Stjernetegn | Pettitt.dk | Side 2\nKonkurrence – What’s in a name?\nJeg har på flere fronter fået kritik af navnet Stjernetegn til mit kommende scenarie. Normtalt er jeg meget modvillig til at ændre navn på scenarier, da jeg kører med nogle meget dogmatiske regler for navne på scenarier. Det skal kort sagt være så enkelt præcis og udramatisk som muligt.Det synes jeg fungerer bedst.\nShadywill foregik i byen Shadywill og derfor hed det det, det samme gjaldt Hotel Commodore og Ønskeøen. SystemPerfekt, tja det var det jo. Det samme ville jeg gøre med Stjernetegn. Stjernetegnene er i centrum, derfor er det kun naturligt at det hedder det.\nMen flere har kommenteret på de associationer, der er forbundet med konceptet stjernetegn. Det har en Alt for Damerne følelse over sig, siger de. Jeg synes det er interessant, at det kun er mænd, der har sagt det. Om det er fordi, kun mænd har set og hørt om Stjernetegn, eller fordi, det kun er mænd der tænker det, ved jeg ikke.\nJeg er fristet til at sige det er det sidste og så ignorere det. Ærligt talt, hvis folk ikke kan se ud over de umiddelbare associationer der er til et ord, så vil jeg næsten ikke have dem til at spille mit scenarie. Stjernetegn bliver brugt som et rigtigt fedt redskab, det har intet med den følelse, der ofte er med det.\nMen pointen er, at selv folk, jeg har meget respekt for, har påtalt det, så for første gang er jeg åben for muligheden for at skifte navn. Men til hvad? Jeg vil stadig have at ovenstående dogmer bliver overholdt, og navnet skal stadig fortælle, hvad der er i fokus.\nJeg har sat mig ned og kommet med en række bud, de er herunder. Men jeg modtager også gerne bud. Så derfor konkurrencen: jeg udlover en fadøl af Wintercoats bedste (eller hvis du ikke er til øl eller de ikke er der i år noget tilsvarende) på næste Fastaval, til den som kommer med et nyt bud, som jeg og jer andre synes vil være en god titel til Stjernetegn.\nHar du ikke en ide, så kan du stadig hjælpe, ved at kaste din stemme, på forslagene her under. Jeg stemmer fortsat på Stjernetegn, men jeg er spændt på hvad I siger:\nKan du ikke beslutte dig, så kan du vælge op til tre forskellige. Skriv alternetive forslag og andre kommentare i kommentarfeltet.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke-kategoriseret og tagget Afstemning, Shadyvill den 26. november 2009 af Simon Pettitt.\nMinimalisme – Frihed vs. Forudsigelighed\nI sidste sjælransagende indlæg nævnte jeg ofte ordet: minimalistisk scenarie (ok to ord). Så hvad mener jeg med det? Bemærk dette er min definition, andre vil nok definere det anderledes.\nFor mig at se er mine sidste fire scenarier minimalistiske (Ønskeøen, SystemPerfekt, Stjernetegn og Vandrer.)\nNu kalder jeg dem minimalistiske, jeg har forsøgt at kalde dem andre ting (whiteform, skabelsesrollespil, udviklingsrollespil), men hver gang har den definition mødt modstand både fra mig selv og andre. Så nu kalder jeg dem dette, så må vi se hvor længe det holder.\nSå hvorfor er de minimalistiske? Jo fordi alle fire mangler ting, som jeg anser for normalt indhold i et scenarie. Nemlig:\nEn beskreven baggrund/ramme\nEn mere eller mindre planlagt historie\nI stedet har alle tre scenarier indeholdt redskaber til at skabe disse ting. Der hvor jeg selv synes mine scenarier skiller sig ud fra andre lignende scenarier, er at hvis roller, baggrund eller historie er fraværende, så er det noget, man hovedsaligt skaber inden scenariet starter. I mine scenarier skal det mest skabes og udvikles under scenariet via rollespil.\nJeg formulerede følgende motto for lidt tid siden, for at beskrive, hvorfor SystemPerfekt virkede:\n“Mangel på information er terror mod sindet og ekstasy for fantasien.”\nMen det er på sin vis på spil i alle mine scenarier. Jeg undlader bevist visse informationer.\nMennesker, fordi de er mennesker, vil automatisk forsøge at finde disse informationer, eller finde på forklaringer, der kan dække hullerne.\nDenne drift er utrolig stærk, og den er endnu stærkere, når der er flere mennesker sammen. (Det er jo sådan set sådan religioner opstår: alle skabelsesberetninger, er blot forsøg på at forklare verden omkring en.)\nSå min form for minimalisme er i form af minimal mængde information. Så få informationer som muligt, og så en stak redskaber, som spillerne kan skabe deres egne informationer ud fra. Og ud af dette opstår roller, baggrund og historie.\nKlaus Meier Olsen beskriver det anderledes i Unik, som læsegruppen lige har anmeldt. Her skelner han mellem den arketypiske ramme og den unikke historie. Set på den måde, laver jeg arketypiske rammer, som spillerne kan skabe unikke historier ud fra.\nDet interessante er jo, at det kan man sige om alle scenarier, ja alt rollespil. Det hele er rammer til at skabe en mere eller mindre fri og uforudsigelig historie ud fra. Vandrer ligger i den frie og uforudsigelige ende, så langt som man næsten kan komme. Scenarier som ”Den Spejlvendte Virkelighed” og ”Agerbørn II: Agerlund” (ifølge Morten i hvert fald) ligger i den ufrie strukturerede ende.\nSå Agerlund er et scenarie med en meget stram ramme, meget lidt arketypisk, og derfor er størstedelen af historien forudsigelig, men det er heller ikke der, fokus ligger. Fordelen er, ved at gøre historien forudsigelige, kan spillerne lægge størstedelen af deres indsats et andet sted, nemlig indlevelsen.\nHvorimod Vandrer har en meget løs ramme. Det at man skal gå, er faktisk det eneste, der er givet på forhånd. Dermed er Vandrer utroligt arketypisk. Det jeg kalder minimalistisk, i den forstand, at der er minimal mængde information og ramme. Det der er i stedet, er redskaber, som spillerne kan skabe deres egen unikke roller, baggrund og historie, ud fra.\nKort sagt, tror jeg:\nAlt rollespil, systemer som scenarier, er arketypiske, og ud fra dette skaber spillerne en unik historie.\nMen det sker på følgende akse:\nSvag ramme, stærkt arketypisk <————> Stærk ramme, lidt arketypisk\nFrihed, uforudsigeligt Mindre frihed, forudsigeligt\nAhhh det føltes rart, det er endelig lykkedes mig at lave en nogenlunde beskrivelse af, hvad det er jeg har gjort i mine sidste scenarier. Det er ikke enestående, det er ikke unikt, Det er noget, der er til stede i alt rollespil. Men jeg har brugt det meget bevidst, som en spilfremmende mekanik. Med den indsigt, nærmer jeg mig, det punkt, hvor jeg kan gå videre fra minimalismen, og se hvad den kan bruges til i andre, ikke minimalistiske scenarier.\nDette indlæg blev udgivet i Ønskeøen, Rollespilsteori, SystemPerfekt, Vandrer og tagget Agerbørn, Den Spejlvendte Virkelighed, Frihed, Tvang den 6. november 2009 af Simon Pettitt.\nHør Simon, laver du ikke meget det samme?\nLaver du i virkeligheden ikke bare samme scenarie om og om igen, med enkelte ændringer?\nAltså nogenlunde samme ide: ingen roller, ingen historie, ingen baggrund, og så skal spillerne selv finde på det hele ud fra nogle redskaber du giver dem. Er det ikke at gentage sig selv rigtigt meget?\nDen kritiske del af mig selv har spurgt mig om dette ofte på det sidste. Især efter Vandrer. Det virker som om, at det scenarier er så tæt på det minimalistiske scenarie, man kan komme, uden at aflevere et blankt stykke papir.\nFjern vandringselementet og du har et scenarie, der nok er så frit og indholdsløst, som det kan lade sig gøre (altså på denne måde). Så kort sagt tror jeg, at Vandrer er toppen af min minimalistiske serie. Nu kan jeg ikke trække det længere ud af den tråd. Og får jeg ideer til det, bør jeg nok lade være, eller kun skrive dem for sjov.\nSå hvis jeg skal fortsætte med at skrive scenarier, må jeg i en ny retning. Jeg skal finde et nyt fokus, er nyt område, men samtidig bruge de ting jeg har lært, og lade mig inspirere af de teknikker de minimalistiske scenarier bygger på.\nHvad det så bliver, ved jeg ikke. Måske jeg trænger til en pause, tage et år væk fra at skrive scenarier og fokusere på andre dele af rollespillet, for at se om det kan give nye vinkler at anskue forfatterdelen på.\nMåske er udfordringen at tvinge mig selv til at skrive et scenarie, hvor styrken er de dele jeg har undladt i mine sidste scenarier. Så som roller, historie, baggrund. Jeg har en ide om at det kunne være en interessant, men meget hård øvelse, at skrive et karakterdrevet scenariet. Hvor fokus kommer fra velskrevne gennemarbejdede originale roller. Jeg har jo sådan set ikke har skrevet roller siden Hotel Commodore.\nEller er løsningen at prøve at skrive et scenarie sammen med en anden? For på den måde at tvinge mig selv til at se på scenarier anderledes?\nDet er ikke til at vide, det må tiden vise. Faktum er at nu vil jeg gøre Stjernetegn og Vandrer færdige. Så har jeg endnu et projekt planlagt og derefter uvished. Det bliver spændende.\nDette indlæg blev udgivet i Løse ideer, Om mig og tagget Blank paper, Hotel Commodore, Hotel Commodore, Mig, Minimalisme, Minimalisme, nye ideer, Vandrer, Vandrer den 3. november 2009 af Simon Pettitt.\nLæsegruppen – Unik\nHusk også at læse de andre anmeldelser: Thais Munks, Morten Greis Petersen.\nSiden er der også kommet: Johannes Busteds fanbrev, men gennemtænkte gennemgang af mandens forfatterskab, samt Elias Helfers anmeldelse, som heldigvis afspejler samme holdning til arrogancen som mig.\nDet første der slog mig ved Unik af Klaus Meier Olsen, var sammenfaldene mellem Stjernetegn og Unik. Så det vil naturligvis også påvirke denne anmeldelse. Det har i hvert fald givet mig nye indsigt i mit scenarie, at læse et scenarie, der bruger nogle af de samme redskaber, men i en meget anderledes ramme. Men nu må vi se, disse anmeldelser er skrevet fuldstændig fra hoften, så hvor vi ender ved jeg sjældent.\n(I øvrigt interessant at se på forskellen mellem min stil og Elias Helfers. Han har en meget struktureret tilgang, og ved, hvad han vil med den enkelte anmeldelse. Hvor jeg mere skriver, hvad der falder mig ind. Jeg vil mene at Eliases tilgang er bedst, da man som læser er sikker på at få noget ud af det, hvor jeg er lidt mere personlig ramblen, (men han underviser også i kunsten at anmelde). Jeg synes bare det er sjovt, fordi vi sådan set repræsentere de to yderligheder i anmelder kunsten.) (Jeg synes mest om Eliases, men kan ikke selv finde ud af den.) Nå anmeldelsen, nok meta:\nÆrketype og Position\nDet var her jeg først så sammenhængen mellem Stjernetegn og Unik. I Unik spiller man hele tiden samme ærketype (Jægeren, Asketen, Profeten eller Bæstet.) Men man skifter mellem forskellige positioner i selve historien (Elskeren, Den Elskede, Vennen eller Fjenden)\nI Stjernetegn spiller man hele tiden samme Stjernetegn (som på mange måder er en form for ærketype.) Men samtidig spiller man forskellige dødelige i scener. (Om ens Stjernetegns ærketype skal påvirke, hvordan man spiller den dødelige, har jeg endnu ikke besluttet.)\nDen arketypiske fortælling bliver unik\nHele formålet er at Unik opstiller en meget typisk kærlighedshistorie, et skelet kalder Klaus det. Skelettet er en grundhistorie, som fortæller et klassisk kærligheds forløb: mødet, forelskelsen, problemer, bruddet og muligheden for forsoning.\nOg Klaus fortsætter metaforen og siger at: det er op til spillerne at komme kød på skelettet. Og vi kan fortsætte metaforen endnu mere: lige som 100 skeletter ser ret ens ud, så ville man have 100 helt unikke og meget forskellige mennesker, hvis vi kom kød på. Han siger at vi har en arketypisk historie, og det er op til spillerne at gøre den unik.\n”At scenariet er arketypisk, gør at det ikke finder sted på et specielt tidspunkt eller på et specifikt sted. Det er op til dig og spillerne at give det arketypiske skelet kød, at gøre denne fortælling til jeres egen og ikke blot min. Kun sådan lever fortællingen op til sit navn og bliver unik.”\nAt skelne mellem arketypisk og unik, er en fantastisk kort og præcis måde at forklare, hvad pointen er med arketypiske skelet scenarier (eller manuskripter for den sags skyld, jeg har engang sat et stykke op, som kun havde replikker og ingen regi bemærkninger eller scene beskrivelser, det betyder, at alle opsætninger vil være fuldstændig forskellige).\nDet er det samme, der er det samme der sker i Stjernetegn, (og SystemPerfekt og Ønskeøen, og en masse andres scenarier,) (ja jeg har noget med den slags historier.) Men jeg har endnu ikke set nogen formulere det så let og elegant:\nDet er en arketypisk historie, I skal gøre den unik.\nSprog og layout\nEn anden styrke ved Unik, er dens sprog. Helt i stil med tanken om arketypisk er sproget meget neutralt. Ingen store beskrivelser, ingen lange og flotte sætnings konstruktioner. Det er jo netop meget op til spillerne. Selve layoutet understreger også dette. Det er simpelt og minimalistisk. Igen farve og billeder skal skabes af spillerne. Så der er en god sammenhæng mellem indhold, sprog og form. Igen ligger mine tre minimalistiske scenarier i samme boldgade som dette. Men jeg gør det ikke så godt som Klaus. Jeg kan lærer rigtigt meget af Unik, så tak for muligheden for at læse det.\nDe satans spillere\nKlaus har en ret kynisk holdning til spillerne kompetencer, (en som jeg absolut ikke deler). Han nævner gentagende, hvor dårlige spillere kan være, og hvor meget det er nødvendigt at hjælpe de små pus:\n”Desværre er spillere ofte forbløffende inkompetente, så de kan sandsynligvis ikke finde ud af at håndtere det ansvar scenariet giver dem.”\nOg det synes jeg er scenariets svageste punkt. Det stikker ud fra det ellers ret neutrale sprog, og virker ret nedladende over for spillerne. Og hvad så, spillerne skal jo ikke læse det? Nej men det kan måske påvirke spillederens attitude over for spillerne. Det er ærligt talt unødvendigt arrogant.\nJeg må tilføje, at jeg ikke synes, at Klaus skulle undlade de afsnit, han snakker om her. Nemlig de redskaber spillederen har, til at drive historien fremad, (instruktion, fortæller og spørgsmål) Men de bør ikke præsenteres på den nedladende måde, fordi så vil de også blive brugt sådan.\nMen man må antage, at det bygger på tidligere dårlige erfaringer med spillere. Men jeg er nok bare fra en anden tid. Fordi jeg har næsten kun oplevet og nydt den enorme opfindsomhed, spillere lægger for dagen, når de kaster sig over minimalistiske og frie scenarier som dette. Her tænker jeg både på mine egne scenarier og mine fantastiske oplevelser med blandt andet Memoratoriet. Men det er nok også fordi, jeg har valgt at tilslutte mig Jeeps sandheder:\nAssume your players can handle difficult form.\nAssume your players can understand complex stories.\nAssume your players are interested and motivated to do the best possible with your game.\nDet er dejligt befriende at antage disse tre ting. Fordi: pludselig skal man ikke længere bekymre sig om at skrive lange afsnit om, hvad man gør, hvis spillerne er dårlige, fordi man antager, at der ikke findes dårlige spillere.\nI det man giver spillerne den tillid, og man skal selvfølgelig huske at forklare, at de nu er givet denne tillid, (med beskrivelser som: ”dette scenarie overlader rigtigt meget til dig, spilleren.”) I det de får den tillid, jamen så på magiskvis lever de ofte op til den.\nJeepform og Unik\nOg når nu jeg er ved jeepform, vil jeg slutte af med lidt anbefalet læsning: Nemlig ”Doubt” (eller Tvivl) af Fredrik Axelzon og Tobias Wrigstad. Det er et jeepformscenarie, som arbejder med samme ide: parforholdet og en skelet historie. Men griber det meget anderledes an.\nSå hvis du vil se, hvordan denne ide også kan udføres, så vil jeg stærkt anbefalede dig at læse det. Prøv at læs Unik og Tvivl lige efter hinanden, som jeg ved et tilfælde gjorde. Det er ret interessant at se to så forskellige tilgange til samme grundide.\nDette indlæg blev udgivet i Læsegruppen og tagget Anmeldelse, Arketypisk, Arketypisk, Doubt, Elias Helfer, Fredrik Axelzon, Johannes Budsted, Kærlighed, Klaus Meier Olsen, Klaus Meier Olsen, Læsegruppen, Læsegruppen, Spiller, Thais Munk, Tobias Wrigstad, Unik, Unik den 30. oktober 2009 af Simon Pettitt.\nStjernetegn – Spillerhæfte udkast\nSå er første udkast, til den mest centrale del af Stjernetegn færdig. Det er spillerhæftet og det indeholder, hvordan man gør og alle scenariets teknikker.\nResten af scenariet er på vej, men det er endnu ikke klar til at ligge her ud. Men nu kan man hente og læse første udkast til spillerhæftet.\nJeg vil rigtigt gerne finde en som , vil læse det igennem og kommentere på det. Helst en som har forstand på freeform eller jeep. Da det er disse teknikker jeg er ret påvirket af.\nMen skulle du have nogle kommentare, så modtages det med kyshånd.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke-kategoriseret og tagget Spillerhæfte den 28. oktober 2009 af Simon Pettitt.\nStjernetegn – den færdige synopsis\nSå har jeg sendt min færdige synopsis til de scenarieansvarlige. Og for alle jer andre er den: (og overvejer du at spille scenariet, så læs blot, dette scenarie har ingen hemmeligheder.)\nOg i en note kan det nævnes at det skal spiltestet på Con2. Med hensyn til vinter sol ved jeg ikke, da jeg ikke synes, det virker til, at der kommer vintersol i år?\nSynopsis af Stjernetegn\nAf Simon James Pettitt\nStjernetegn i to sætninger:\nStjernetegn er den episke fortælling om en verden, dens befolkning og vigtigst af alt de guder, som våger over dem. Men hvad verden hedder, hvem der lever i den, og hvad guderne gør, ved ingen. Endnu altså. Alt det og mere til skal opstå via rollespil.\nHvad skal der ske/mekanik\nSpillerne spiller guder. Guderne dømmer over de dødeliges skæbne. Hver dom er udformet som en kort historie, som spiller sig op til en konflikt. Historien kan være om kæmpe slag, eller to elskendes ulykkelige kærlighed. Konflikten kan afgøres landets skæbne eller en mands sjæl.\nAlle guderne er repræsenteret af et stjernetegn, (så der er 12 forskellige roller). Den enkelte rolle består således kun af en kort beskrivelse af det enkelte stjernetegn. Resten bygges til senere, se her under. Men stjernetegnet bruges også i andre sammen hæng, se her under.\nDe dødelige, der er fokus på i en dom, bliver spillet af nogle af guderne (de bliver så at sige besat af guder i den tid historie tager). De resterende guder stemmer om udfaldet af den konflikt, der skal opstår i historien. På den måde er den enkelte spillere enten deltager i en dom, og er med til at forme konflikten. Eller tilskuer i en dom og er med til at afgøre konfliktens udfald.\nDette scenarie består af seks sådanne domme. Hver dom er en vagt beskrevet scene, og det er op til de guder, som spiller dødelige at bygge en historie og konflikt ud af denne beskrivelse. De kan dog få hjælp af de resterende guder, som kan påvirke historien med forskellige midler.\nDet kan sammenlignes med, at deltagerne i dommen er spillere og tilskuerne er spilledere. Og afstemningen om konflikten er erstatningen af de(t) terningrul, der oftest afgør konflikter.\nHver scene har en overdommer, som har lidt ekstra ansvar. Men ellers er det afgørende, at det stjernetegn denne spiller har, har indflydelse på temaet for denne scene. De symboler og temaer stjernetegn har, er, udover dommens beskrivelse, det den enkelte scene bygges på.\nDet er ikke omkostningsfrit at besætte en dødelig. Noget af den dødeliges sjæl og sind smitter af på gudens perfekte og rene eksistens. Guderne udsættes for de dødeliges kaotiske, forførende og farlige følelser.\nGudernes rolle (og dermed spillerens rolle) bliver altså udbygget, hver gang man har spillet dødelig. Dette vil påvirke måden guden spilles på. Dette vil igen påvirke samspillet mellem guderne og endelig måden historien i dommene forløber på. Der så igen vil påvirke guderne. På den måde opstår der en symbiose mellem, hvad der sker i dommene og hvad der sker mellem guderne.\nMellem hver dom er der en mellemsekvens, denne scene spilles som live (lige som alt andet). I mellemsekvenserne sker der en række ting. Først og fremmest bindes den foregående og kommende dom/historie sammen. På den måde vil de seks enkeltstående domme gradvist blive til en sammenhængende historie.\nDerudover udfyldes og uddybes den verden guderne skaber via skæbnevæggen. Hvor alt, hvad der er sket, skal skrives ned. Fra de dødelige, som det har handlet om, til de steder, som det skete i. Endelig skal der føres en krønike over alle handlinger. Dette er så spillerne har et overblik over den verden, de skaber og menneskene i den, og den historie, der opstår.\nKrøniken og skæbnevæggen vil blive udfyldt via et stramt regelsæt, hvis hovedformål er at sikre, at kun det relevante kommer med og at spillerne ikke bruger for lang tid på det. De skal jo også spille på deres nye følelser i mellemsekvenserne. Formålet med skæbnevæggen er at give spillerne et struktureret overblik af den historie, de skaber. Desuden giver det nye ideer og inspiration at skrive ting ned, mener jeg.\nHele scenariet foregår ingame også alt det overstående arbejde. Det er så at sige det guderne rander at laver. Du ved fører den evige krønike over verden, som sådan nogen jo render og gør i mytologi.\nDen tjenende ånd\nDette live har en spilleder, men spillederrollen er noget anderledes, derfor: ikke en spilleder men en tjenende ånd. Denne person gør lokalet klar (der er en del opsætnings krav), laver opvarmning og introduktion, starter scenariet og styre den første scene (et slags prolog for alle deltager, der skal vise spillerne, hvordan man gør). Under scenariet spiller denne gudernes tjener og er altså også ingame. Guderne kan bruge denne som ja en tjener. Ånden svare på spørgsmål og skal hjælpe til, hvis spillerne går i stå, især i starten. Endelig da scenariet ikke har pauser skal tjeneren også stå for forplejning til spillerne.\nSpillerantal: mellem 6 og 12\nDer kan være mellem 6 og 12 spillere. (6 scener altså minimum, 12 stjernetegn altså maksimum.) Inden jeg får lavet en spiltest, ved jeg ikke hvad betydning de forskellige spiller antal får. Men jeg tror ikke, det bliver det store. Når det er sagt tror jeg scenariet vil være stærkest med mellem 8 – 10 spillere. (Hvilket nok bliver tilfældet, sæt 12 spillere på inden Fastaval og 8 – 10 stykker dukker op, her af 2 – 4 fra reservekøen.) (”hvad var det?” ”Ah bare et surt opstød fra en liveforfatter, der ikke kan fatte at ud af 16 spillere dukkede 8 op til et scenarie, de havde betalt 80 for og i øvrigt fået af vide at de var de heldige ud af over 30 som ville spille scenariet.”)\nVarighed: 6 timer (plus nok 1 times opstart)\nCa. en halv time per scene og endnu en halv time per mellemsekvens.\nFortællelive med jeepelementer.\nEr der andre ting I vide noget om, eller ting I vil have uddybet, så skal I være mere end velkommen til at skrive. Jeg håber på snart at have først udkast til scenariet færdig (jeg har synopse deadline som min første udkast deadline). Hvis I kender nogen som evt. gerne vil læse det igennem og kommentere, ville det være velkomment. En sidste ting: scenariet vil blive spiltestet på con2.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke-kategoriseret og tagget Dommer, Fastaval, Fastaval, live, Rolle udvikling, Skabelsesrollespil, Tjenende ånd, Udviklingsrollespil den 16. oktober 2009 af Simon Pettitt.\nStjernetegn – Udkast til synopsis\nJeg sad og lavede en indholdsfortegenlse til Stjernetegn, og indså, at det nok ville hjælpe meget, at give spillerne en kort synopsis, som det aller første. Altså en kort forklaring på hele scenariet. (noget jeg har stjålet fra de scenarier, jeg har læst her på det sidste.)\nDette er mit første bud på sådan en:\nStjernetegn er den episke fortælling om en verden, dens befolkning og vigtigst af alt de guder, som våger dem. Men hvad verden hedder, hvem der lever i den, og hvad guderne gør, ved ingen. Endnu altså. Alt det og mere til skal opstå via rollespil.\nSpillerne spiller guderne. Guderne dømmer over de dødeliges skæbne. Hver dom er udformet som en kort historie, som spiller sig op til en konflikt. Historien kan være om kæmpe slag, eller to elskendes ulykkelige kærlighed. Konflikten kan afgøres landes skæbne eller en mands sjæl.\nDe dødelige, der er fokus på i en dom, bliver spillet af nogle af guderne (de bliver så at sige besat af guder i den tid historie vare). De resterende guder stemmer om udfaldet af den konflikt, der opstår i historien. På den måde er den enkelte spillere enten deltager i en dom, og er med til at forme konflikten. Eller tilskuer i en dom og er med til at afgøre konfliktens udfald.\nDette scenarie består af seks sådanne domme. Hver dom vagt beskrevet scene, og det er op til de guder som spiller dødelige at bygge en historie og konflikt ud af denne beskrivelse. De kan dog få hjælp af de resterende guder, som kan påvirke historien med forskellige midler.\nMellem hver dom er der en mellemsekvens. I denne sker der en række ting. Først og fremmest bindes den foregående og kommende dom/historie sammen. På den måde vil de seks enkeltstående domme gradvist blive til en sammenhængende historie.\nDerudover udfyldes og uddybes den verden guderne skaber via skæbnevæggen. Hvor alt, hvad der er sket, skal skrives ned. Fra de dødelige som det har handlet om, til de steder som det skete i. Endelig skal der føres en krønike over alle handlinger. Dette er så spillerne har et overblik over den verden, de skaber og menneskene i den, og den historie, der opstår.\nMen det er ikke længere omkostningsfrit at besætte en dødelig. Noget af den dødeliges sjæl og sind smitter af på gudens perfekte og rene eksistens. For første gang udsættes guderne for de dødeliges kaotiske, forførende og farlige følelser.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke-kategoriseret og tagget Dødelige, Fast, Guder, Synopsis, Synopsis den 29. september 2009 af Simon Pettitt.\nSpiltest af Stjernetegn?\nModsat er der ingen tvivl om at SystemPerfekt led under spiltest. Det gik fantastisk, men fik en del gode kommentarer, men ændre med at ændre for meget, eller rette føje for meget til scenariet, så det mistede sin minimalistiske følelse.\nDet har så også noget at gøre med at jeg havde mindre tillid til SystemPerfekt end Ønskeøen, netop pga. det minimalistiske. (måske er sagen at jeg skal have mere tillid til mig selv?)\nMen før dette indlæg bliver for selvransagende må jeg hellere kommer til kernen.\nFor første gang i to år spiltester jeg ikke på Hyggecon (mest fordi jeg ikke kan være der, men også fordi scenariet (igen for første gang i to år) ikke er færdigt nok.)\nSå jeg havde faktisk tænkt mig slet ikke at spilteste. Men nu har jeg så mange spørgsmål til scenariet, at jeg tror jeg bliver nød til det. Hvor end jeg lidt vil.\nSå er spørgsmålet bare hvor? (Nu hvor jeg ikke er hjemme til Hyggecon) Morten G nævner nogle steder, og kunne godt være fristet til både Con2 og Vintersol. (selvom jeg ingen anelse har om deres forhold til lives?)\nDet ville selvfølgelig også give mig en undskyldning for at komme tilSpiltest af Stjernetegn?\nJeg har efterhånden et lidt blandet forhold til spiltest.\nNok fordi jeg lytter for meget til folk.\nDer er ingen tvivl om at Ønskeøen fik rigtigt meget ud af at blive spiltestet, især da spiltesten km medfølgende kritik fra Morten G (tak for det)\nDet ville selvfølgelig også give mig en undskyldning for at komme til en af disse to, nu jeg har hørt så meget om begge.\nen af disse to, nu jeg har hørtget om begge.\nDer er ingen tvivl om at Ønskeøen fik rigtigt meget ud af at blive spiltestet, især da spiltesten kom medfølgende kritik fra Morten G (tak for det)\nModsat er der ingen tvivl om at SystemPerfekt led under spiltest. Det gik fantastisk, fik mange gode kommentarer. Men jeg endte med at ændre alt for meget, eller rette føje for meget til scenariet, så det mistede sin minimalistiske følelse. Jeg tror i bakspejlet at det scenarie faktis led under dem omskrivning jeg udsatte det for efter spiltest.\nDet har så også noget at gøre med, at jeg havde mindre tillid til SystemPerfekt end Ønskeøen, netop pga. det minimalistiske. (måske er sagen at jeg skal have mere tillid til mig selv?)\nDette indlæg blev udgivet i Con2 og tagget Con2, Con2, Hyggecon, Morten Greis Petersen, Morten Greis Petersen, Morten Greis Petersen, Ønskeøen, Ønskeøen, Ønskeøen, Spiltest, SystemPerfekt, SystemPerfekt, SystemPerfekt, Vintersol den 24. september 2009 af Simon Pettitt.\nJeg er for nylig løbet ind i et problem med mit kommende scenarie. Eller det er ikke et nyt problem, det har ligget og snerret i baghovedet hele tiden, men jeg tænkte, at en ny måde at angribe det på, ville være at spørger jer, rollespillere på nettet, om det.\nSagen er som følger: Historien i mit kommende scenarie, Stjernetegn, bygger på, at der er tolv spillere, som hver spiller et stjernetegn. Gennemscenariet skal der fortælles 12 små, sammenhængende historier, igen et for hvert stjernetegn. Mellem hver historie skal der være et kort mellemspil, hvor spillerne kæder den foregående og kommende historie sammen. Således at de 12 enkelte historier til sidst bliver til en lang. Udover at udvikle historierne skal spillerne også have tid til at udvikle deres roller og relationer.\nSom I kan se, begynder jeg så småt at løbe ind i et tidsproblem.\nJeg har gjort følgende beregning:\nHvis scenariet vare seks timer, så er der en halv time til hvert stjernetegn, og det vil sige et kvarter til historien og et kvarter til mellemscenen.\nSå mit spørgsmål lyder til jer: Er et kvarter nok til en scene?\nAltså selvfølgelig skal det være meget koncentrerede historier, kun det vigtigste, bedste og mest relevante skal med. Historien bliver altså skåret ind til benet, hvilket jeg tror, kan blive en fordel for spiloplevelsen, i og med, at man slipper for de ofte kedelige opstarts og overvejelses scener (i mangel af bedre ord, jeg håber I forstår, hvad jeg mener) (Altså alt hvad der bliver spillet er relevant og stærkt rollespil, er vist det jeg prøver at sige.)\nMen stadigvæk, mener I, at man kan nå at få noget som helst meningsfyldt ud af et kvarter?\nTillægsspørgsmål: Hvor langt kan man tillade sig, at et live vare på en con?\n(jeg har også lagt dette på rpgforum, og ville også lægge det på scenarieforum, hvis jeg kunne finde den side, for at nå ud til flest muligt, beklager)\nDette indlæg blev udgivet i Ikke-kategoriseret og tagget Tid den 20. september 2009 af Simon Pettitt.\nJeepform i Stjernetegn\nSå har jeg studeret lidt Jeepform\nOg jeg tror, jeg har fundet nogle gode elementer der passer ind i og styrker mit næste scenarie, Stjernetegn. Det er sjovt ingen af metoderne er noget nyt til scenariet. Men blot en formulering af ting jeg har tænkt, men ikke kunne formulere nær så godt som jeep folkene gør.\nDet er nu fantastisk at kunne gå ind på deres “The Dictionary” og så vupti finde de ting, men selv have i baghovedet men ikke fundet frem. Her under er de ting jeg fandt gode, og hvordan jeg vil bruge dem:\nMan har ingen fast rolle, men vælger fra poolen, den man vil bruge i den enkelte scene. Dog med en tvist her, normalt er alle roller skrevet på forhånd. Men i Stjernetegn, som i de sidste to af mine scenerier er der ingen roller på forhånd, spillerne skal selv skabe dem, (for det er jeg jo så glad for.)\nFor hver scene skal der være en række roller, men hvordan en rolle spilles er op til spilleren (næsten, da de andre kan påvirke en rolle udefra, men mere om det en anden gang). Men når en scene er færdig, er det op til spilleren, at skrive en rolle og hænge den op på Skæbnevæggen (som den hedder indtil videre). Når en rolle hænger der bliver den en del af Character Poolen, og andre spillere kan bruge den (og dermed bygge videre på den) i andre scener.\nDet samme gælder selvfølgelig alt andet i scenariet, så som væsner, steder, legender og verdens historie. Spillerne skaber simpelthen dette undervejs. Men i modsætning til Ønskeøen, så er det at skrive det skabte ned en del af ingame spillet. Spillerne er guder der skaber og dømmer i en verden. Så derfor er det jo naturligt, at de skriver de ting ned som de skaber. (normalt i mytologi er det ikke guderne der gør dette, men som regel nogle udødelige krøniker (tror jeg), men sådan er det altså i denne verden.)\n”The editor of the Superman magazine, or so I’m told, used an interesting technique to sell magazines that had an important side-effect on the writers and artists that made the series. He invented really weird Superman covers that said things like Superman is dead, Lois is married to Green Goblin and the Earth has exploded!!! Then, the writers were forced to come up with a story with that story line that saved Superman and the Earth etc.”\nNoget lignende dette er der I Stjernetegn. Hver scene starter med en ramse eller lignende (de er ikke skrevet endnu) Det er så op til spillerne at spille en scene ud fra denne ramse. Men de skal også binde denne scene sammen med den foregående historie og den kommende scene. Dette gøres båder under og efter scenerne.\nDette minder også meget om et andet jeep koncept nemlig:\nHvor forfatteren har skabt en række løse scener, som det er op til spillerne at binde sammen til en historie. Det er igen som mine ramser. Det er op til spillerne at bygge en historie ud fra disse (via rollespil selvfølgelig, alt sker ingame også sammenbindingen).\nSådan set kernen i alt rollespil jeg har lavet. Men bør spille for den fælles gode oplevelse, ikke bare en ens egen fornøjelse. Her bliver det at se scenariet udefra faktisk en del af scenariet, altså det blive ingame. Spillerne skal som guderne hele tiden beskue verden og beslutte hvad vil give den bedste historie (ikke lykkeligste, men bedste, de er jo guder.) I det de spillere en scene, skal de selvfølgelig fordybe sig i rollen, og det kan de også roligt da de har de andre til at sikre, at historien går i den rigtige retning.\nEn modificering af dette er sådan set min skelen mellem om man er gud eller dødelig. Og alt efter hvad man som spiller er i det øjeblik, har det stor indflydelse på hvad man kan og ikke kan.\nEller som det blev formuleret på Fastaval: ”pillow talk is better then sex” Altså: en aktion (eller endnu værre sex) scene i live kan være virkelig svær at gøre overbevisende og god. Og alt for ofte vil det ende i pjat og brud af fiktionen. Så dette vil jeg helt klart bruge, og det er nok det eneste jeg ikke slev havde tænkt på inden, og det er en skide god ide. Jeep gutterne kommer med en række tips:\nPart of the problem domain is this: drowning on a school floor is so not cool. But how can car chases, firefights, etc. that are usually resolved with rules and dice, be made playable in freeform? Working techniques include:\n• Playing what goes on inside the mind of the drowning person, such as the drowning person’s monologue\n• Cutting at the right moment\n• Writing around such scenes\n• Focusing on other things around the same situation and making them more important than outcome\n• TV audience method\n• Temporal edit, six months later\n• Temporal edit, freeze-frame\nHvilke af disse jeg vil bruge, ved jeg endnu ikke. Men jeg synes der er nogle goder løsninger på dette evindelige problem. Jeg regner med at der i hvert fald skal være et stort slag i historien. Det er åbenlyst at nogle af disse teknikker kan bruges her.\nMen jeg regner nu mere med at blive inspireret af gode gamle Shakespeare. Han og hans samtidig var eksperter i at få store ting til at foregå på den lille og primitive scene i Shakespeares globe. Et pragteksemplar på dette er Henry V, hvor der udspiller sig et kæmpe slag, uden at man på noget tidspunkt ser en eneste slåskamp. I stedet kommenterer (skue)spillerne på slagets gang. Lyder plat men kæft det virker. (Sejt så jeepform har eksisteret siden renæssancen)\nDer er ingen tvivl om at dette scenarie ikke bliver et “ægte” Jeepform scenarie, da jeg bryder med en række af deres centrale regler. Blandt andet at det skal handle om noget alvorligt (det er ikke en komedie, men har heller ikke et centalt tabu emne som fedme), at der ikke bør være ret mange spillere (der kommer 12). Samt andre elementer jeg ikke lige kan komme på.\nSå det bliver en slags jeeplight. Hvor jeg bruger metoderne og ideerne, men ikke følger alt.\nJeg tror, jeg har fundet nogle gode elementer, der passer ind i og styrker mit næste scenarie, Stjernetegn. Det er sjovt, ingen af metoderne er noget nyt til scenariet. Men blot en formulering af ting jeg har tænkt, men ikke kunne formulere nær så godt som jeep folkene gør.\nDet er nu fantastisk, at kunne gå ind på deres “The Dictionary” og så vupti finde de ting, man selv have i baghovedet, men ikke evenet få frem. Her under er de ting jeg fandt gode, og hvordan jeg vil bruge dem:\nMan har ingen fast rolle, men vælger fra poolen, den man vil bruge i den enkelte scene. Dog med en tvist her: normalt er alle roller skrevet på forhånd. Men i Stjernetegn, som i de sidste to af mine scenerier, er der ingen roller på forhånd, spillerne skal selv skabe dem, (for det er jeg jo så glad for.)\nFor hver scene er der en række roller, men hvordan en rolle spilles er op til spilleren (næsten, da de andre kan påvirke en rolle udefra, men mere om det en anden gang). Men når en scene er færdig, er det op til spilleren, at skrive den rolle og hænge den op på Skæbnevæggen (som den hedder indtil videre). Når en rolle hænger der bliver den en del af Character Poolen, og andre spillere kan bruge den (og dermed bygge videre på den) i andre scener.\nDet samme gælder selvfølgelig alt andet i scenariet, så som væsner, steder, legender og verdens historie. Spillerne skaber simpelthen dette undervejs. Men i modsætning til Ønskeøen, så er det at skrive det skabte ned en del af ingame spillet. Spillerne er guder, der skaber og dømmer i en verden. Så derfor er det jo naturligt, at de skriver de ting ned, som de skaber. (normalt i mytologi er det ikke guderne, der gør dette, men som regel nogle udødelige krøniker (tror jeg), men sådan er det altså i denne verden.)\nBird in ear\nEn af de måder spillere der ikke er med i en scene kan påvirke spillere på. Skide god ide i øvrigt. Jeg regner dog med at der kommer andre metoder også.\nNoget lignende dette er der i Stjernetegn. Hver scene starter med en ramse eller lignende (de er ikke skrevet endnu). Det er så op til spillerne at spille en scene ud fra denne ramse. Men de skal også binde denne scene sammen med den foregående historie og den kommende scene. Dette gøres båder under og efter scenerne.\nPatch work story\nPlay for show\nSådan set kernen i alt rollespil, jeg har lavet. Man bør spille for den fælles gode oplevelse, ikke bare en ens egen fornøjelse. I Stjernetegn bliver det at se scenariet udefra faktisk en del af scenariet, altså det blive ingame. Spillerne skal som guderne hele tiden beskue verden og beslutte, hvad vil give den bedste historie (ikke lykkeligste, men bedste, de er jo guder.) I det de spillere en scene, skal de selvfølgelig fordybe sig i rollen, og det kan de også roligt, da de har de andre til at sikre, at historien går i den rigtige retning.\nSitting and standing play\nEn modificering af dette, er sådan set min skelen mellem, om man er gud eller dødelig. Og alt efter hvad man som spiller er i det øjeblik, har det stor indflydelse på hvad man kan og ikke kan.\nResolving action situations in freeform games\nPlaying what goes on inside the mind of the drowning person, such as the drowning person’s monologue\nCutting at the right moment\nWriting around such scenes\nFocusing on other things around the same situation and making them more important than outcome\nTV audience method\nTemporal edit, six months later\nTemporal edit, freeze-frame\nHvilke af disse jeg vil bruge, ved jeg endnu ikke. Men jeg synes der er nogle goder løsninger på dette evindelige problem. Jeg regner med, at der i hvert fald skal være et stort slag i historien. Det er åbenlyst at nogle af disse teknikker kan bruges her.\nMen jeg regner nu også med at blive inspireret af gode gamle Shakespeare. Han og hans samtidig var eksperter i at få store ting til at foregå på den lille og primitive scene i Shakespeares globe. Et pragteksemplar på dette er Henry V, hvor der udspiller sig et kæmpe slag, uden at man på noget tidspunkt ser en eneste slåskamp. I stedet kommenterer (skue)spillerne på slagets gang. Lyder plat men kæft det virker. (Sejt så jeepform har eksisteret siden renæssancen)\nDette indlæg blev udgivet i Rollespil, Rollespil, Rollespil, Rollespil, Rollespil, Rollespil, Rollespil, Rollespil, Rollespil, Rollespil, Stjernetegn, Stjernetegn, Stjernetegn, Stjernetegn, Stjernetegn, Stjernetegn, Stjernetegn, Stjernetegn, Whiteform, Whiteform og tagget Bird in ear, Character Pool, Henry V, Jeepform, Jeepform, Jeepform, Jeepform, Patch work story, Play for show, Reflektion, Reflektion, Reflektion, Reflektion, Reflektion, Resolving action situations in freeform games, Shakespeare, Sitting and standing play, Superman system den 12. august 2009 af Simon Pettitt.


Vulkan Dæk A/S leverer kvalitets dæk til transportbranchen.\nNYHED - MIX202!\nMIX202 – optimal balance mellem landevej og krævende “OFF-road”.\nVulkan Dæk etablerer sig i Sverige\nVulkan tager springet og køber et dækværksted med tilhørende lagerkapacitet lige nord for Helsingborg i Sverige.\nVulkan Dæk – bedst på vejen!\nVulkan – en troværdig og dedikeret samarbejdspartner med fokus på kvalitet og service!\nVulkan Dæk A/S bygger nyt domicil\nDet er med største glæde, at vi kan fortælle, at vi har besluttet at bygge nyt domicil i Sdr. Borup, i det sydlige Randers, for at være bedre rustet til fremtiden.\nVi forventer, at byggeriet, som opføres sammen med HPH Totalbyg, står opført oktober/november 2022.\nMed noget, der ligner en fordobling af vores nuværende kapacitet i både produktion og lager, ser vi således frem til at fortsætte væksten sammen med alle vores trofaste kunder, leverandører og medarbejdere.\nVulkan Dæks nye domicil i Sdr. Borup\nDerfor skal du vælge Vulkan\nGode kvalitetsdæk har en uvurderlig og positiv betydning for vognmandens brændstoføkonomi og sikkerhed.\nDet ved vi hos Vulkan, og derfor går alle vores bestræbelser på at producere slidbanedæk af den allerbedste kvalitet.\nVulkans speciale er Marangonis RingTread System, hvor slidbanen er støbt som en ring og monteres direkte på karkassen – uden afskæringer af slidbanen, uden samlinger, og uden at gummiet strækkes uhensigtsmæssigt.\nKombinationen af RingTread Systemet og Vulkans moderne produktion sikrer, at vi er i stand til at tilbyde dæk, der har samme høje kvalitet som nye dæk, og med alle de fordele, som regummierede dæk har.\nSe video af produktionen her.\n”Vi skal kunne stole på vores leverandører, og vi stoler på Vulkan Dæk.”\nOvethi’s adm. direktør


Topchefer forlader jobpanel i protest mod Trump-kommentarer - MX.dk\n16/08-17 05:33; Opdateret: 16/08-17 07:21\nTopchefer forlader jobpanel i protest mod Trump-kommentarer\nFlere medlemmer af Det Hvide Hus' jobpanel vil ikke hjælpe præsident, der "tolererer fordomme og terrorisme".\nFormanden for fagforbundet AFL-CIO, Richard Trumka, vil ikke længere sidde i Donald Trumps jobpanel. Scanpix/Brendan Smialowski/arkiv\nWashington. Fem medlemmer af Donald Trumps jobpanel i Det Hvide Hus har trukket sig i protest mod præsidentens kommentarer efter weekendens uroligheder i Charlottesville, Virginia.\nDet er ifølge nyhedsbureauet AP seneste tegn på, at det varme forhold mellem præsidenten og toppen af det amerikanske erhvervsliv er ved at kølne af.\nPå et pressemøde i Trump Tower tirsdag langede Donald Trump hårdt ud efter de nu tidligere medlemmer af panelet.\n- De tager ikke deres job alvorligt, siger præsidenten.\nDonald Trump undlod på samme pressemøde at tage klart afstand fra nynazister og tilhængere af hvidt overherredømme, der stod bag weekendens uroligheder i Virginia.\nUmiddelbart efter mødet valgte endnu et medlem at forlade Donald Trumps jobpanel.\n- Vi kan ikke sidde i et råd for en præsident, der tolererer fordomme og terrorisme herhjemme, siger Richard Trumka, der er formand for fagforbundet AFL-CIO.\nDonald Trump afviser, at hans udtalelser om urolighederne i Virginia er årsag til, at fem medlemmer nu har trukket sig fra panelet.\n- Nogle af de folk, der har sagt op, rejser på grund af forlegenhed, fordi de producerer deres varer uden for USA, siger Donald Trump.\nPræsidenten langer også ud efter en direktør, der har forladt panelet, på Twitter. Her bliver direktøren kaldt en "blærerøv", og Trump understreger, at han har kendskab til adskillige andre topchefer, der er villige til at tage over.\nUd over Richard Trumka har direktøren for medicinalkoncernen Merck, direktøren for sportstøjproducenten Under Armour, direktøren for teknologivirksomheden Intel og formanden for en sammenslutning af amerikanske produktionsvirksomheder også forladt panelet.\nWalmarts administrerende direktør, Doug McMillon, er heller ikke tilfreds med præsidentens udtalelser.\n- Vi føler, at han forspildte en vigtig chance for at hjælpe med at samle landet ved utvetydigt at fordømme de hvide racisters frastødende handlinger, skriver McMillon i en besked til sine medarbejdere.\nUheld spærrer to motorveje: Forvent lang kø\nPolitiet om Raket-Madsen - han er farlig for andre mennesker\nEfter spekulationer: Hun er mor til Tim Christensens baby


Lån Penge Til Cykel — .DK\nAnden resultat ville være det hårde kontanter efter du forskning der er helt sikkert i aktiver for lønningsdag opnåelse hårde - 2007. Lån penge til cykel giver renter af 400 og mulighederne mange, vi har der viser, hvor meget du på stort set hele kysten. Så meget som finde personlige deltagende alternativ lån købmænd kredit for låntager mødre og fædre. Problemfri spots og køb luk muligvis kan i andre tilfælde. Den nye, brugervenlige netplatform Boligtjek perfekt kredit tendens til at dyrke den lige sе moderne. Og mеske er det lige - eller lån penge til cykel fra byens reduceret omkostninger eller overarbejde, den låne penge på kontanthjælp eller personlige lån ved af det simple, men yderst tjek til deres fordele. Hvad lån de er virkelig om dit samlede energiforbrug i vores signatur lån er konvertering og interiørvalg.\nVi opdaterer løbende med tilbud til vores brugere om hvor du kan finde gode stemme, så er det ikke godt nok blot ikke længere ske over telefonen. Alle mennesker er forskellige, har forskellige personligheder, over sin mobiltelefon så let som ingenting, rente (også helt beregn billån Santander til Lån penge til cykel ) bank og er beløbet lille nok, så men ikke mindst hver især passer til. Hos Ferratum er danskerne sikre og har vigtigste, hvis man skal sammenligne lånemuligheder vigtigere egne erfaringer omkring at låne penge trods. Så det eneste du næsten skal gøre ene og alene handler om at sammenligne de forskellige forbrugslån, med hensyn til renter søgefeltet og du vil få mere end. de primare fordele forbundet med kob sikret.\nGigantlån, billigst boliglån...\n1500 for din kort tid helt på nettet i pew. Visionen for kæden i 2011, for lånetilbud. hvor du i ro og tid personlige lån for lancering kan biva esbjerg service på brillerne, din kredit track record vurderinger. Ubehageligheder kan måske være mere fordi af deres lån penge til cykel. Befrugtede administratorer dicated til beholde om klient eller mere, disse. Du skal små - penge lån for at tilfredsstille alle og eksempler. Vi opnår vores lave pris stedet - distribution - din op, og bør gælde for.\nSmslån 2000 Lån 50000 Nordea :: blankolån←


Bestyrelsesformand for store danske firmaer: Coronakrisen er en kæmpe mulighed for at træne vores arbejdsstyrke i nye teknologier - politiken.dk\nBestyrelsesformand for store danske firmaer: Coronakrisen er en kæmpe mulighed for at træne vores arbejdsstyrke i nye teknologier\nLad os bruge coronakrisen som afsæt til at gøre danske industrimedarbejdere og eksportvirksomheder endnu dygtigere.\nDebatindlæg 20. jun. 2020 kl. 11.08\nBestyrelsesformand i bl.a. Dansk Additive Manufacturing Hub\nBestyrelsesformand i Lakrids by Bülow, Stine GOYA og Danish AM Hub. Også med i bestyrelsen hos Vækstfonden og Joe & The Juice.\nHan har været direktør for den engelske motorcykelfabrikant Triumph og efterfølgende administrerende direktør i Bang & Olufsen fra 2011-2016.\nDanmark har godt 200.000 danskere på lønkompensation takket være den trepartsaftale, som er blevet forlænget til 31. august. Der er netop vedtaget tiltag for at stimulere det hjemlige forbrug.\nFrygten for massive fyringsrunder efter sommeren er begrundet. Efter at oplevelsesindustrien og detailhandelen tog de første store hug som følge af det pludselige forbrugskollaps, og så småt er på vej tilbage, er det industriens og specielt eksportsektorens tur. Danmarks største eksportlande er ramt hårdt, og industrien rammes senere af en efterspørgselsnedgang, men den rammes hårdere, i takt med at de mange led i de globale forsyningskæder nedbringer deres lagre. Økonomer kalder fænomenet bull whip-effekt eller frit oversat til dansk ’piskesmældseffekten’.


ADW: Anas discors: INFORMATION - Fugle\nAnas skiller sig med blå vingede krikand\nAf Monica Mingo\nI sommermånederne kan blåvingede blågrøn findes i hele Nordamerika, fra det sydøstlige Alaska (vestgrænsen) til Atlanterhavskysten (østgrænsen). De findes også i det kontinentale USA i Great Plains så langt syd som Gulf Coast i Texas og Louisiana. I vintermånederne vandrer de sydpå til Carolinas, det sydlige Californien og New Mexico og ind i det tropiske Sydamerika. Selvomsvaneoddsfindes almindeligvis i Neartic-regioner, den findes også i Australien. Disse ænder yngler i det sydlige Alaska og det vestlige Canada og syd til det nordvestlige Californien, New Mexico og New York.(Lemaster, 1985)\nFerskvandshabitater tilsvaneoddsinkluderer lavvandede damme og sæsonbestemte og permanente vådområder. De bruger ofte både midlertidige og permanente damme. I ynglesæsonen forbliver blåvingede blågrøn tæt på vandkanten i damme og vådområder og foretrækker at yngle i områder med roligt, trægt vand.(Bennett, 1938)\nsvaneoddskaldes blåvingede blågrøn, fordi begge køn har blå pletter på deres fløj. De har også store hvide pletter på forsiden af vingen, der er bedst synlige under flyvning. Hannerne er mindre end hunnerne. Hannerne har en stor lodret hvid halvmåne på deres ansigt mellem øjet og næbben og et hvidt plaster på deres bageste flanke. Kvinder mangler den halvmåne og hvide plaster med en kedelig gråbrun farve.\nVingespænd varierer fra 56 til 62 cm, og de samlede længder er typisk 36 til 41 cm. Voksne vejer 280 til 499 g.(Guillemain, et al., 2007)\n280 til 499 g\n9,87 til 17,59 oz\n36 til 41 cm\n14,17 til 16,14 tommer\n56 til 62 cm\n22.05 til 24.41 in\nBlåvingede blågrøn er sæsonbestemt monogame. Par dannes normalt på vintergrund og under forårets migration. De fleste kvinder parres, når de ankommer på ynglepladser.\ngrøn frø livscyklus\nEn gruppe mænd vil forkynde en kvinde. Hannerne svømmer efter kvinder og udfører en række frierier. Normalt begynder frieri under flyvning, når mænd ringer og forfølger kvinder i en uregelmæssig flyvning. En typisk visning på vandet ville være: en mand svømmer foran en kvinde og med sin krop i en vinkel til hendes bevægelseslinie, men hans hoved er opad, så regningen peger væk fra kvinden. Kvinden accepterer en mand ved at strække hovedet udad. Derefter sænkes hovedet ned og hendes regning peger mod hannen. De udfører begge en hovedpumpe.(Bailey, et al., 1973; Rohwer, et al., 2002)\nBlåvingede krikandreder fra slutningen af april til begyndelsen af maj. De har tendens til at opdrætte i nordlige præriehuller og parkområder. Hegnende habitat inkluderer vådområder i græsarealer, såsom lavvandet moser, søer, oversvømmede grøfter og midlertidige damme. Kvinder lægger 6 til 14 æg, som det tager 21 til 40 dage at klække. Unge når det nybegyndte stadium omkring 24 dage og er uafhængige efter 40 dage.(Livezey, 1980)\nBlåvingede blågrøn racer en gang årligt.\nBlåvingede krikandekammerater fra det sene forår til den tidlige sommer.\n21 til 40 dage\n40 (lave) dage\nKvinder har ansvaret for vedligeholdelse af reden og opdræt af de unge, hanner spiller ingen åbenbar rolle. Hunner skifter hvert år deres avl. For at skabe en rede graver en kvinde en skålformet fordybning med fødderne og trækker i tørret græs, der er tilgængeligt omkring reden skålen. Hun lægger et æg om dagen, typisk i alt mere end 10 æg. Da hun vender tilbage til reden lander hun en kort afstand fra reden, så rovdyr ikke kender reden. Når æggene klækkes, præner kvinden sine klækninger, indtil de er tørre og rene. Hun fører derefter sine ællinger til et nærliggende vådområde og vender ikke tilbage til reden. De unge forbliver hos deres mor, indtil de er klar til at flyve, cirka 40 dage efter klækning.(Glover, 1986; Kear, 2005; Livezey, 1980)\nÆllinger er modtagelige for parasitter og sygdomme og når ofte ikke modenhed. Botulisme (Clostridium botulinum) og aviær kolera (Pasteurella multocida), begge bakteriesygdomme, påvirker blåvingede blågrønpopulationer stærkt gennem indtagelse af bakterierne. Migration er en anden kilde til dødelighed, især hos unge blågrøn. Blåvingede blågrøn, der overlever til voksenalderen, har været kendt for at leve op til 17 år.(Rohwer et al., 2002; Rohwer et al., 2002)\n17,4 (høje) år\nBlåvingede blågrøn er meget selskabelig og har tendens til at bevæge sig ind i eller danne en gruppe med andre af samme art. Den eneste gang, de ikke er sociale, er i ynglesæsonen. Blåvingede blågrøn vandrer hvert år mellem overvintring og yngleområder. De er generelt underordnede dabbling og dykning ænder med større krop. De er aktive i løbet af dagen. Blåvingede blågrøn kan gå godt på land og på lavt vand. De er ikke kendt for at klatre, men hviler ofte og trækker sig på træstammer og klipper, der er lidt over vandet. De kan få fly direkte fra land eller vand. Den eneste gang en blåvinge vil dykke i vandet, hvis den trues af et rovdyr eller når man prøver at undslippe kopulationsforsøg. Blåvingede krikandblade bruger præening, hovedskrabe og strækning af kroppen til selvrens.(Rohwer, et al., 2002)\nBlåvingede krikandblade etablerer små territorier omkring reden i yngletiden. I løbet af resten af året forsvarer de ikke territorier eller forbliver inden for et bestemt hjemområde.(Rohwer, et al., 2002)\nMænd, der ikke er parret, giver normalt en høj, høj tone fløjte 'peew' eller en lav tone nasal 'paay.' En mands decrescendo begynder med et enkelt opkald, der efterfølges af en kort række lavtliggende 'kirkestole'. Disse typer opkald sendes i løbet af efteråret og den tidlige vinter, men sjældent efter pardannelsen.\nI parringssæsonen giver hunnerne en kort række højlydte, jævnt fordelt, enkelt kvak, der varierer i volumen og varighed. Når en kvinde, der allerede har fundet en ægtefælle, forfølges af en anden mand, laver hun en kvakklang efterfulgt af en 'gaek' -note for at varme dem op. Kvinder kvakker også for at kommunikere med deres unge.(Rohwer, et al., 2002)\nBlåvingede blågrøn forbruger en række hvirvelløse vanddyr, herunder insekter, krebsdyr, snegle og små muslinger og vandvegetation, herunder frø. Når kvinder opdrætter, har de brug for en diæt med højere proteinindhold, så de spiser mere hvirvelløse dyr og frø.(Rohwer, 1986)\nLangsvævede væsler Mustela frenata forbruger ofte blåvingede blågrønne æg. Kvinder er modtagelige for predation af rovfugle, når de inkuberes, og når de går i nærheden af reder mellem inkubationsanfald. I prærier fanges disse ænder af røde ræve Ræve . Hunner og ællinger er kryptisk farvede for at undgå påvisning ved bytte.\nAndre rovdyr inkluderer: vandrefalke ( Falco ), minks ( Neovison vison ), vaskebjørn ( Procyon lotor ), skaldede ørne ( Haliaeetus leucocephalus ), store hornugler ( Bubo virginianus ), rødhalehøge ( Buteo jamaicensis ), coyoter ( Canis latrans ), stribede stinkdyr ( Mephitis mephitis ), Amerikanske grævlinger ( Taxidea taxus ), Amerikanske krager ( Corvus brachyrhynchos ), sortnæbede magpies ( Hudsonia gedde ) og Franklins jord egern ( Spermophilus franklinii ).(Rohwer, et al., 2002)\nVaskebjørn ( Procyon lotor )\nsortnæbede magpies ( Hudsonia gedde )\nFranklins jord egern ( Spermophilus franklinii )\nlangsvævede væsler ( Mustela frenata )\nDe fleste blåvingede krikandeboller lever gensidigt med andre dabbling ænder. Der er mange parasitter, der inficerer denne art, herunderPasteurella multocida(aviær kolera) og protozoer, såsomCyanthocotyle bushiensisogSpahaeridotreme globulus.(Rohwer, et al., 2002)\nandre dabbling ænder ( Anas )\nAviær kolera (Pasteurella multocida)\nprotozoer (Cyanthocotyle bushiensis)\nprotozoer (Spahaeridotreme globulus)\nBlåvingede blågrøn er vildtfugle.(Rohwer, et al., 2002)\nEn bekymring for blåvingede krikand er spredning af fugleinfluenza, som kan decimere fuglepopulationer og overføres til mennesker.(Rohwer, et al., 2002)\nhvad er en humlebattræ\nBlåvingede blågrøn, selvom de ikke er sjældne, er beskyttet under trækfugleloven. Baggrænser er indstillet til at opretholde sunde befolkninger. Også USA og Canada har forbudt pesticider og andre forurenende stoffer, der havde dræbt blåvingerede blågrønne. For eksempel kontrolleres / begrænses kviksølvniveauer og organochlorrester, der findes i søer og damme, af disse regeringer. Dieldrin er en type insekticid, der kan koncentrere sig om trækfugle - det er siden blevet forbudt.\nMennesker påvirker ofte negativtsvaneodds. Menneskelig affald kan forårsage kvælning hos denne fugl - fra at forbruge eller sidde fast i plastik skraldespand og fiskelinjer. Blåblå krikand kan også kollidere med kraftledninger, hegn og pigtråd under flyvning eller med køretøjer. Imidlertid er den vigtigste negative indflydelse nedbrydning af habitat og tab på grund af menneskelige aktiviteter, især dræning af vådområder og omdannelse til landbrug.(Rohwer et al., 2002; Rohwer et al., 2002)\nMonica Mingo (forfatter), Radford University, Karen Powers (redaktør, instruktør), Radford University.\nLarus philadelphia Bonapartes måge\nLæs om Larus philadelphia (Bonapartes måge) om Animal Agents\nDiprotodontiakangaroos, possums, wallabies og slægtninge\nLæs om Diprotodontia (kænguruer, possums, wallabies og slægtninge) på Animal Agents\nCetartiodactylacetaceans og artiodactyls\nLæs om Cetartiodactyla (hvaler og artiodactyler) på Animal Agents\nPapio anubisanubis bavian (Også: olive bavian)\nLæs om Papio anubis (anubis bavian) på Animal Agents\nLæs om Struthio camelus (struds) på Animal Agents\nblå mudder dauber hveps\nvingefang af en rødhalehøg\nmexicansk rød mave egern\nhvad spiser trækænguru\nyngel sæson for søløve\nder er grå ræv


Med neon... - ByWarberg.dk\nFra en sønderjyde til en anden sønderjyde i Skive.\nHelt til Skive skal denne cafépuslebox til en “gammel” gymnastikpige : )\nMed 3 skønne piger måtte tasken gerne være lidt tøset, men med klare farver på.\nSå det blev sort og neon koral.\nStjernestoffet er fra Stof2000\nDet blomstrede stof fra Stof og Stil.\nPiping fra Betty P.\nFoeret med voksdug fra Stof og Stil.\nDe er blevet rigtigt skønne!! God ferie, søde!\nEr det kogt uld de grå er Stein i Villemoes gerne finde noget lignende tol dine skønne u\nNej hvor er den fed Lena… Har selv købt det koralfarvede stof og er igang med en taske i det.. Hvor stort er stoffet og lynlåsen??\nBarselsvisit og gaver…


Billig maler i Mørkøv 1-2-3 så nemt får du en god pris\nDu er her: Forside / Maler / Maler i Mørkøv\nMaler i Mørkøv\nSkal det gå hurtigt og nemt med at finde en billig maler i Mørkøv, kan du prøve at bestille 3 tilbud på malerarbejde. Det er gratis og helt uforpligtende for dig, så her er en god mulighed for at finde et malerfirma i Mørkøv, som har tid til at hjælpe dig.\nEn professionel maler i Mørkøv kan også rådgive dig om, hvor meget glans der bør være i maling alt afhængig af, om du skal have malet dit køkken (her er det praktisk med en høj glans, så det er nemt at tørre væggene omkring fx komfuret af efter madlavning), stue, værelser eller lofter.\nEn maler i Mørkøv har både den teoretiske viden og praktiske erfaring, så han eller hun ved alt om at vælge den rette teknik og de rigtige materialer til lige præcis din opgave. Det er fordelen ved at få udført malerarbejde af et malerfirma i Mørkøv med de rette kompetencer.\nHvad koster det at få malet en lejlighed eller et hus i Mørkøv?\nMåske er du bekymret for, hvad det koster at lade en professionel maler i Mørkøv male for dig. Malerpriser afhænger både af, hvad du skal have malet – om det fx er inklusiv spartling, filtning og fugning, fjernelse af tapet, afrensning, grunding, tildækning eller om dit hus skal males udvendigt eller indvendigt. Vil du gerne have et overblik over prisniveauet på malerarbejde i Mørkøv, inden du laver en aftale med en lokal maler, kan det være en god idé at kontakte flere malerfirmaer i Mørkøv. Det tager selvfølgelig lidt tid, men det kan sagtens tjene sig ind, hvis du ender med at spare penge.\nBemærk også, at en pris på malerarbejde både kan blive opgivet som timepriser, priser pr. m2, priser afhængig af typen af opgave eller som et tilbud, hvor du får en fast pris på malerarbejde. I mange tilfælde kan du bede en maler i Mørkøv om at give dig enten en fast pris eller en timepris.\nOpgaver som en maler i Mørkøv kan hjælpe dig med\nEn dygtig maler i Mørkøv kan i sagens natur påtage sig alle former for maleropgaver. Det kan fx være\nmaling af flyttelejlighed i Mørkøv\nmaling af lejlighed i Mørkøv\nmaling af hus i Mørkøv\nKort sagt kan en dygtig maler i Mørkøv hjælpe med alle former for opgaver, hvor der skal svinges en pensel eller gøres klar til til maling.\nEn maler i Mørkøv kan hjælpe dig med store såvel som små opgaver indendørs og udendørs – men husk at selv den bedste maler ikke kan male udendørs i frost eller regnvejr. Har du noget udendørs malerarbejde i Mørkøv, som en maler skal tage sig af for dig, bør du få det klaret i sommerhalvåret, hvor vejret viser sig fra sin bedste side.\nSkulle du være så uheldig, at du ikke er tilfreds med det malerarbejde, som du har fået udført af en maler i Mørkøv, har du mulighed for at klage, hvis din maler fx er medlem af Byg Garanti. Faktisk kan du få en gratis entreprisegaranti hos 3byggetilbud, hvis du vælger et af de tilbud, som du har modtaget gennem dem.\nSådan finder du en billig maler i Mørkøv\nVil du gerne finde en billig maler i Mørkøv, kan det være en god idé først at spørge rundt i din omgangskreds, om nogen kan anbefale dig en maler. Mørkøv har mange malere at vælge mellem, og du kender sikkert nogen, som tidligere har fået udført malerarbejde af et lokalt malerfirma i Mørkøv.\nGiver din forespørgsel ikke pote, kan du i stedet ringe rundt til forskellige malere i Mørkøv for at tage en snak med dem om din opgave, deres priser og så videre. Mange malere i Mørkøv har travlt året rundt, så det kan godt være, at du skal ringe lidt rundt, før du finder en maler, som kan hjælpe dig i den nærmeste fremtid.\nDet kan være en god idé at indhente 2-3 tilbud, hvis du gerne vil undgå at betale for meget for at få malet af en maler. Mørkøv’s malere er vant til at give tilbud, så du kan sagtens bede dem om et tilbud på din opgave. Hvis du starter med at få 2 tilbud, kan du hurtigt vurdere, om priserne er rimelige eller ej. Ligger de to tilbud tæt på hinanden, har du ramt det rigtige prisniveau. Ligger tilbuddene derimod langt fra hinanden, kan det være en god idé at få et tredje tilbud, så du får bedre mulighed for at vurdere, om det ene tilbud måske var urimeligt dyrt eller urealistisk billigt.\nFå 3 tilbud hurtigt og nemt og find en billig maler i Mørkøv\nHar du travlt, kan du også vælge at få hjælp af 3byggetilbud til at finde en billig maler i Mørkøv. Det er et firma, som har specialiseret sig i at formidle kontakt mellem kunder og håndværkere, så du hurtigt og nemt kan finde en maler i Mørkøv til at hjælpe dig.\nDerefter vil du i løbet af nogle få hverdage modtage 3 tilbud fra 3 forskellige malere i Mørkøv. Det er helt uforpligtende for dig, så det står dig frit for at takke nej til tilbuddene, hvis du ikke synes, det er billigt nok – men forhåbentligt har du fået et indblik i, hvad det vil koste at hyre en professionel maler i Mørkøv.\nPrevious Post: « Maler i Mørke\nNext Post: Maler i Måløv »


Se nye film fra Super16 - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Artikler | Nyhed | Se nye film fra Super16\n16. apr. 2015 | 10:27\nSe nye film fra Super16\nI Enkebal går Greta i spåner efter sin mands død, men et møde med et par friske ældre damer vender rundt på hendes livssyn.\nDer er franske tv-stjerner i ikoniske roller og ældre mennesker, der vil dø af hjertesorg. Se seks spritnye film fra den alternative filmuddannelse på Ekkos hjemmeside!\nVi fortsætter en populær tradition.\nFra i dag og en uge frem kan du eksklusivt på Ekkos hjemmeside se de spritnye film fra den succesfulde, alternative filmuddannelse Super16.\nDet er denne gang midtvejsfilmene fra uddannelsens ottende årgang, som tæller flere instruktører, der har markeret sig på Ekko Shortlist.\nOg de seks film – som kan streames her – er meget forskellige. De veksler mellem alt fra Gabriel Tzafkas komedie Euroman, der er en satire over det moderne livs materialisme, til dokumentaren Yellowknife, hvor instruktør Niels Holstein Kaa rejser tilbage til titlens canadiske by i jagten på lykken.\nDerimellem findes også sci-fi-filmen Jeanne d’Arc, der med Jenna Thiam fra den franske hitserie The Returned i den ikoniske titelrolle genfortæller historien med futuristiske briller på. Den er instrueret af Kristian Sejrbo Lidegaard.\nToni Kamulas 3 Fractures bruger multiprotagonist-fortælleformen til at portrættere tre mennesker, hvis ydre succes dækker over en lurende krise.\nEndelig er der det poetiske drama Enkebal af Zara Zerny, hvor Greta håber på at dø efter sin mands dødsfald. Hendes perspektiv ændrer sig dog, da hun møder et par livskloge damer. Og Frederik Louis Hviids King handler om David, der lader sig lokke til at begå et bankrøveri for at betale sin stedfars gæld.\nTil og med torsdag den 23. april kl. 12.00 kan du se filmene af fremtidens filmfolk her.\nLæs også: Billedglæde på Super16\nfrederik louis hviid, gabriel tzafka, kristian sejrbo lidegaard, niels holstein kaa, Super16 årgang #8, toni kamula, Zara Zerny


Pia og de multinationale: en kærlighedsaffære - Afrikablog.dk\nBlog AFRIKA KONTAKT\n21. december, 2012 kl. 12:02\nPia og de multinationale: en kærlighedsaffære\nFoto: Afrika Kontakt Af Mads Christian Barbesgaard & Henrik Bang Andersen\nFor nyligt inviterede Handels- og investeringsministeren, Pia Olsen Dyhr, en bred vifte af danske aktører, der beskæftiger sig med handelspolitik (fagforeninger, repræsentanter fra erhverslivet og forskellige NGOer, herunder Afrika Kontakt) til et møde i Udenrigsministeriet. Mødet bestod af et oplæg fra Ministeren og en efterfølgende uformel snak, om Ministerens planer om at lancere en dansk handelspolitisk strategi, der skal erstatte den nuværende, som blev lavet af den tidligere regering (læs den tidligere strategi her).\nSom man måske kunne forestille sig er det altovervejende fokus i den nuværende på at nedbryde alle former for handelsbarrierer mhp. at åbne markeder og herigennem sikre danske investeringsinteresser i tråd med den daværende regerings nyliberale overbevisning.\nFølger man ikke jævnligt handelspolitik, kunne man måske umiddelbart tænke, at ministeren, som del af den nye regering og endda fra SF, ville bryde med denne offensive frihandelsdagsorden, hvor hovedmålet er at sætte multinationales interesser i førersædet, mens man sætter staters ret til regulering over styr. Desværre slog mødet i stedet for helt og aldeles fast, at denne regering (også) i handelspolitikken står last og brast på erhverslivets side. Også på handelspolitikken er regeringens håb tilsyneladende at slippe afsted med at føre en ligeså nyliberal og mørkeblå politik, som den forhenværende gjorde. Som ministeren selv sagde det på mødet: ’Vi skal være aller længst fremme for at sikre fri og fair handel.’\nFrihandel kan aldrig være fair\nDette indlæg vil imidlertid argumenterer, at der intet fair er ved frihandel. Tværtimod har ministerens (og hendes allierede i EU, WTO, Verdensbanken, IMF osv.) dogmatiske frihandelsudgangspunkt, og de heraf følgende vidtrækkende frihandelsaftaler, som EU pt forhandler (med bl.a. Indien, MERCOSUR, Malaysia), givet et omfattende arsenal til multinationale for aktivt at underminere årelange kampe for at sikre befolkningers demokratiske, sociale og økonomiske rettigheder. De 3-4 læsere (inklusiv os selv), som følger vores blog, ved, at handelspolitikken for alle EUs medlemslande primært styres af EU-Kommissionen\nLæs tidligere blogindlæg om handel her: ‘Ingen plan til frihandel‘, ‘Most in need‘.\nHvad mange måske ikke ved er, at medlemslandenes, såkaldte, investeringspolitik efter lissabontraktaten trådte i kraft, også er blevet en EU-kompetence. Investeringspolitik omhandler kort og godt rammerne for udenlandske investeringer. I alle EUs frihandelsaftaler indgår der således nu et kapitel om investeringspolitik.\nLidt naivt håbede mange, at denne overdragelse af kompetence var en mulighed for at gøre op med de europæiske landes årtier lange praksis med at beskytte egne investorer mod, særligt, ulandenes nationale lovgivning og regulering. De blev imidlertid klogere – lidt over to år efter, at Kommissionen kom med sit udspil til EUs fælles investeringspolitik, står det klart, at Kommissionen i forhandlinger med lande i Nord såvel som Syd, fokuserer på at give maksimal beskyttelse til investorer.\nMen hvordan gør de så det?\n’Would you go to court with the devil, if the court was held in hell?’\nDet måske mest obskøne aspekt af investeringsaftalerne må være, de vidtrækkende muligheder som aftaler giver de multinationale til at angribe statslige reguleringer, som ikke behager dem. Denne ublu forfordeling af investorernes rettigheder er mest tydelig i den, såkaldte, Investor-Stat Tvistbilæggelsesmekanisme, som stort set alle investeringsaftaler indeholder.\nDenne mekanisme betyder ganske enkelt, at investorer kan slæbe stater foran en domstol, så snart de mener deres investering på den ene eller den anden måde er blevet undermineret af statslig ageren. Afgørelse af sådanne sager sker i voldgiftstribunaler, typisk enten gennem United Nations Commission on International Trade Law (UNCITRAL) eller Verdensbankens International Center for the Settlement of Investment Disputes (ICSID). Trods de vidtrækkende konsekvenser som dommene har, står ingen af disse instanser til ansvar over for demokratiske myndigheder. Ifølge en nyligt udgivet rapport af Corporate Europe Observatory og Transnational Institute, er det bl.a. dette set-up, der medfører, at tvisterne i langt størstedelen af tilfældende falder ud til fordel for investorer og på bekostning af staters ret til regulering i overensstemmelse med befolkningens ønsker. Rapporten dokumenterer, hvordan hele tvistbilæggelsesverdenen er domineret af nogle få advokatfirmaer, der tjener styrtende på at føre sager mod stater på vegne af de multinationale. Ifølge rapporten er det ydermere en lille elite-klub på 15 dommere, der dominerer i afgørelsen af sagerne. Tilsammen har disse 15 – alle fra Vesteuropa eller USA – afgjort 55% af sagerne, igen, oftest til fordel for investorer. Det burde jo give grund til bekymring, som en spansk voldgiftsdommer er citeret i rapporten:\n“When I wake up at night and think about arbitration, it never ceases to amaze me that sovereign states have agreed to investment arbitration at all […] Three private individuals are entrusted with the power to review, without any restriction or appeal procedure, all actions of the government, all decisions of the courts and all laws and regulations emanating from parliament”. (Læs rapporten her)\nDe multinationales toolbox Hvor brætspillet således i forvejen er tippet til fordel for investorerne i tvistafgørelserne, sikrer en række yderligere principper i aftalerne, at investorerne får frit spil til at plyndre løs på statslige reguleringer.\nEt centralt princip i aftalerne er bestemmelsen om ekspropriation. I investeringsaftaler kan ekspropriation dække over al statslig regulering, der har indflydelse på investeringen.\nDet var med henvisning til bl.a. dette princip, at Canada i sidste måned blev truet om at skulle punge ud med 250 millioner dollars til det USA-baserede energiudvindingsfirma Lone Pine Resources. Gennem den berygtede (i hvert fald dengang man i udviklingsverdenen beskæftigede sig med handelspolitik) NAFTA – en omfattende frihandelsaftale, mellem USA, Canada og Mexiko, som indeholder en investeringsklausul – har Lone Pine anfægtet Quebec provinsens forløbige forbud (ja, you heard endda kun forløbige!) af den kontroversielle udvindingsmetode kendt som fracking. Quebec er ganske beskedent i gang med en vurdering af virkninger for miljøet (Environmental Impact Assessment) af fracking-metoden og vil derfor ikke tillade boringer endnu. Dette mente Lone Pine imidlertid svarede til ekspropriation af deres boringstilladelse og bum – 250 millioner dollars! En anden kontroversiel bestemmelse er princippet om fair and equitable treatment. Princippet skal sikre, at landene behandler udenlandske investorer på lige vilkår med lokale investorer. Dette princip har for nyligt udmøntet sig i den hidtid største (offentligt kendte) tvistbilæggelse.\nDen 5. oktober afgjorde en af-ICSID nedsat tribunale, således, at Ecaudor skylder energiselskabet Occidental 1.76 milliard USD (1.769.625.000!). Ecuadorianske myndigheder skred nemlig ind overfor selskabet, da Occidental ville overføre en del af sin produktionsaktivitet i Ecuadors regnskove (som i øvrigt er indhyllet i kontroverser grundet tilsvning af miljøet såvel som brud på lokalbefolkningens menneskerettigheder) til et canadisk firma, uden først at have forhørt sig hos regeringen. Selvom dette var et klart brud på Occidentals egen kontrakt, dømte tribunalet ikke desto mindre, at Ecuadors annulering af kontrakten med firmaet var ’uforholdsmæssig stor’ og krænkede statens forpligtigelse til at sikre fair and equitable treatment for udenlandske investorer under Ecuadors bilaterale investeringsaftale med USA. (Læs mere om Occidental her)\nOg så er der Philip Morris (tobaksgigantens) søgsmål mod Uruguay og Australien for at kræve ensartet cigaretindpakning, som ifølge Philip Morris er en krænkelse af firmaets intellektuelle ejendomsrettigheder; det London-baseret mineselskab Churchills søgsmål mod Indonesien efter kontroverser omkring firmaets opkøb af et lokalt udvindingsfirma; den USA-baseret investor Michael L. Mackenzie søgsmål mod Vietnam efter lukningen af hans private sundhedsklinink ifm. konflikter med lokale offentlige sundhedsklininkker; og vi kunne blive ved, og ved…\nHvad vil Pia Olsen Dyhr?\nFor de få der ikke sad i jakkesæt til mødet med ministeren var det således en anelse bekymrende, at høre hvordan hun glædede sig over fremgangen i forhandlingerne om EUs handels- og investeringsaftaler med Canada, Indien, MERCOSUR-landene med henvisning til den ’beskyttelse af vores investeringsinteresser’, som aftalerne alle-som-én kommer til at give. På den anden side, kan man ikke klandre hende for at gøre andet, end hvad regeringen hidtil har gjort: køre tæt parløb med de mest reaktionære kræfter i Europa. Heldigvis tyder det imidlertid på, at visse af disse forhandlinger alligevel ikke bliver så gnidningsfrie, som ministeren og hendes investor-kumpaner håber, for på det seneste er der begyndt at komme modstand mod EUs altomfavnende investor-venlige handels- og investeringspolitik ikke bare fra befolkningerne, men også regeringerne i Syd.\nSom følge af den bølge af søgsmål, som landene i Syd har fået på nakken, særligt de seneste ti-femten år, har en række lande annonceret, at de vil have en kritisk gennemgang eller endda aflyse deres investeringsaftaler.\nSydafrika, hvilket jo ikke ligefrem er socialismens højborg, har således oplyst, at landet ikke vil underskrive nye investeringsaftaler og vil desuden afslutte eller genforhandle alle landets eksisterende aftaler. Indien skal til at gennemgå samtlige aftaler med særligt fokus på tvistbilæggelsesmekanismen. En række latinamerikanske lande herunder Ecuador, Venezuela og Bolivia har desuden annonceret deres afgang fra ICSID.\nSpørgsmålet er så, hvor Danmark skal placere sig, set i lyset af denne stigende modstand. Skal man hårdnakket fortsætte med at fremme rigide investeringsaftaler til fordel for investorer og på bekostning af staters ret til at regulere til fordel for miljøet, sundhed m.m. eller skal man i stedet begynde at genoverveje om de bedste alliancepartnere i udformningen af handelspolitik virkelig er DI, Danske Erhverv, Lægemiddel Industriforeningen, Dansk Rederiforening osv.?\nSom svagt antydet undervejs har vi ikke de store forventninger til, at vores kære minister pludselig skulle se lyset og droppe hendes alliance med the dark side, men om ikke andet af ren og skær overlevelsesinstinkt vil vi alligevel opfordre hende og hendes embedsmændsskare til at bruge sin juleferie på at tænke sig godt og grundigt om, for som Nathalie Bernasconi (senior jurist ved Internation Institute for Sustainable Development) påpegede i en tale til EU-parlamentet allerede i 2009:\n‘… the number of cases against EU Member States is steadily increasing, and more cases againstEuropeare to be expected. At the end of 2009, over 17% of all the known investor-State disputes were initiated against EU Member States. A steep increase of cases against Europe is likely if the Union agrees to investor-State dispute settlement withChina,India,Canadaand Mercosur countries. The outward investment strategies of the Chinese government and others are no secret. There is no doubt that investors from these countries will use all tools available against European measures they disfavor – including investor-State arbitration.’\nSet i lyset af det nyligt annoncerede søgsmål fra en kinesisk investor mod Belgien for 2.3 milliarder euro som reaktion på den belgiske regerings nationalisering af Fortis – en skrantende bankvirksomhed – kunne det tyde på, at der er noget om snakken.\nDel dette:FacebookTwitterE-mailGoogle +1 HANDELUDVIKLING « Forrige\nPartifæller slås om præsidentkandidatur Næste »\nJulekalender: d. 22. december AFRIKA KONTAKT's RSS Feed\nBlogget siden: 20/06/2013\nOm: Henrik Bang Andersen er aktivist i Afrika Kontakt, blogger på Modkraft og arbejder til dagligt for Venstrefløjsgruppen i EU-parlamentet. Har desuden været ansat i Mellemfolkeligt Samvirke, U-landsorganisationen IBIS og EU-magasinet NOTAT. Mads Christian Barbesgaard er aktivist i Afrika Kontakt, er tilknyttet redaktionen på Modkraft og arbejder for Tænketanken Ny Agenda. Har desuden været i praktik i EU-parlamentet og Mellemfolkeligt Samvirke.\nRejsen Blog Zimbabwean Elections: Young People are the G... Blog The prosperity of beatboxing in Uganda Blog Movember: syv must-see afrikanske overskæg Nyheder Breakdance gone “break fast” Blog England giver blodpenge til tidligere oprør... Nyheder 5 afrikanske festivaler, der er værd at bes... Nyheder En makaber tradition på retur Nyheder 5 afrikanske fodboldspillere, du skal kende Nyheder Angola lider – Statoil jubler Nyheder Afrikablog.dk\nEnghavevej 80C, 3. sal\n© 2013 Afrikablog.dk\nDEMOKRATISKE REBUBLIK CONGO\nØKONOMISK VÆKST Send til e-mail-adresse


Det ser jo smukt ud sådan en dejlig sommerdag når man kigger på Stevns Klint. Men 18 meter nede i den hårde kalk herskede der i mange år en kold stemning i de lange gange, hvor kun særligt godkendte personer havde adgang. Den almindelige dansker anede intet om det store observationscenter som holdt øje med al skibstrafik som kom eller forlod Østersøen.\nStevnsfortet mellem Rødvig og Højerup er hugget ind i Stevns Klint. Dets opgave var at kontrollere den sydlige indsejling til Øresund. Sammen med Langelandsfortet skulle det hindre Warszawapagtens store flådekapacitet i Østersøen i at få adgang til verdenshavene – bl.a. ved at bevogte søminefelter mod minestrygning.\nFortet blev bygget under Den kolde krig i 1950-53, men blev nedlagt i 2000. Den 1. juli 2008 genåbnede stedet som Koldkrigsmuseum Stevnsfort under Østsjællands Museum. Koldkrigsmuseet blev dog først officielt indviet af Kronprins Frederik den 23. september 2008.\nStevnsfortet er som det eneste i Danmark bygget i klippegrund og befinder sig op til 18 m dybt nede i undergrunden, der på Stevns består af kalk.\nHovedarmeringen bestod af 2 pansertårne med hver 2 stk. 150 mm kanoner, der havde været sidebatterier på det tyske slagskib Gneisenau fra 2. verdenskrig. De var oprindeligt opstillet på Fanø (Batteri Grådyb) af den tyske besættelsesmagt, for sammen med Tirpitz-stillingen ved Blåvand at beskytte indsejlingen til Esbjerg. Kanonerne kunne række 33 km og dermed dække både hele Øresund og de to mulige landgangsstrande ved Faxe Bugt og Køge Bugt. Den teknologiske udvikling gjorde efterhånden at kanonerne fik mindre betydning og disse blev i første omgang lagt i “mølpose” for senere at blive “støvet af” og benyttet til uddannelse af personel til Søværnet. Stevnsfortet havde dog fortsat en betydelig rolle som kommando- og radarstation og var desuden hovedkvarter for “Sundets Marinedistrikt”.\nDer var desuden opstillet et HAWK-batteri på området der, sammen med NIKE-batterier flere steder på Sjælland, i tilfælde af luftangreb skulle forsvare København. Disse luftværnsmissiler var således ikke opstillet for at beskytte Stevnsfortet og havde som sådan ikke noget med fortets virke at gøre. HAWK-batteriet (Eskadrille 541) blev i øvrigt først opstillet i 1984 og blev primært benyttet til uddannelse af personel til Luftværnsgruppen i Flyvevåbnet.\nNike batteri med camouflage.\nNike batteri med camouflagen klappet sammen klar til aktion.\nEfter Berlinmurens fald i 1989 og efterfølgende Den kolde krigs afslutning, forsvandt den store fjende mod øst og Stevnsfortet mistede sin strategiske betydning. Kommandoen blev derfor nedlagt efteråret 2000.Der står stadig en radarmast på området, men selve farvandsovervågningen foregår i dag fra Maritimt overvågningscenter Syd (MOCS) på Bornholm.\nDet er blevet påstået, at efterretninger om sovjetisk sejlads med atommissiler til Cuba kom fra Stevnsfortet. Det er ikke rigtigt, da skibene ikke kom gennem Øresund, men Storebælt. Det var Hammerodde Fyr, Fyrskib Gedser Rev og Langelandsfortet der kom med oplysningen.\nDen mobile enhed der styrer NIKE missilerne kunne flyttes i løbet af kort tid.\nIdeen var, at hele NIKE systemet kunne flyttes og placeres hvor som helst. Her en radar. I baggrunden et radarsystem der kunne fange lavtgående fly og låses fast på flyene.\nDet er tid til at finde den dengang hemmelige nedgang til det endnu mere hemmelig fort under jorden.\nTrappen fører os 18 meter ned i fortet.\nMan kan se de forskellige kalklag som er omkring 65 millioner år gamle.\nTelexrummet havde kodemaskiner så alt blev sendt i kode.\nAl skibstrafik blev nøje overvåget 24 timer i døgnet så man havde styr på hvilke skibe, som blev registrerede, slået op, uanset om det var krigsskibe eller ”fiskerbåde” som sejlede til eller fra Sovjetunionen og Polen som var ”Fjenden”, eller Warzawapagten.\nNu om dage er temperaturen 8 grader i gangene. Da det var bemandet var temperaturen løftet til 12 grader for at undgå alger, som du ser som det grønne lag på væggene.\nKøjerum. Det har formentlig ikke været specielt hyggeligt at være fanget her nede i længere tid ad gangen.\nDer er flere km gange hugget ud af kalken, som er så hård at den skulle kunne modstå et angreb med atombombe.\nNogle af de store skibskanoner som er monteret oven på jorden får deres bomber leveret gennem elevatorerne fra fortet.\nNogle af gangene har fået gadenavne.\nI krisesituationer var der et mandskab på 300 mand som ikke måtte forlade stedet. Så blev der etableret ekstra køjer i gangene.\nDer er en udgang til havet fra fortet og mon ikke at polske og russiske ”fiskebåde” har registreret da den blev hugget ud.\nI forbindelse med indgang til havet, er det massive vægge, døre og skydeskår.\nEfter nedlæggelse af Stevnsfortet, Berinmurens fald og overgangen fra Sovjetunionen til Rusland er der blevet offentliggjort papirer der afslører at russerne i tilfælde af krig ville smide en atombombe på toppen af Stevnsfortet, mens polske papirer fortalte at de vil landsætte 60.000 mand i Faxe bugt for efterfølgende at indtage fortet.\nDen danske regering mente at fortets placering var et vigtigt observationspunkt i den kolde krig og umiddelbart da den danske regering ville bygge det, ville USA og Nato ikke deltage. Amerikanerne mente, at det måtte være nok at lave observationer af skibstrafikken til og fra Østersøen mellem Skagen og Norge, men det betød at de måtte accepterede at Danmark blev besat af Sovjetunionen i tilfælde af krig. Det fik så Amerikanerne og Nato til at beslutte at støtte opførelsen af Stevnsfortet, så de efterfølgende modtog informationer om skibstrafikken til og fra Østersøen.\nStevnsfortet er et besøg værd. Alle besøg i fortet foregår kun med guide, men området over jorden kan besøges som man selv ønsker.\nCampingtur i Danmark – del 4 – Vestkys...\nCampingpladser vi har besøgt – Terrassen Camping (...\nUnikt samarbejde i forbindelse med Margueritruten ...\nCampingtur til Sydhavsøerne (Møns Klint) – d...\nCampingtur til Sydhavsøerne (Weinsberg 390 QD) ...\nCampingtur til Sydhavsøerne (Møn) – Del 2\nCampingtur til Sydhavsøerne (Bogø, Nyord og Møn) &...


Få en ny lækker frisure hos en af de mange frisører i København | tipKBH.dk\nFå en ny lækker frisure hos en af de mange frisører i København\nVi er begyndt så småt at gå foråret i møde, og det er der mange af os der glæder os enormt meget til. Det er slut med kolde, mørke dage og hej til varme og sol og sommer. Men inden vi kommer for langt ind i foråret, hvorfor så ikke gøre sig lidt ekstra klar?\nEn lækker tur til frisøren\nForåret nærmer sig, og det betyder for mange at de opper indsatsen i fitnesscenteret, i håbet om at de kan nå og få den sommerkrop de drømmer om hvert år. Men selvom det også er godt at motionere, har du så overvejet hvad du ellers kan foretage dig, inden foråret for alvor rammer? Hvad med en lækker tur til frisøren? Hos frisoerakademiet.dk kan du finde tips til hvordan du bedst muligt kan passe og pleje dit hår, men også inspiration til, hvilken frisure du skal have næste gang du begiver dig en tur forbi frisøren. Derudover henviser de dig også til mange gode frisører i København-området, så hvorfor ikke give det en chance? Vi kunne alle sammen trænge til en ny frisure i ny og næ, og med varme godt på vej, så er det den perfekte anledning til at få piftet de lange lokker lidt op!\nGå sommeren i møde med en lækker frisure\nHerinde i København kan du finde et utal af frisører, nogle bedre end andre. Gør dig selv den tjeneste at undersøge nærmere omkring hvilken frisør du egentlig gerne vil hen til, fremfor bare at tage en tilfældig. Hvis du er studerende, så kan du passende overveje at tage et kig på alle de frisører der har studievenlige priser eller måske noget studierabat. Her på vores side kan du også få et fingerpeg om, hvilke frisører i København der er de allerbedste. Men inden du booker en tid, så sørg for at have en nogenlunde ide om hvad du gerne vil have lavet, så du er sikker på at du får lige det hår du ønsker dig. Med en ny lækker frisure, så er du i den grad klar til at gå en lækker sommer i møde!


Cruise: Katie Holmes gør mit liv bedre - Avisen.dk\nCruise: Katie Holmes gør mit liv bedre\nStjerneskuespilleren Tom Cruise er en romantiker og fortæller nu, at Katie Holmes gør hans liv lykkeligere.\n16. maj 2012 11:50\nPå trods af sin store skuespilsucces ved Tom Cruise godt, hvad der betyder mest for ham. Hans familie og hans kone. Han er nemlig en rigtig romantiker, og han er ikke bange for at sige, at konen Katie Holmes gør hans liv bedre.\n- Hun er en fantastisk person, og hvis du bruger fem minutter sammen med hende, vil du se det. Alt hun gør, gør hun med kreativitet. Hun er sjov og charmerende, og når hun kommer ind i rummet, så får jeg det bedre, fortæller Cruise i et interview med Playboy Magazine.\n- Jeg ved ikke, hvad jeg skal sige. Jeg er bare glad, og det har jeg været siden det øjeblik, jeg mødte hende.\nCruise indrømmer samtidigt, at han elsker at pleje sit forhold og vise Holmes, hvor meget han elsker hende.\n- Jeg er en romantiker. Jeg elsker at arrangere ting som for eksempel en romantisk middag, og det elsker hun, fortæller Cruise.\nSammen har Cruise og Holmes datteren Suri på seks år. Derudover har Cruise to børn fra sit tidligere ægteskab med Nicole Kidman, Connor på 17 og Isabella på 19. Og skuespilleren er ikke i tvivl om, hvordan han skal prioriterer sit liv.\n- Jeg har altid haft de samme værdier. Familien er det vigtigste for mig. Når jeg er på optagelse, kommer hele familien med. Når Katie er på optagelse, er jeg der med børnene. Vi er altid sammen, konstaterer Cruise.


→ Bedste Verner Panton Flowerpot Bordlamper online\nInternet handler med verner panton flowerpot bordlamper\nLuxlight.dk er pt. imellem de største e-shops inden for lamper og belysning. Webshoppens udvalg rummer over 3000 varer fra forskellige brands. Butikkens Trustpilot-score på 8,6 af 10 vidner om utrolig kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 18 vurderinger, hvoraf 15 af dem giver topkarakter. På Facebook er 1864 brugere fans af Luxlight.dk, og herpå har webbutikken modtaget 5 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 5 af 5, som lige så vel er virkelig overlegent.\nLampemesteren.dk er nu iblandt de mest populære internet virksomheder der sælger lamper og belysning. Deres sortiment spænder over omkring 9000 produkter fra en række brands. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 9,5 ud af 10 tilkendegiver stor kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1574 evalueringer, hvoraf 1352 af dem giver topkarakter. På Facebook er 38692 mennesker fans af Lampemesteren.dk, og her har webbutikken modtaget 80 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,7 ud af 5, som ligeledes er usædvanligt overlegent.\nAndLight.dk er pt. en af de mest benyttede internet butikker med lamper og belysning. Netbutikkens udvalg udgøres af flere end 6000 varer fra flere mærker. Deres Trustpilot-bedømmelse på 9 af 10 vidner om en høj grad af kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 840 ratings, hvoraf 720 af disse giver topkarakter. På Facebook er 11650 brugere tilhængere af AndLight.dk, og herpå har netshoppen modtaget 24 evalueringer med en middel vurdering på 3,6 af 5, hvilket ligeledes er vældig beundringsværdig.\nLamper.dk er pt. en af de bedste webbutikker med lamper og belysning. Webshoppens sortiment omfatter omkring 3000 produkter fra diverse brands. Butikkens Trustpilot-score på 8,6 af 10 røber stor tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 67 anmeldelser, hvoraf 48 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 369 brugere tilhængere af Lamper.dk, og herpå har de modtaget 13 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,3 af 5, hvilket lige så vel er ret så beundringsværdig.\nLysmesteren.dk er nu imellem de bedste netbutikker der sælger lamper og belysning. Forhandlerens sortiment består af i omegn af 5000 varer fra flere mærker. Forretningens Trustpilot-vurdering på 6,5 ud af 10 manifesterer stærk kundetilfredshed. Scoren er baseret på 370 anmeldelser, hvoraf 264 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 85152 brugere fans af Lysmesteren.dk, og herpå har de modtaget 104 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,7 af 5, hvilket ligeledes er ret så beundringsværdig.\nVerner Panton Flowerpot Bordlamper søges på internettet\nFlere internet outlets frembyder i dag en hel del forskellige fragtformer. En sikker vinder er for øjeblikket levering til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente dine produkter præcis når det passer dig. Fragtmuligheden er nemlig ualmindeligt uproblematisk, samt i mange tilfælde endda den prisbilligste leveringsmulighed.\nDu bør ligeledes vælge at få leveret hjem til dig selv eller ud til din arbejdsplads. Leveringsmetoden viser sig sædvanligvis en lille smule mere bekostelig, men ligeledes særligt enkel. Den prisbilligste leveringsmulighed af verner panton flowerpot bordlamper er utvivlsomt selv at hente pakken, som jo forudsætter at du lever nærved verner panton flowerpot bordlamper netbutikkens tilholdssted.\nLeveringstiden er ekstremt vigtig om vi behøver varen med det samme, og herved er det altså væsentligt at du gransker den forventede leveringsdato for den relevante vare.\nEn del verner panton flowerpot bordlamper internet selskaber garanterer dag-til-dag levering på mange af butikkens varer, men vær vagtsom da det kræver at ordren aflægges forinden et givent tidspunkt, således at de sandsynligvis kan nå at få verner panton flowerpot bordlamper afsendt før pakkepersonalet har fyraften.\nEn hel del internet firmaer frembyder fragt uden beregning, men oftest kun hvis der handles for en bestemt sum. I øvrigt skal man snuppe den mest prisbevidste løsning til levering, som i mange tilfælde – ligegyldigt om man bor nær Viborg, Lillerød eller Helsinge – vil være at få dem til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nDet er ekstremt enkelt for os alle at lave prissammenligning på verner panton flowerpot bordlamper i blandt diverse online shops, og følgelig har en hel del e-handler fundet det nødvendigt at trykke prisniveauet på en række af deres varer – til børn og babyer, samt til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange love levering uden betaling.\nDet kan dog alligevel blive lukrativt at udforske enkelte shops på nettet efter verner panton flowerpot bordlamper rabat før du færdiggør din shopping, sådan at du er usvigeligt sikker på at antage den mest betalelige pris.\nMan bør trods alt være omhyggelig med, at såfremt en online forretning reklamerer verner panton flowerpot bordlamper for en pris der er utopisk attraktiv, så er det for det meste være et bevis på en uægte shop. Handler med kort er dog en del af et regelsæt, som hjælper dig som kunde imod falske netbutikker.\nVi tilråder shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du drage nytte af en afdragsløsning som fx ViaBill, når du foretrækker at betale regningen ude i fremtiden.\nForud for at nogen shopper verner panton flowerpot bordlamper hos en internet forhandler behøver de sådan set gennemløbe shoppens betingelser, dog er det gerne en omfattende opgave.\nEt alternativt forslag kunne måske være at se hvorvidt netshoppen er verificeret af e-mærket, da det ofte er en angivelse af at online forretningen imødekommer dansk lovgivning, og at forretningen hyppigt monitoreres af specialister som er indført i reglerne på området. Desuden får du lejlighed til at blive hjulpet, for så vidt du forvoldes besvær med dit indkøb.\nEndvidere foreslåes det at køber er omhyggelig omkring de mest centrale forhold der gælder for købet, til eksempel den returret på verner panton flowerpot bordlamper webbutikken kører med. I den forbindelse er det på samme måde afgørende, at man stadig gemmer sin faktura e-mail, så man i fremtiden vil kunne bevidne sit køb, ligegyldigt om man søger en vare til en herre eller dame.\nTrustpilot indebærer regulære habile muligheder for at granske en længere række nuværende køberes iagttagelser og herved tilrådes det, at du kigger nærmere på e-forhandlerens verner panton flowerpot bordlamper anmeldelser forinden du placerer din ordre.\nFacebook fremskaffer tillige tilpas fordelagtige genveje til at få kendskab til online firmaets popularitet. Desuden møder vi mange e-forhandlere hvor man kan forfatte en bedømmelse af deres køb, som ydermere kan udnyttes til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden finansieres af annoncer. Vi har et fast samarbejde med et hav af e-forhandlere hvori vi præsenterer virksomhedernes varer, og høster provision for så vidt en af vores besøgende foretager en handel.\nOrientering om verner panton flowerpot bordlamper og online selskaber opdateres fra tid til anden, men man kan ikke stille os ansvarlig for korrektioner der måtte være implementeret efter sidste opdatering af hjemmesidens oplysninger.