykke brødstænger og læg en smuttet mandel i den ene ende, så det ligner, at brødet er en finger med en negl på. Lav ridser i brødet, så det ligner knoer.\nSæt små skumfiduser, du har dryppet karamelsovs på, og sæt dem på pinde. Det ligner vatpinde med ørevoks, lige til at spise.\nServer pasta kogt i vand tilsat frugtfarve så den er uhyggelig monsterblå eller -grøn og server selvfølgelig blod (ketchup til)\nTilsæt frugtfarve til din dej, hvis du f.eks. bager boller eller pizza. Mad i unormale farver, er sjovt for både børn og voksne.


Quebec-baserede gruppe kan begynde at teste Zika-vaccine på mennesker | Nyheder | 2018\nQuebec-baserede gruppe kan begynde at teste Zika-vaccine på mennesker\nFoto, Andre Penner / Associated Press.\nEt Quebec City-baseret forskerhold har modtaget det grønne lys for at begynde at teste en Zika-vaccine på mennesker i samarbejde med amerikanske partnere.\nForskerne baseret på Universite Laval er den første i Canada, der er autoriseret af Health Canada og USAs Fødevare- og Narkotikastyrelse til at gennemføre kliniske tests. Universitetet er en af tre steder, der håber at begynde at teste en vaccine til mygebørnevirussen i de næste par dage. Den første fase af undersøgelsen indebærer administration af vaccinen til 40 frivillige spredt ud over de tre steder i Quebec City, Miami og Philadelphia. "I fase 1 ser vi kun på sikkerhed og immunogenicitet eller opbygning af immunforsvar, "Gary Kobinger, direktør for Universite Laval's Infectious Disease Research Center, sagde i interview onsdag. "Vi ser på immunrespons hos de frivillige og sammenligner dem med immunresponser, vi har dokumenteret hos dyr, der var beskyttet mod infektionen."\nHoldet søger at rekruttere mellem 10 og 15 raske frivillige for den canadiske del af undersøgelsen . Kobinger sagde, at den DNA-baserede vaccine allerede er blevet testet "udførligt" på celler og dyr som mus, marsvin og primater.\nSelvom de fleste tilfælde af Zika er temmelig milde, har viruset været forbundet med miskarrierer og fødselsdefekter i babyer født til kvinder, der er blevet smittet. Symptomer kan omfatte mild feber, hududslæt, konjunktivit, muskel- og ledsmerter og hovedpine, ifølge Verdenssundhedsorganisationen.\nRelateret: Amerikanske embedsmænd: Jo mere vi ved om Zika, jo skræmmende er det\nGrundlæggeren og Administrerende direktør for Inovio Pharmaceuticals, den Pennsylvania-baserede virksomhed, der fremstiller vaccinen, siger, at han er "meget sikker", vil forsøgene vise gode resultater. Joseph Kim sagde, at 100 procent af de dyreforsøg, der fik vaccinen, viste beskyttelse mod virussen.\nVirksomheden håber at afslutte første fase af test inden for måneder. Den anden fase, som vil teste for beskyttelseseffekter i en større gruppe af frivillige i en endemisk region, som Caribien eller Latinamerika, kunne begynde ved årets ende eller i begyndelsen af 2017.\nKim sagde, at udviklerne har en følelse af haster som Verdenssundhedsorganisationen har projiceret over fire millioner mennesker kunne blive smittet af viruset i disse regioner inden udgangen af 2016. "Vi er parat til at gå så hurtigt som vores lovgivere tillader", fortalte han The Canadian Press.\nHan sagde selskabets teknologi, der bruger uddrag af DNA som en vaccine og ikke kræver nogen del af den aktuelle virus, betyder, at vaccinen kan udvikles fra befrugtning til menneskelig test på under ni måneder.\nKobinger sagde så vidt han ved, at tidslinjen er den korteste han har set for enhver vaccine, der skal udvikles til menneskelig testning. Ikke desto mindre sagde han, at det ville være mindst to til tre år "og kunne være meget længere", før produktet bliver tilgængeligt for offentligheden, da tidslinjen til endelig testning og godkendelse stort set er fastsat af regulatorer.\nSådan bærer du efteråret pastell trend\nRetten til at læse\nDen ultimative springløbsguide\nDit komplette snydeark til NDP-lederskabet\nTing, jeg ikke vil gøre i frugalens navn (mine beskidte små hemmeligheder)\nSeks psykologiske grunde til, at du handler på impulser\nSuper varme vinterjakker - lige i tide til en superkold vinter\nBag scenerne i vores March cover shoot\nFem tricks til at slå vinteren blahs\nHvorfor Paulina Gretzky ikke kan stoppe med at udsætte sig selv\nDe seneste hemmeligheder til lykke\nHvis du elsker hr g af Alan Lightman, tjek disse bøger!\nArcade Fire s Sarah Neufeld på musik, Moksha og Montreal\n13 Måder at tage din garderobe fra arbejdsdag til weekend\nKold madfind: Masser af arvestomater\nVil du gå til en massage i dette kvindes fængsel?\nVeganske Cheesecake! Hvordan laver man den klassiske dessert uden at bruge noget mejeri?\nQuickies: Super sandwicher\nSådan stege du tomater\nOnesie mode trend: Kærlighed eller hader det?\n5 Sweatshirts til at hjælpe dig med at lave dit udseende i sommer\nDit ugentlige horoskop: 16. maj - 23., 2016\nFølg vores stilteam fra modeuge til hyggelige farveløsninger.


Garmin Bike Speed-Cadence Pack - nye ANT+ hastigheds- og kadence-sensorer\nPakke med både den nye speed- og kadence-sensor fra Garmin. Super nem montage uden magneter.\nOBS: Dette en er OEM udgave, dvs. det er en original Garmin Speed og Kadence sensor, men de kommer IKKE i org. emballage, men stadig med trykt dansk manual, 100% ny og med 2 års garanti.\nDe nye speed- og kadence-sensorer fra Garmin gør op med magneter på eger og pedalarm, som hidtil har været måden at gøre det på. De nye sensorer måler hhv. omdrejningerne på hjulet og pedalerne via et indbygget accelerometer i sensorerne. Garmin har dermed taget den nyeste teknologi i anvendelse med de nye sensorer for henholdsvis hastigheds- og kadence-måling til cyklen.\nBEMÆRK: Garmin er efterfølgende kommet med en nyere version af disse sensorer som også understøtter Bluetooth - disse kan du finder via DETTE LINK\nBegge sensorer er ANT+ kompatible og kan udover Garmin Edge cykelcomputere samt mange af Forerunner samt Fenix løbe/multisportsurene også anvendes til andre producenters ure - herunder fx. Suunto Ambit2 serien som også kan anvende ANT+ signalet.\nOBS: Fungere IKKE på Garmin Edge 605/705 og Forerunner 405/410 og 610.\nI modsætning til den gamle kombi-sensor hvor såvel sensor og magneter blev monteret med strips og skruer, er de nye speed- og kadence-sensorer fra Garmin super nemme at flytte fra cykel til cykel med de smarte gummibånd - og har du din cykelcomputer indstillet med fx. en Bike 1 og Bike 2 profil er du kørende på få sekunder efter skiftet.\nSensorerne passer til bl.a:\nUdover ovenstående Garmin produkter vil sensorerne ligeledes kunne bruges til andre ANT+ kompatible cykelcomputere og ure som kan vise hastighed, distance og kadence. Mange har brugt den gamle combo-sensor til fx. Suunto Ambit og Ambit2 serien i mangel af bedre - de nye sensorer er lige til at parre med urene og er klart nemmere at have med at gøre ...uanset om det er til et Garmin produkt eller til et konkurrerende brand med ANT+ kompabilitet.\nCopyright 2019 Pulsure.dk\n1 stk. montagevejledning på dansk\nDu bedømmer:Garmin Bike Speed-Cadence Pack


Ro i soveværelse - livingonabudgetdk\nUanset hvor meget jeg gerne vil det, bliver vores soveværelse nok ikke fyldt op med alt mulig fedt interiør. Jeg kan simpelhen ikke holde det ud. Når jeg skal sove, skal det være koldt, overskuelig, roligt og TOTAL stille ellers kan jeg ikke falde i søvn. Min stakkels kæreste får også nogle gange skældud over at jeg kan høre ham trække vejret;)\nDette smitter utrolig meget af på indretningen af rummet og det er egentlig en smule kedeligt. Derfor prøver jeg at få nogle enkelte fine ting ind, som også gør rummet værd at være i. Jeg er ret vild med vores sengeborde, som faktisk er æblekasserne fra dette indlæg. Jeg kan godt lide det rå look som de tilfører soveværelset. Hvis man er hurtig kan man stadig finde æblekasserne billigt i nogle super- og byggemarkeder. Desuden kan mit nye tæppet fra Normann Copenhagen også sagtens bruges på sengen som et ekstra sengetæppe – jeg synes faktisk det er meget fint.\nIndlægget er sponsoreret af Normann Copenhagen\n6 kommentarer til “Ro i soveværelse”\ndecember 26, 2015 kl. 7:46 pm\nSidder og læser på din super fine blog. Rigtig mange spændende opslag. Må jeg spørge hvor standerlampen i dette opslag er fra?\ndecember 26, 2015 kl. 8:59 pm\nMange tak for din ros, Trine Det kan du tro! Den er fra Netto☺\nseptember 11, 2015 kl. 8:57 pm\nSå fint og overskueligt! Kan bare ikke finde de helt “rigtige” æblekasser, hvor har du set dem henne?\nseptember 12, 2015 kl. 10:38 am\nTror det sidste sted jeg så dem var i SuperBrugsen:) Jem og fix har også haft dem og Fakta…\nseptember 10, 2015 kl. 7:09 pm\nJeg har det virkelig på samme måde! Har prøvet at gøre det lidt hyggeligt derinde, fordi det egentlig altid har været lidt overset, men som du siger, så dur det heller ikke for mig, at der er for meget derinde. Men det er virkelig svært at gøre pænt. Æblekasserne gør virkelig noget godt for rummet Mega fint!\nseptember 11, 2015 kl. 10:59 am\nMange tak, Camilla:) Dejligt at høre at jeg ikke er den eneste!