Intet hus uden varme Styr på strømmen Vand i køkken og bad Guide til det grønne hus - PDF\nDownload "Intet hus uden varme Styr på strømmen Vand i køkken og bad Guide til det grønne hus"\n1 VARME OG VENTILATION Intet hus uden varme Stort tema om varme og ventilation s.6 LYS Styr på strømmen Nye løsninger til lys i boligen s.50 VAND Vand i køkken og bad Spar penge med energirigtige armaturer s.70 nyenergı ET SPAREMAGASIN FRA LEMVIGH-MÜLLER Guide til det grønne hus\n2 Indhold TIDS- ÅNDEN Side 4 JORD- VARME Side 12 VARME- PUMPER Side 26 VARME OG VENTILATION 8 Begynd med at se på varmen Energispareråd, der virkelig batter 10 Naturlig varme Nybygget hus med jordvarme 14 Sådan fungerer varmepumper Ligesom et køleskab bare omvendt 16 Ud med det gamle oliefyr Familie sparer kr. om året 19 Bedre chancer for salg Home rådgiver om besparelser 20 Genbrug varmen Ventilation med varmegenvinding får bugt med dårligt indeklima 24 Hjælp til sommerhuset Luft-til-luft varmepumpe halverer elregningen 26 En verden af varmepumper Oversigt over de mange muligheder 33 Vand eller el i gulvet Store fordele ved gulvvarme 34 Komfort er det vigtigste Nybyggeri med gulvvarme overalt 36 Gulvvarme uden dikkedarer To nemme løsninger 38 Stort udvalg af kedler Stor oversigt over kedelløsninger 40 Ud med oliefyret Økonomisk pillefyr vandt 42 Energieffektive enheder til fjernvarme Vandvarmer, beholder, veksler, radiator 44 Gas og sol under et Bosch har en god kombination 45 Effektive energisparepumper A-mærkede cirkulationspumper er hurtigt tjent ind 46 Isolering med økonomisk gevinst Blottede varmerør koster dyrt 48 Unik solfanger Elegant, effektiv og modstandsdygtig 49 Solen giver varmt vand Solfanger supplerer varmeforsyningen Udgivet af Lemvigh-Müller A/S, maj 2010 Ansvarshavende redaktør: Marketingdirektør Kim Øxenholt, Lemvigh-Müller A/S Redaktion: Jørgen Høg og Lene Nørkjær, Datagraf Client Publishing. Skribenter: Helle Tougaard og Lotte Jahnsen Foto: Lars Bech/Carsten Ingemann, Das Büro Design og tryk: Datagraf AS 2\n3 LYS- KILDER Side 54 PC- STYRING Side 64 KØKKEN OG BAD Side 70 SOL- CELLER Side 76 LYS VAND 52 Fremtidens lyskilde LED er på vej ind i hjemmet 54 Lys i pæren Tjek på lyskilder til boligen 56 Leg med lyset Belysningsarkitekt giver sit bud på kunstigt lys 58 Energirigtig butik Bedre lys mindre energi 60 Bedre indeklima Kontorlandskab med LK IHC 62 Det intelligente hjem Styr al lys og varme i hjemmet elektronisk 64 Pc en overvåger forbruget Følg energiforbruget på skærmen 65 Tænd og sluk automatisk Sensorer til tænd og sluk 68 Grønne vandvaner Strategien er miljørigtig 70 Spar på vandet De moderne armaturer 72 Spar på vandet Det miljørigtige bad 74 Energibesparende rørsystemer Patent på rør i rør-princip 76 Helt ren energi Solceller i elegant design 78 Love og regler Få penge til at skrotte oliefyret 80 Kontakt fagmanden El- og vvs-installatørerne står klar TIL- SKUD Side 78 3\n4 TENDENSER OG TIDSÅND Energi- besparelsen sidder mellem ørerne Det skal kunne betale sig, lyder devisen fra boligejere. For selv om det kan være prestigefyldt at tænke energibevidst, få jordvarme og have solfangere på taget, skal indsatsen først og fremmest være så fornuftig, at besparelsen kan måles på regningerne hver måned. Mådehold og et fornuftigt forhold til forbrug bliver nogle af de fornemste dyder i de kommende år, og det bliver trendy at vise omtanke og at spare penge, vurderer Marianne Levinsen, der er fremtidsforsker og forskningschef hos Fremforsk. Fremforsk arbejder med at interviewe og analysere sig frem til, hvordan fremtiden vil forme sig, blandt andet når det gælder forbrug, arbejdsmarked, politik og bolig. Marianne Levinsen forudser, at omtanken og mådeholdet betyder, at boligejerne i de kommende år vil tænke stadig mere fornuftigt, når det gælder udgifterne til forbrug: Solvarmeanlæg på facaden Vi har interviewet boligejere om emnet og oplever en stor interesse for både jordvarme og solvarme, men det afhænger dog fuldstændig af prisen, om man vælger at installere det. Man skal kunne gennemskue, at investeringen ved at tænke energirigtigt har en hurtig tilbagebetalingstid. Det skal på godt jysk kunne betale sig, siger hun. Men selv om økonomien kommer i første række, konstaterer Marianne Levinsen, at det også kan være trendy at gøre noget godt for miljøet: Særligt de unge boligejere kigger allerede nu på, hvordan de kan spare på de månedlige regninger til varme, lys og vand. Og Særligt de unge boligejere kigger allerede nu på, hvordan de kan spare på de månedlige regninger til varme, lys og vand. MARIANNE LEVINSEN, FREMTIDSFORSKER OG FORSKNINGSCHEF HOS FREMFORSK 4\n5 Derfor er det cool at tænke energirigtigt Fordi man er med til at passe på jorden og miljøet Fordi man sparer penge Fordi ødselhed er dårlig stil Tendenser i boligen For nogle vil det ligefrem være prestigefyldt at have solvarmeanlæg hængende på facaden, fordi det sender et signal om, at man gør noget for moder planet. MARIANNE LEVINSEN, FREMTIDSFORSKER OG FORSKNINGSCHEF HOS FREMFORSK Personlig stil frem for stramt design Farver frem for sort/hvid Genbrugsguld frem for dyre designermøbler Hjemmelavet frem for masseproduceret Hygge og indelukke frem for store rum og enorme vinduesfacader da klimadebatten samtidig har sat energi på det almindelige menneskes dagsorden, vil interessen for alternative energikilder vokse. For nogle vil det ligefrem være prestigefyldt at have solvarmeanlæg hængen- Forbrugertendenser frem til 2015 de på facaden, fordi det sender et signal om, at man gør noget for moder planet, vurderer Marianne Levinsen. Hun fortæller, at mådeholdet og fornuften i de kommende år også vil kunne ses Tidligere praleri og grådighed er ude og erstattet af fornuftigt og retfærdigt forbrug i og uden for hjemmet. Hjemlighed frem for boligudstilling med de rigtige møbler og dyrt designede køkkener. Vi ønsker det grønne, miljørigtige og energirigtige til en fornuftig pris. Er det grønne valg for dyrt, vil danskerne vælge mere pragmatisk. Stigende polarisering mellem de digitale native under 30, som lever, forbruger og oplever verden digitalt, og den grå tsunami af 68 erne, som gerne vil i den fysiske butik og have indlevende, personlig betjening. Haven og naturen bliver de store forbrugsområder, vi higer efter de rene og simple elementer i tilværelsen; sanser, sæsoner, renhed, nærvær og ro er luksus for det moderne menneske. på, hvordan vi indretter os i boligen. Efter år med minimalistisk stil, sort/hvid og dyre designermøbler er hjemmelavet og hjemlig hygge blevet tidens klareste boligtrend. Yt at prale Fra 2003 til 2007 blev boligen iscenesat og vist frem med kæmpe vinduer, designermøbler og store, åbne rum. Men siden den økonomiske krise ramte os, er det blevet yt at prale og være ødsel. Og i de kommende år skal boligen først og fremmest være hyggelig og en hjemlig ramme for os selv og vores familie. Derfor vil vi i langt højere grad indrette med vores egen personlige stil frem for at købe ens designermøbler, fortæller Marianne Levinsen. Genbrug, loppefund og hjemmelavet bliver derfor nøgleord i boligen i de kommende år, hvor danskerne i høj grad vil købe og lave ting, der styrker hjemligheden. Ting skal have historie Det handler mere om, hvad hjemmet betyder for en selv, og det betyder pludselig noget, at boligen og tingene i den har en historie. At vi har lavet dem selv, arvet dem eller gjort en god handel på et loppemarked. På den måde signalerer vi også fornuftigt forbrug, når vi indretter hjemmet, ligesom vi gør, når vi sparer på energien til boligen, siger hun. 5\n6 VARME OG VENTILATION varme og ventilation Intet hus uden varme, og ingen varme uden varmeregning. Der er mange måder at varme sit hus op på på de følgende sider viser vi en række løsninger med fokus på energibesparelser og økonomi. Sådan sænker man varmeforbruget Hold en temperatur på grader i husets opholdsrum. Det giver den bedste balance mellem komfort og varmeforbrug. Ved at sænke temperaturen fra 22 til 21 grader kan man faktisk sænke varmeforbruget med 5 pct. Indstil alle rummets radiatorer til samme temperatur. I sparer ikke ved at slukke for nogle af dem, det giver bare en dårligere fordeling af varmen. Skru ikke op og ned for varmen hele tiden. Indstil termostaten, og lad den styre temperaturen. Luft ud i 5-10 minutter to gange om dagen og husk at lukke for radiatorerne først. Isolér boligen så godt som muligt. Jo bedre man isolerer, jo mindre varme bruger man. Luk dørene mellem rum med forskellige temperaturer. Ellers opstår der let træk, og det reducerer energibesparelsen. 6\n8 VARME OG VENTILATION Begynd med at se på varmen Mange boligejere har interessen for at gøre deres bolig mere klimavenlig, men i mængden af tilbud kan det være svært at overskue, hvordan man skal gribe det an. Begynd med at se på varmekilden, lyder rådet fra en ekspert på området. En energivenlig bolig sikrer lave månedlige forbrugsudgifter, og huset bevarer sin værdi, hvis man en dag vil sælge det. Og klimavenlige tilbud om alt lige fra isolering af loftet, installation af jordvarme til eftersyn af fugerne omkring vinduerne er mange. Men hvor skal man som boligejer begynde, hvis man gerne vil føre sin energivenlige og klimabevidste indsats ud i livet? Med varmen, lyder det uden tøven fra Ulrik Heilmann, der er administrerende direktør for Bolius, Boligejernes Videncenter. Bolius rådgiver danske boligejere om alt vedrørende boligen, og altså også om energioptimering. Lavt forbrug og lille regning Varmekilden er suverænt den installation, hvor boligejeren kan spare mest 8\n9 Tre energispareråd, der virkelig batter Udskift den gamle oliekedel eller den ældre naturgaskedel med en ny kondenserende oliekedel, kondenserende gaskedel eller jordvarme. Isoler loftet, så varmen bliver i huset og ikke siver ud til fuglene. Undersøg vinduernes u-værdi (størrelsen af energitab igennem glasset), og om rammerne er tætte. Udskift dem, hvis der er behov for det. Tre energispareråd, der også nytter Sluk så meget standby-strøm som muligt. Vær opmærksom på at købe køleskab, tørre tumbler, vaskemaskine og elkoger med lavt energiforbrug. Få registreret familiens elforbrug, og gør det til en konkurrence at se, hvor langt man kan få det ned. Energimærkning Den 1. september 2006 trådte en ny energimærkningsordning for bygninger i kraft. Energimærkningen har samme design som de energimærker, man kender fra f.eks. hårde hvidevarer. Man giver bygningerne karakter fra A1 til G2, hvor A1 er det mest energirigtige. Et hus, der opfylder de nye krav til energiforbrug, får mærket B1. Energimærkningen foretages af en uddannet og uvildig energikonsulent. Huse på 60 kvadratmeter og derover skal energimærkes, når de sælges. Mærket må ikke være mere end fem år gammelt, når man indgår aftale om salg. Forsiden af energimærket viser husets beregnede udgift til varme, el og vand. Energimærkningen viser også den tidligere ejers oplyste forbrug. Læs mere på eller på at investere i en ny. Både på energiforbruget og dermed også på de månedlige varmeregninger, siger han. Så har du en gammel oliekedel, kan du skifte det til en ny kondenserendeoliekedel med følere, som styrer temperaturen og sikrer et minimalt forbrug. Og har du en gammel naturgaskedel, kan du også have gavn af at skifte den, lyder rådet fra Ulrik Heilmann. Han understreger dog, at den optimale varmekilde kommer an på boligens størrel se og stand og på det område, man bor i: For mange vil fjernvarme være den bedste løsning, men det er ikke alle steder, det er muligt at få. Jordvarme kan bedst betale sig i huse med egen varmeforsyning. Dog skal man ved renovering være opmærksom på følgende: Fremløbstemperaturen i et varmepumpeanlæg er lavere end den fra traditionelle olie-, gas- og fastbrændselskedler. Vær derfor særligt opmærksom på om dit eksisterende radiator- og gulvvarmeanlæg er dimen- Ulrik Heilmann, administrerende direktør, Bolius sioneret til den lavere fremløbstemperatur fra varmepumpen. Udskiftning til varmepumpeanlæg kræver derfor en kompetent fagmands vurdering i forhold til om det eksisterende radiatorog gulvvarmeanlæg kræver en udvidelse i forhold til varmeflader. Hvad er varmetabet i boligen, måske er det eksisterende radiator- og gulvvarmeanlæg tilstrækkeligt hvis der er foretaget efterisolering, udskiftning til energiruder eller andre energibesparende foranstaltninger. Svært at komme i gang Bolius har gennem en onlineundersøgelse kunnet konstatere, at boligejerne er meget opmærksomme på, at det er en god idé at sænke energiforbruget, men at der i mange tilfælde er langt fra holdning til handling: Vi oplever, at boligejerne har svært ved at overskue økonomi og besparelser ved for eksempel at skifte oliekedlen ud, og derfor skal vi i højere grad kunne præsentere dem for en enkel beregning, der viser den gode økonomi. Så tror jeg, at flere kommer i gang med at skifte varmekilden ud, siger Ulrik Heilmann. Skift vinduerne Han fortæller, at næste skridt på vejen til en energioptimeret bolig er vinduerne. Her er boligejerne allerede nu langt mere aktive end med udskiftning af varmekilden: Mange er ved at skifte utætte vinduer ud med lavenergiruder. Jeg tror, det er, fordi vinduer er simpelt at forholde sig til som boligejer, det er overskueligt økonomisk, og så kan man hurtigt se effekten på varmeregningen, siger han. Isolering Det sidste store energibesparende skridt er husets isolering. Her handler det først og fremmest om at isolere godt på loftet, så varmen ikke siver ud i den blå luft: Vægge og gulve kan også i mange huse have gavn af mere isolering, men mange steder er det ikke praktisk muligt, eller det vil være meget omfattende og bekosteligt, siger han. 9\n10 Leverandører VARME OG VENTILATION BAXI A/S Smedevej 6880 Tarm T F Robert Bosch A/S Telegrafvej Ballerup T F Nilan A/S Nilanvej Hedensted T F Uponor A/S Banemarksvej 2A 2600 Glostrup T F Glen Dimplex Glen Dimplex Nordic AS, Dronningensgade Odense Rockwool A/S Hovedgaden Hedehusene T F Kinnan A/S Dalsagervej Egå T F Roth Nordic A/S Centervej 5, 3600 Frederikssund T F METRO THERM A/S Rundinsvej Helsinge T GRUNDFOS DK A/S Martin Bachs Vej Bjerringbro T F Kierulff a/s Ndr. Løkkebyvej Tranekær T F PETTINAROLI A/S Mandal Allé Middelfart Denmark T F Danfoss A/S Salg Danmark Jegstrupvej Hasselager T F Lindab Ventilation Langkær Haderslev T F\n11 VAND LYS ALTERNATIV ENERGI Villeroy & Boch Danmark A/S Vallensbækvej Brøndby T F Osram A/S Dybendalsvænget Taastrup T ESYLUX Danmark ApS Birkemosevej 9a 6000 Kolding T F Dansolar Ecopark, Bautavej 1A 8210 Århus V T Viega A/S Blokken Birkerød T F Schneider Electric Danmark A/S Industriparken Ballerup T Oras Armatur A/S Strevelinsvej Fredericia T F Kontakt din lokale installatør Hansgrohe A/S Jegstrupvej Hasselager T F\n12 Større komfort. Mindre energiregning. Det er hvad ny energi handler om Der er ikke længere nogen, der er i tvivl om, at det kan betale sig at spare på energien og ressourcerne både i boligen og på arbejdet. Men trods en utrolig mængde information i medierne og på nettet, er det stadig de færreste, der er helt klar over, hvor det bedst kan betale sig at sætte ind. Lemvigh-Müller A/S, som er en af Danmarks vigtigste samarbejdspartnere for den tekniske installationsbranche i Danmark, har derfor udgivet magasinet ny energi. Meningen er at hjælpe dig til at få et overblik over dine forskellige muligheder for en dagligdag med et mindre energiforbrug uden at gå på kompromis med komforten. Det kan din tekniske installatør hjælpe dig med. Og så kan han sandsynligvis spare dig for meget mere, end han koster ikke kun fordi din energiregning falder, men også fordi værdien af din bolig stiger. Med venlig hilsen Lemvigh-Müller A/S Kontakt din lokale installatør\nSIDE 1 AF 7 Energimærkning for følgende ejendom: Adresse: Smedegården 13 Postnr./by: 4320 Lejre BBR-nr.: 350-009692 Energikonsulent: Harry Olander Programversion: EK-Pro, Be06 version 4 Firma: Botjek Esbjerg


Ann bor med sin eksmand og hans nye kone | Ude og Hjemme\nSøndag, 11. april 2021 - 15:00 - Af Marianne Westerlund. Bearbejdet af Signe Fage.\nTo kvinder og en mand. Inger, Ann og Patrik har valgt en anderledes livsstil end de fleste. De trives i den, men vejen dertil har ikke været nem.\nPå den svenske ø Gotland ligger familiegården Stafva, som Patrick von Corswant driver sammen med sin kone, Inger, og deres to døtre. Det er dog ikke hele husholdningen på gården.\nFor tre år siden flyttede Ingers mor ind i en af fløjene, og ikke lang tid efter flyttede også Patriks ekskone, Ann Sebek, og hendes søn, Antonin, ind på gården.\n– Jeg lever et liv med to koner, siger Patrik med et glimt i øjet og fortsætter:\n– Den ene er jeg gift med, og den anden har jeg været gift med. Der findes mennesker, som løfter øjenbrynene, når de hører om den konstellation. Det er jo ikke normalt, at man bruger tid med hinanden efter en skilsmisse, fordi der kan være nogen bitterhed. Men ikke hos os.\nAnn nikker og siger, at det er fint at bo sammen. Hun ser ikke noget problem i at leve under samme tag som sin eksmand og hans nuværende kone.\n– Jeg synes, alt andet er unormalt. Alle burde have det som os. Det kræver selvfølgelig, at man er klar til at snakke med hinanden, også om de dybe ting, siger Inger.\nDet har dog heller ikke altid været let for de tre. Det har taget mange års hårdt arbejde at komme til, hvor de er i dag. Alle har arbejdet med sig selv og deres fordomme, så de kunne gøre plads til nye måder at se livet på. Ikke mindst har de lært at tilgive – både sig selv og hinanden.\n– Det hele begyndte for tyve år siden, da Ann og jeg skulle skilles. Det var den værste krise, jeg har været i, siger Patrik sukkende.\nSom 18-årig mødte Patrik den seks år ældre Ann i byen Alnarp i Skåne. Han tog sine sidste eksamener, før han skulle tilbage for at passe gården, mens hun arbejdede som tandlæge. Det var øjeblikkelig kærlighed, og der gik ikke lang tid, før de giftede sig, Ann blev gravid og de flyttede tilbage til Patriks familiegård, hvor arbejdet ventede på ham.\nKunne ikke klare det\nDa Patrik kom hjem med kone og barn, kunne han mærke, at hans forældres forventninger var skyhøje. Udover de 1.000 hektar mark var der også en stor flok kvæg, der skulle passes. Patrik ville bevise for sin far, at han kunne klare det, så han arbejdede døgnet rundt. Ann havde derimod intet job, så hun brugte sine dage på at ride og passe deres to sønner.\n– Jeg ville være en god familiefar og samtidig opfylde min fars ønsker for gården, men det var umuligt at være begge steder, fortæller Patrik.\n– Jeg havde det heller ikke godt på gården, tilføjer Ann og forsætter:\n– Jeg følte mig ikke hjemme på gården, og vi begyndte at skændes med hinanden. Vi ville begge have ret, og ingen af os gav sig. En dag flød bægeret over, og jeg orkede ikke mere. Så sagde jeg til Patrik, at jeg ville skilles.\nFandt sammen med ridelæreren\n– Der faldt min verden sammen, siger Patrik.\nHans forældre flyttede fra gården, og det samme gjorde Ann. Patrik blev bitter og holdt både forældrene og ekskonen ansvarlige for alt det dårlige, der var sket for ham.\nI samme periode fandt Ann sammen med sin ridelærer, Otto.\nPå det tidspunkt boede Otto sammen med Inger, der tidligere havde arbejdet som dyrepasser på gården. De to par havde set lidt til hinanden blandt andet over middage. Inger elskede at snakke landbrug med Patrik, mens Ann, der elskede heste, syntes, at Otto var interessant.\nTiden efter skilsmissen var hård for Patrik. Han mærkede angst, han begyndte at få udslæt på hele kroppen, og han sov ikke om natten. Han frygtede for, hvad det næste skulle være. Ville han få mavesår eller et slagtilfælde?\nMiddag og kys\nPatrik gik både til psykologer og terapeuter samt prøvede healing og shamaner. Hvert lille halmstrå greb han. Det var en workshop, der fik det til at vende for Patrik. Pludselig forstod han, at Ann og hans forhold var dømt til at mislykkes, når de hele tiden skændtes. De var lige gode om at køre forholdet i sænk. Det gav ham en ro at finde ud af, han ikke var et offer.\nEfter workshoppen rejste Patrik hjem til Gotland igen, hvor Ann og Otto planlagde at blive gift. Patrik tænkte sig til, at Inger nok sad og var ensom, så han ringede og inviterede hende på middag. Det var en middag, der endte med et kys, og efter det tog relationen fart.\n– Da jeg forstod, at Inger var interesseret i mig, blev jeg helt varm indeni. Forelskelsen voksede, jo mere vi lærte hinanden at kende, fortæller Patrik.\nEfter et halvt år friede Patrik. Ikke et sekund var kedeligt, når de to var sammen, og der gik ikke lang tid, før Patrik og Inger blev gift. Derefter tog de på en ti dage lang workshop sammen.\nHer lærte parret, at samtale er en kunst, og de begyndte selv efterfølgende at arrangere kurser, hvor de ville lære andre, hvad de selv havde lært. Ann og Otto kom også med på et kursus om samtaler, og da de to skulle giftes, var Patrik og Inger inviteret.\n– Vi begyndte at ses som par i den nye konstellation. Det var så dejligt at være venner igen, fortæller Inger.\nI ti år var ægteskabet mellem Ann og Otto fryd og gammen, men på et tidspunkt begyndte Otto at få det dårligt. Han opsøgte en læge, der fortalte ham, han havde lungekræft. Ni uger senere døde han.\nEndte i et tomrum\n– Efter det havnede jeg i et sort hul. Jeg havde ingen kontakt til mine egne følelser, så at græde var umuligt for mig. Jeg blev som en robot, fortæller Ann.\nHun vidste også, at det var umuligt for hende at holde deres gård kørende efter Ottos død. Ann arbejdede som tandlæge, så der var ikke tid til at tage hånd om alle gårdens heste. Den eneste mulighed var at sælge.\nMens Ann klargjorde gården til salg, kørte hendes tanker på højtryk. Hun tænkte over, hvor hun nu skulle bosætte sig. Igennem årene havde de to par joket med, at de i fremtiden alle skulle bo på Patriks gård. Den tanke begyndte at fylde mere og mere for Ann. For gården var et kendt sted for hende, og hun vidste, at der var plads nok.\n– Både Inger og Patrik var jeg tryg ved, så jeg spurgte dem, om jeg måtte flytte ind, fortæller Ann.\n– Der var slet ingen tvivl fra min side af og heller ikke fra Patriks, siger Inger med en varme i stemmen.\nEn del af huset blev gjort klar til Ann, hvor hun kunne indrette sig med sin søn. Så flyttede de ind og begyndte deres fælles liv under samme tag. Alle i huset har respekt for hinanden, og ingen trænger sig unødigt på. En regel i huset er også, at man altid banker på.\nDer kan gå dage, hvor de slet ikke ser hinanden. Men Ann og Inger har en daglig rutine med at blinke til hinanden gennem vinduerne med en lommelygte. Så ved de, at alt er godt. Mange aftener mødes alle for at spise middag sammen.\nSpørger man dem, om der ikke kan opstå jalousi mellem dem, svarer Inger:\n– Når de begynder at tale om gamle dage, kan jeg godt føle mig lidt udenfor. Men det går hurtigt væk, for jeg ved jo, de har haft et liv sammen, før jeg kom ind i billedet.\n– Patriks og min romantiske relation er fuldstændig slut. Ellers ville det slet ikke gå, at vi boede sammen, siger Ann.\n– Og jeg er altså kun forelsket i Inger, tilføjer Patrik.\nTil sidst i interviewet kommer emnet om kommunikation op igen. At det er noget, man lærer igennem et helt liv at blive god til, men det kræver, at man både vil, og at man tør åbne sig for hinanden.\n– Der findes værktøjer til at kunne leve godt med hinanden, siger Patrik og afslutter:\n– At turde vise sin sårbare side er så vigtigt. Man skal ikke anklage hinanden, men man skal lære at udtrykke sine egne følelser og behov. For det eneste, vi har, er hinanden.


Hvordan forklarer jeg min søn, at han i løbet af sommerferien er sprunget et klassetrin over?! – Den stille pige og Juniors verden – Asperger i to generationer\n30. juni 2017 23. januar 2018 Den stille pige\nDette er den utrolige historie om, hvordan en elev på en dagbehandlingsskole slutter skoleåret – 2016/17 – i 8. klasse og starter i 10. klasse – skoleåret 2017/18 – efter sommerferien. Fra 8. klasse til 10. klasse på en sommer. Helt uden undervisning.\nSommerferien er startet. Sønnike eller Junior, som han jo bliver kaldt her på bloggen, er efterhånden blevet en ung mand på 16 år. Jeg har det lidt svært med at kalde ham Junior, for han er jo ikke så lille mere – faktisk er han vokset ret meget i højden, og han er et hoved højere end jeg. Jeg vil nok kalde ham for sønnike fremover – uden at jeg dog har tænkt mig at ændre bloggens navn. Beklager, hvis det virker forvirrende. Jeg vil måske heller ikke være så konsekvent.\nMen tilbage til sønnike. Han har siden 2014 gået på en dagbehandlingsskole. Fordi han ikke havde været i skole i nogle år pga. skoleangst, skolevægring og forkerte skoletilbud, blev han indskrevet – eller – rettere – nedskrevet med et klassetrin ved starten af dagbehandlingsskolen. Så da han startede det nye skoleår 2014/15 på dagbehandlingsskolen, blev han indplaceret på 6. klassetrin. Hvilket i hans fars og mine øjne gav god mening, for han var på ingen måde fagligt på 7. klassetrin, som ville være det klassetrin han kunne have gået i, hvis han ikke havde været uden skolegang i flere år. I skoleåret 2016/17, som han lige har afsluttet, har han gået i 8. klasse.\nNogle dage før skoleåret sluttede, kom sønnike hjem med en lukket kuvert. Den indeholdt hans 8. kl. standpunktkarakterer for skoleåret 2016/17. I efteråret 2016 fik han ligeledes standpunktkarakterer – også i en lukket kuvert. For vi har i samråd med skolen valgt, at der ikke er grund til at vise ham karaktererne, som måske blot vil forårsage kriser. For der er ikke meget “at råbe hurra for”. Det er faktisk temmelig nedslående. Han er fritaget for flere fag. Og så er der ellers en række 00 i de fleste andre fag. Han får 4 i mundtlig engelsk, 2 i skriftlig engelsk og 2 i historie. Resten er 00. Men karaktererne siger jo intet om, hvordan han er som menneske. At han er et behageligt menneske, der viser omsorg og er betænksom over for andre mennesker. At han er hjælpsom. At han har humoristisk sans. At han er god mod dyr. At han tager initiativ til at hjælpe med praktiske opgaver i hjemmet og på skolen. At han er dygtig til at samle Lego. At han er dygtig til mange forskellige computerspil og kan hjælpe og guide andre spillere. Alt det og meget mere siger karaktererne intet om. Men det er det han bliver “målt og vejet på” i skolesystemet. Og det nederlag vil vi gerne spare ham for.\nFor et par dage siden (d. 28. juni 2017) modtog vi en afgørelse fra PPR og Visitationsudvalget. Sønnike er blevet revisiteret til endnu et skoleår – 2017/18 – på dagbehandlingsskolen. Så langt, så godt.\nMen jeg blev godt nok forvirret, da jeg læste, at sønnike “er revisiteret til specialundervisning og dagbehandling i 10. klasse på [skolens navn] i skoleåret 2017/18.”\n10. klasse?! Jamen, hvad hulen blev der af 9. klasse? Jeg tænkte, at der måtte være tale om en fejl. Så jeg skrev en mail til PPR, om at der måtte være tale om en fejl, og at jeg forventede at modtage en ny afgørelse, hvori det fremgår, at sønnike er revisiteret til 9. klasse for skoleåret 2017/18. Med mindre altså han er blevet visiteret til 10. klasse for skoleåret 2018/19. Jeg skrev, at hvis der ikke var tale om en fejl, så var min skrivelse at betragte som en klage over afgørelsen.\nJeg fik svar samme aften. Der er skam ikke tale om en fejl. Her er, hvad den fungerende leder skriver:\nDer er ikke tale om en fejl fra visitationsudvalgets side. Ifølge TEA, vores elevadministrationssystem, så går [min søns navn] nu i 9. klasse og skal i 10. klasse til næste år. Det er rigtigt at [min søns navn] er indskrevet d. 1.8 2013 i 6. klasse på Skolen G, og d. 19.05 2014 Indskrives han så på Skolen S i 6. klasse helt efter reglerne og pr. 1. august 2014 fortsætter han i 7. på S . Jeg har vedhæftet en del af udskriften. Af udskriften fremgår det også, af en note, at [initialer på skoleleder] nedskriver ham et klassetrin, men det er ikke sket. Problemet er da også, at det kan [initialer på skoleleder] ikke, da [min søns navn] bliver for gammel nemlig 19 år, mens han går i 10. klasse, hvis dette var effektueret. Så med mindre I samtidig er gjort opmærksom på, at I dermed fratager [min søns navn] hans mulighed for at afslutte sin skolegang med 10. klasse , så tænker jeg, at det er en fejl, der er begået dengang. [Min søns navn] startede allerede i skole et år forsinket. Der blev han således allerede nedskrevet et klassetrin. Så blev han i øvrigt nedskrevet et klassetrin i forbindelse med opstart i K-klasserne. Her blev han indskrevet i 0. klasse skønt han skulle i 2. klasse. Fejlen bliver dog korrigeret i 2010, hvor han indskrives i 3. klasse.\nHvad gør vi så nu? Jeg har bestemt ikke tænkt mig “at fratage min søn hans mulighed for at tage 10. klasse”. Tværtimod. Jeg vil gerne have, at han får lov til at tage både 9. klasse og 10. klasse. Vi har jo papir på, at han i skoleåret 2016/17 har gået i 8. klasse. Vi har ikke været klar over – er hverken blevet vejledt eller rådgivet om, at det at vores søn fik skolestarten udsat med et år (fordi der var mistanke om, at der var “noget” – dette “noget”, der så viste sig at være Aspergers syndrom), og det at han er blevet nedskrevet et klassetrin i forbindelse med skoleskift og en lang periode uden skolegang, ville betyde, at han ville miste et skoleår – mindst. Det er jo fuldkommen grotesk. Jeg har ikke vidst, at resultatet af udskudt skolestart og nogle år med “skolevægring” ville få denne konsekvens. Ingen har nogensinde informeret mig om, at min søn ville komme til at skulle springe nogle klassetrin over, fordi han er startet senere i skole og fordi han har haft en lang periode uden skolegang.\nDen daværende PPR-leder skrev i august 2014 i en mail til os forældre og lederen af dagbehandlingsskolen:\nVedhæftet sender jeg den § i Folkeskoleloven, som giver mulighed for på nuværende tidspunkt at indplacere [min søns navn] på 6. klassetrin, idet han skifter skole og samtidig kan man søge et 12. skoleår såfremt man skønner det engang i fremtiden, når man når dertil.\nNu har kommunen så truffet en afgørelse om, at sønnike fra næste skoleår skal gå i 10. klasse. Lige inden sommerferien talte han og jeg om, at han skulle i 9. klasse efter sommerferien. Hvordan forklarer jeg min søn, at det er en fejl, og at han faktisk allerede har gået i 9. klasse og nu skal i 10. klasse?\n10. klasse 9. klasse Dagbehandlingsskole Ekstra skoleår Folkeskoleloven PPR Specialundervisning Visitationsudvalget\nForrige indlægRessourceforløb med mening\nNæste indlægMens vi venter på en afgørelse…


StickMan spil Original - Alle de Stick spil af web! Umiddelbart Stickman Online Gratis - Del 54\n(2 stemmer, gennemsnit: 2.00/5)\nEn slags Platform kampspil, hvor du kan også vælge den ’ æstetik af din karakter og våben, der bruger ’.\n(4 stemmer, gennemsnit: 2.75/5)\nEn side-scrolling kæmper spil med stilfuld grafik. Der er forskellige våben at bruge og nogle platformspil stil elementer, der tilsættes lidt’ sværhedsgrader til spillet\n(5 stemmer, gennemsnit: 2.80/5)\nI dette spil er du nødt til at flyde inde i skærmen, forsøger at tage den grønne bonus og undvige bomberne.\n(3 stemmer, gennemsnit: 3.67/5)\nEt spil med psykedelisk grafik, som du bliver nødt til at indsamle diamanter spredt i niveauer. Vær omhyggelig med ikke at dræbe monstre, som du tænder rundt\nEt forsvar meget vanskeligt spil hvor du er en stickman og dræbe fedt med en pind alle andre ninjaer angribe dig.\nSpil sniper optagelsestilstand (Sniper), men ved hjælp af den grafiske stil af Madness Combat, med en indstilling for nogle’ Cyberpunk.\ndu nødt til at køre helikopteren i forskellige scenarier, for at nå flaget. Den ’ helikopter bevæger sig som en plads lander.\nEn meget flot spil, den klassiske gameplay fra forsvar spil, tilføjer en anden del af den kommunale administration, minder om spil som Civilization.\n(6 stemmer, gennemsnit: 4.67/5)\nEt forsvar spil med stilfuld grafik, hvor du er en ridder der skal forsvare slottet fra den ’ invasion af fjender og drager.\nSød og oprindelige forsvar spil hvor du kan bruge mange forskellige strategier. Du bliver nødt til at finde måder at forsvare så længe som muligt slottet.\nEt skydespil i første person med særlige grafik. Bevægelser er drevet og spillet er dybest set en række faste skærmen scenarier som fjender vises fra forskellige steder\nEn peg og klik Puzzle spil, med flot grafik og interessante gåder. Det er ikke meget vanskeligt, men for sikker på du bliver nødt til at gøre flere forsøg\nEn Færdighedsspil med stilfuld grafik og meget originalt gameplay. Du skal skyde på fluer gøre dem falde i munden den kødædende plante\nVersion “tegnet i blyant” (Doodle) PAC-man.\nDu får rabat med snowboarding til en kurve, der er forskellige hver gang. Du bliver nødt til at gøre stunts og fanger bonus\nEn af de mange fodboldspil hvor du skal trække straffe, Men denne gang spillerne er af stickmen\nVandret rulning kampspil meget grundlæggende og ikke meget inspirerende. Grafikken er bestemt og ’ atmosfære.\nSpillet færdighedsspil, hvor du skal forsøge at få lejdere til gå ovenpå uden ramlede ind elevatorer, der er op og ned\nDu vil skulle dræbe zombier så deres organer udgør et bjerg og gør det muligt at nå frem til frelse..\nDu er en Ninja, og du skal bruge dine evner til at hoppe for at indsamle alle de gyldne firkanter, Åbne døren og være i stand til at nå det uden gør du dræbe de talrige fælder..\nDu må prøve at overleve angreb af forskellige monstre, og forsøge at stjæle alle de magiske nøgler til Boss, at flygte fra dette mareridt..\nMeget original genfortælling af PacMan hvor du kan også skyde fjender, og ikke kun flugt....\nSpillede spil: 3769328


Gammeldags fastelavnsboller | Lene & Dann Bleeker Pedersen\n19. februar 2012 OpskrifterDann\nDet er fastelavn. Hvad er mere naturligt til fastelavn end fastelavnsboller? For os hænger de to ting i hvert tilfælde tæt sammen. Derfor skulle der også bages fastelavnsboller herhjemme. Efter en del søgen frem og tilbage på internettet fik jeg sammensat min egen opskrift, som jeg gerne ville prøve. Resultatet blev heldigvis godt, så det er nu blevet til en rigtig opskrift her på hjemmesiden.\nFor mig er dette bare fastelavnsboller. Det var Lene, der måtte undervise mig i, at de hedder gammeldags fastelavnsboller, når fyldet er inde i på denne måde. En lærdom jeg tog med mig, da jeg bestilte fastelavnsboller hos en bager. Det var noget ganske andet.\nPå billedet er fastelavnsbollerne serveret med 3 chokoladeknapper på toppen, der er smeltet og så smurt ud med en finger. Derefter er der drysset flormelis over med en si. Denne del er dog ikke en del af selve opskriften på bollerne.\nFastelavnsbollerne er et stort hit for såvel Signe som Lene, så det er helt sikkert ikke sidste gang vi laver dem (selvom der jo godt nok er laaaaang tid til næste fastelavn).\nIngredienser – bolledej – 15 boller\n50 gram frisk gær\nPisk æg, sukker, salt og vaniljesukker sammen i en lille skål\nVarm mælken op i en gryde og tilsæt smørret\nNår smørret er smeltet tages det var varmen\nNår blandingen bliver lunken blandes gær, æg, sukker, salt og vaniljesukkeret i\nLad det hvile i ca. 5 minutter\nKom blandingen op i en stor skål og tilsæt melet\nÆlt dejen sammen i ca. 5 minutter\nStil dejen til at hæve i ca. 1½ time til dobbelt størrelse\nImens den hæver, laves cremen (se nedenfor)\nRul hvert stykke ud så det er ca. ½ cm tykt\nSkær nu “pladen” ud i ca. 8 kvadratiske stykker\nPlacer en spiseskefuld af cremen midt på hvert stykke\nForbered en eller to bradepande med bagepapir\nFold bollerne sammen om cremen og placer dem med samlingen nedad på bradepanden\nBollerne skal nu hæve i ca. 1 timer\nBag dem 15 minutter på 200 grader i en forvarmet ovn\nBollerne skal afkøles på en bagerist i mindst 15 minutter, inden de må spises\nIngredienser – creme\nFremgangsmåde – creme\nPisk æg, sukker, maizena og vaniljesukkeret sammen i en lille skål\nKom mælken i en gryde og sæt det til at varme op under omrøring\nLige før mælken begynder at koge tilsættes æggeblandingen og der røres kraftigt rundt\nFortsæt med at røre rundt mens kasserollen er på middel varme\nNår massen er stivnet, er den klar til brug\nSæt cremen til side, indtil den er kølet af\nDen kan nu bruges i bollerne\n← Hjemmelavede bolcher\tChakchouka (Bleeker style) →


Shrek (film-anbefaling af Rune Engelbreth Larsen)\nInstrueret af A. Adamson og V. Jenson (2001)\nStore Disney-klassikere som f.eks. Snehvide (1939), Fantasia (1940) og Tornerose (1959) glimrer ved trofastheden til eventyrernes blanding af uskyldig renhed, romantisk kærlighed og barske udfordringer - eventuelt tilsat geniale nytolkninger som f.eks. dragens skikkelse af atombombens paddehatte-sky i Tornerose og de poetiske eksperimenter i Fantasia.\nHer går Shrek tilsyneladende i en anden retning og vender ret grovkornet de klassiske eventyr-parametre på hovedet. Helten er en grim trold med frygtelige manerer, heltinden er en rapkæftet yndighed, der imidlertid viser sig selv at være en fortryllet trold, og det grusomme uhyre er inderst inde en hjælpsom hun-drage i løbetid ...\nVed siden af filmens skønne og kærlige parodier på en række eventyr og de generelt særdeles morsomme replikker lykkes det faktisk at bevare eventyrets romantiske sider og bl.a. fortælle en fabelagtig version af den gamle historie om ikke at skue hunden på hårene. Hvad man i gamle dage måske ville kalde en »opbyggelig« fortælling om, at sand skønhed, kærlighed og redelighed kommer indefra, er her fint pointeret i Shreks antitese til de velpolerede og velfriserede modeller i tidens musik, reklamer og film.\nPå en forfriskende ny måde bliver Shrek derved en særegen kærlighedserklæring til alle tiders eventyr - og er grundlæggende tro mod det eventyrlige univers på sin egen paradoksale facon.


Hotel Ciampino (tidl. Hotel Dany) - Hotel i Ciampino i Lazio\nHotel i Ciampino i Lazio\nHotel Ciampino (tidl. Hotel Dany)\nHotel Ciampino (tidl. Hotel Dany) er ikke tilgængelig i øjeblikket\nHotel Ciampino (tidl. Hotel Dany) er ikke en del af programmet hos In-Italia i øjeblikket. Men frygt ej, der er masser af andet godt at kigge på.\nHotel Ciampino ligger tæt på Ciampino lufthavn, få kilometer uden for Rom. I Ciampino lander flere low-cost selskaber (bl.a. Sterling) og hotellet er et godt valg for dem der har en tidlig afgang eller en sen ankomst i Rom inden de skal køre videre til deres rejsemål. Der er kun 15 minutters kørsel i tog til Rom, så det kan også benyttes af dem der ankommer i bil og ikke vil færdes i bytrafikken.\nHotel Ciampino ligger tæt på Ciampino lufthavn, få kilometer uden for Rom.\nI Ciampino lander flere low-cost selskaber (bl.a. Sterling) og hotellet er et godt valg for dem der har en tidlig afgang eller en sen ankomst i Rom inden de skal køre videre til deres rejsemål. Der er kun 15 minutters kørsel i tog til Rom, så det kan også benyttes af dem der ankommer i bil og ikke vil færdes i bytrafikken.\nLæs mere om Hotel Ciampino (tidl. Hotel Dany)\nHotellet råder over 57 værelser alle udstyrede med telefon, minibar, fjernsyn, aircondition og badeværelse med toilet, hårtørrer og bruser eller karbad.\nHotellets gæster kan desuden frit benytte garage, svømmebassinet (åbent fra juni til september) og tennisbanen. På stedet findes desuden restaurant og mødelokaler.


Bordløber af økologisk bomuld - Blomster | Neder Kjærsholm Hovedgaard\nVævet bordløber i 100% økologisk bomuld. Løberens motiv er blomster i hvide, gule og rosa nuancer. Den sarte lyseblå/-grå baggrund gør, at bordløberen nemt kan matches med dekorationsgenstande i andre farver.\nBordløberen er fra det svenske firma Ekelund, der har eksisteret siden 1692. Ekelund har de seneste år gjort meget for at omstille sig til en miljøvenlig virksomhed og modtog i 2016 GOTS-certifikatet. Det betyder også, at alle Ekelunds tekstiler nu er 100 % økologiske.\nBordløberen leveres større end de angivne mål, idet den kryber i vask. Efter vask overholdes de angivne mål. Du kan læse mere om Ekelund her.\nStørrelse: 35 x 120 cm.\nBordløber af økologisk bomuld - Blomster antal\nVarenummer (SKU): 74079 Kategori: Bordløbere Tags: Bordløbere forår, Økologisk bomuld\nBordløber af økologisk bomuld – Blomsterkrans Bordløber af økologisk bomuld – Havnefront


Soft Care MED H5 4x1.3L - Hånddesinfektionsgel | Diversey Danmark\nSoft Care MED H5 4x1.3L - Hånddesinfektionsgel\nSoft Care MED er en alkoholgel til hånddesinfektion. Produktet er velegnet til anvendelse i sundheds- og plejesektoren, samt indenfor fødevareproduktion. Soft Care MED er et desinfektionsmiddel til huden, baseret på en blanding af isopropylalkohol og n-propanol. Denne alkoholsammensætning er et\nSoft Care MED er en alkoholgel til hånddesinfektion. Produktet er velegnet til anvendelse i sundheds- og plejesektoren, samt indenfor fødevareproduktion.\nSoft Care MED er et desinfektionsmiddel til huden, baseret på en blanding af isopropylalkohol og n-propanol. Denne alkoholsammensætning er et yderst effektivt desinfektionsmiddel, og særdeles effektiv mod hudoverførte mikroorganismer, f.eks. bakterier, svampe og vira.\nProduktet indeholder fortykker for at øge viskositeten og give en længere kontakttid mellem produkt og hud og som følge heraf en bedre virkning. Herudover indeholder den fugtgivende stoffer, der plejer huden.\nSoft Care MED er parfume fri, hvilket udelukker risikoen for at forurene fødevarer, og gør den derfor velegnet til brug indenfor fødevareproduktion.\nIndeholder en blanding af isopropylalkohol og n-propanol - et meget effektivt Desinfektionsmiddel\nVelegnet til hygiejnisk og kirurgisk hånddesinfektion\nUden parfume og farve (velegnet til anvendelse i fødevareproducerende virksomheder)\nIndeholder fugtgivende stoffer – forebygger tør og irriteret hud\nNet Weight 4.440\nGross Weight 5.080


Xtreme X-Basic Cykelshorts uden seler - med Shape pude - Str. XXS - Sort - tjek prisen her\nHjem / Butik / Cykelshorts Herre / XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort\nVarenummer (SKU): 5710489020219 Kategori: Cykelshorts Herre Tag: XTreme\nNavn: XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort\nMange leder efter den billigste XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nXTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort fra XTreme\nXTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort er blandt de eftertragtede cykeldele. Cykelshorts Herre er den gode kategori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner er nok den webshop i Danmark der har størst erfaring i at sælge cykeludstyr til hele Danmark. Produktet du ser på her leveres med luksuriøse 365 dages returret. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, er hjælpen lige her, og den hedder produktet lige her, du bliver i hvert fald glad for dit køb. Og nå ja, så er der jo også prisgaranti på XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort fra det meget kendte mærke XTreme, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. Når du er kommet afsted på din cykel ud i det blå, skal din drikkedunk være fyldt op, så du har noget væske. Væsken du indtager under cyklingen kan være ganske almindeligt vand fra hanen.\nKøb XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort for kun kr. 225.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nXTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort kun kr. 225.00\nXTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i vores gruppe af varer Cykelshorts Herre. Du får også hele hele 30 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort ved den velkendte shop Cykelpartner, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Blandt alle varerne i shoppen finder mange det de leder efter, deriblandt også det produkt på denne side. Når der handles i webshop er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele når du køber XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort online\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i de mange webshops der er på det danske marked. Din sammenligning kan du rent faktisk lave i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Når du handler online er du også fri for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n12 reviews for XTreme X-Basic - Cykelshorts med shape pude - Sort\nVær den første til at anmelde “XTreme X-Basic – Cykelshorts med shape pude – Sort” Annuller svar


Fortaler For små katte under 4kg (8,8 lbs), 6 Pack | Fruugo DK\nFortaler For små katte under 4kg (8,8 lbs), 6 Pack\n419,00 DKK + 51,49 DKK Levering\nFortaler For katte & killinger over 1 kg og op til 4kg Aktuel forebyggelse og behandling af blandet parasitære infektioner på katte og killinger fra 9 ugens i alder og over 1Kg og op til 4Kg. Få has på lopper på katte og forhindrer infestations i mindst 4 uger dræber lopper, før de kan lægge eggsKills loppe larver i kattens surroundingsAssists i kontrollen af loppe allergi dermatitis i catsTreatment på øret mide angreb (Otodectes cynotis). Forebyggelse af hjerteorm sygdom (L3 og L4 larver af Dirofilaria immitis) behandling af infektioner med gastrointestinal nemoatodes herunder spolorm og hookworms (L4 larver, umodne og voksen stadier af Toxocara cati og Anclylostoma tubaeforme). Kan bruges for på killinger over 9 ugens i alder og 1Kg weightAdvocate til katte ikke bør anvendes på hunde. Metode til Administration Aktuel. Nemt at anvende skal dyret stå. Del håret på kattens hals i bunden af kraniet, indtil huden er synlige. Placer spidsen af røret på huden og presse røret fast flere gange for at tømme indholdet direkte på huden som et enkelt sted. Anvendelse i bunden af kraniet vil minimere muligheden for kat til at slikke produktet. Anvendelse på ubeskadiget hud. Ikke får varen i jeres pet's øjne eller mund. Dosering Brug en 0,4 ml tube pr. kat ]]>


Om Brande City\nSpørgsmål om Brande City\nPrivatlivspolitik for Brande C\nBorger og Aktivitet\nUdvikling og Planlægning\nVed valg af ja til en eller flere billedetyper i dropdown "Samtykke til offentliggørelse af billeder" giver du samtykke i overensstemmelse med databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra A, til, at Brande City må behandle dine personoplysninger ved offentliggørelse af portrætbilleder af dig og/eller billeder, hvor du er en del af hovedfokus for billedet. Formålet med behandling af dine personoplysninger er din organisationens offentliggørelse af nyheder og andre relevante opslag. Samtykket gives frivilligt, og der er ingen negative konsekvenser forbundet med det, hvis du vælger ikke at give dit samtykke. Du kan til enhver tid trække dit samtykke tilbage ved at kontakte Brande City. Tilbagekaldelse af samtykket berører ikke lovligheden af behandlinger/offentliggørelser, der er sket forud for din tilbagetrækning af samtykket. Det er Brande City, der er dataansvarlig for de billeder, der bliver offentliggjort af dig. Du kan læse mere om dine rettigheder og hvordan organisationen behandler dine personoplysninger her.\nSituationsbilleder er billeder, hvor ingen personer er i (hoved)fokus, men hvor der tages billede af den situation, som personerne befinder sig i. Det kan eksempelvis være billeder i en hal under et stævne, hvor ingen af sportsudøverne er i fokus, men hvor billedet tages for at vise selve begivenheden. Brande City behandler disse fotos på baggrund af interesseafvejningsreglen i databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f, hvilket betyder, at Brande City har taget stilling til billedet og vurderer, om de registrerede, der måtte optræde på billedet, har en interesse i at billedet ikke offentliggøres der overstiger den interesse, som Brande City har i at offentliggøre billedet. Brande City tager i den forbindelse også højde for, at den situation der fremgår af billedet, ikke er krænkende for dig som registreret.


Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring. Rådet for Samfundsansvar, juni PDF\nRetningslinjer for ansvarlig leverandørstyring. Rådet for Samfundsansvar, juni 2010\nDownload "Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring. Rådet for Samfundsansvar, juni 2010"\n1 Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring Rådet for Samfundsansvar, juni 2010\n2 Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring Forord Indledning Hvor langt går den enkelte virksomheds ansvar? Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring Grundlæggende overvejelser Bør virksomheder fravælge visse leverandører? Om små og mellemstore virksomheder En praktisk guide Yderligere skridt i forhold til ansvarlig leverandørstyring Grundlag for Rådets retningslinjer Yderligere information Medlemmer af Rådet for Samfundsansvar\n3 Forord Formålet med virksomhedernes arbejde med ansvarlig leverandørstyring er, at der i deres leverandørkæder arbejdes med stor social og miljømæssig ansvarlighed. Det er en udfordrende, ofte omfattende og kompleks opgave, ikke mindst når det drejer om indsatsen mod krænkelser af menneskerettighederne og andre grundlæggende rettigheder og principper. Så hvordan skal man som virksomhed komme i gang med ansvarlig leverandørstyring? Hvad kan man gøre internt i virksomheden, og hvad kan man gøre i forhold til leverandørerne? På den baggrund har økonomi- og erhvervsminister, Brian Mikkelsen bedt Rådet for Samfundsansvar om at udarbejde et kodeks for ansvarlig leverandørstyring. Rådet for Samfundsansvar fremlægger derfor her et sæt retningslinjer rettet mod private virksomheder samt offentlige virksomheder og institutioner i relation til indkøb af varer og serviceydelser. Formålet med retningslinjerne er at skabe større klarhed om, hvad ansvarlig leverandørstyring indebærer både for virksomheden og dens interessenter. Retningslinjerne kommer på et tidspunkt, hvor den økonomiske krise har sat særligt fokus på vigtigheden af vækst. Set i lyset af de globale udfordringer i øvrigt, er jeg ikke i tvivl om, at ansvarlig vækst er vejen frem for både virksomheder og samfundet. Vækst er afgørende ikke bare for virksomhederne, men for samfundet som helhed. Men vækst skal skabes med respekt for menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljøbevarelse og en indsats mod korruption og unfair handelspraksis. Det er ikke en opgave virksomhederne kan løse alene, og derfor kan partnerskaber med regeringer, lokale ildsjæle og civilsamfundet også være del af løsningen. Når flere parter bidrager med viden og erfaring kan nye løsninger på problemer vise sig til gavn for alle parter. Disse retningslinjer retter sig mod og er en hjælp til virksomheder i deres arbejde på området. Rådet har dog også drøftet spørgsmålet om forbrugernes rolle og muligheden for at etablere en mæglings/klagemekanisme på området. Rådet har ikke kunne nå at afslutte sine drøftelser om dette og vil derfor arbejde videre med anbefalinger i forhold: Forbrugere som drivkraft for sociale og miljømæssige forbedringer Mæglings/klagemekanismer internt i virksomheder og eksternt i forhold til andre interessenter\n4 Forord 4 Rådet mener i det hele taget, at der er behov for generelt at styrke indsatsen fremadrettet. Af andre mulige understøttende tiltag kan nævnes: Støtte til pilotforsøg om nye former for ansvarlig leverandørstyring, og herunder hvordan virksomheder i praksis kan samarbejde med lokale/regionale myndigheder. At understøtte initiativer, der fremmer etableringen af flere certificerede råvareproducenter i udviklingslande. Formålet med samarbejdet skal dels være at sikre øget bæredygtig produktion i udviklingslande, og dels at der kommer flere certificerede råvarer på markedet. Forbedre brugen af ambassaders, andre offentlige myndigheders samt internationale organisationers viden om sociale og miljømæssige forhold i et område og de lokale myndigheder. Dette med henblik på at facilitere partnerskaber og samarbejde mellem myndigheder, danske virksomheder, NGO ere og fagforeninger i de lande, hvor virksomheder har leverandører eller produktion. Det er mit håb, at Rådet for Samfundsansvar med disse retningslinjer kan bidrage til at styrke og skabe klarhed om danske virksomheders arbejde med ansvarlig leverandørstyring. Mads Øvlisen, Formand for Rådet for Samfundsansvar\n5 1. Indledning Ansvarlig leverandørstyring omhandler den dialog, virksomheder skaber med deres leverandører med henblik på at undgå krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og internationale miljøstandarder. I det hele taget at efterleve forventninger om social og miljømæssig ansvarlighed i overensstemmelse med internationalt anerkendte principper og rettigheder, som de bl.a. er defineret af FN. Det er et område i hastig udvikling. Mange virksomheder har af egen drift øget indsatsen, men virksomheder møder også stigende krav om at tage skridt, der kan sikre, at deres leverandører arbejder i overensstemmelse med grundlæggende internationale principper og rettigheder. Udviklingen går fra at stille krav til leverandører og påse, at leverandøren efterlever dem til også at omfatte langsigtede partnerskabsrelationer. Her indgår virksomheden og leverandøren i en dialog- og læreproces for at opbygge den lokale viden og kapacitet, der skal til for at leve op til forventninger om ansvarlighed. Særligt i udviklingslande kan de største forbedringer ofte opnås ved at kombinere krav til leverandøren og monitorering af leverandørens aktiviteter med dialog og samarbejde, der kan skabe den nødvendige forståelse, vilje og ressourcer til at forbedre sociale eller miljømæssige forhold. Ansvarlig leverandørstyring er en ofte omfattende, kompleks og udfordrende opgave, som dækker en lang række aktiviteter i virksomhedens leverandørkæde nationalt og internationalt. Der er typisk tale om udfordringer, hvis løsning fordrer en nuanceret forståelse af årsagerne til de sociale og miljømæssige problemstillinger i leverandørkæden. Det betyder, at der ikke kan opstilles en almengyldig løsningsmodel, som kan bruges af alle virksomheder. Udfordringerne må løses med udgangspunkt i den enkelte virksomheds leverandørkæde, herunder navnlig en vurdering af risikoen for krænkelser af grundlæggende rettigheder og i overensstemmelse med anerkendte internationale principper og praksis. Det vil ofte dreje sig om udfordringer, som virksomhederne kun kan adressere i samarbejde med f.eks. brancheorganisationer og/eller lokale interessenter Hvor langt går den enkelte virksomheds ansvar? Et væsentligt spørgsmål, der ofte melder sig, er hvor langt ansvaret for den enkelte virksomhed går? Her findes der ikke noget præcist svar. I princippet har virksomheder uanset størrelse det samme ansvar for hele deres leverandørkæde. På den anden side anerkendes det internationalt, at ansvaret i praksis afhænger af flere forhold, herunder virksomhedens størrelse og mulighed for at gøre sin indflydelse gældende. Der er dog ingen tvivl om, at virksomheden har en særlig forpligtelse i forhold til leverandører i første led, fordi virksomheden her har en direkte kontraktlig relation. Det er også herigennem, at virksomheder har en særlig mulighed for at påvirke underleverandører. Som udgangspunkt er det afgørende, at virksomheder uanset størrelse gennem en række relevante vurderinger og tiltag udviser den nødvendige omhu (due diligence) og herigennem afdækker og bearbejder risici for krænkelser i sin indflydelsessfære (sphere of influence).\n6 2. Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring Rådet for Samfundsansvar har udarbejdet et sæt grundlæggende retningslinjer rettet mod private virksomheder og offentlige virksomheder og institutioner i relation til indkøb af varer og serviceydelser. Hvis virksomheden lever op til disse retningslinjer ved at igangsætte en proces med henblik på løbende at udvikle og styrke sin leverandørstyring, følger den, efter Rådet opfattelse, international best practise på området. Rådet for Samfundsansvar opfatter ansvarlig leverandørstyring som en vigtig del af virksomheders samfundsansvar. Rådet forstår virksomheders samfundsansvar på følgende måde: Virksomheden viser samfundsansvar og skaber værdi for både virksomhed og samfund ved i dialog med sine interessenter at håndtere sociale, miljømæssige og etiske udfordringer i overensstemmelse med internationalt anerkendte principper. Med dette udgangspunkt har Rådet for Samfundsansvar udarbejdet følgende retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring: Rådet for Samfundsansvar anbefaler, at 1. Virksomhederne udarbejder en strategi for ansvarlig leverandørstyring. 2. Virksomhedernes strategi forankres i ledelse og organisation og indarbejdes i virksomhedens forretningsaktiviteter. 3. Virksomhederne tilrettelægger deres leverandørstyring på baggrund af en vurdering af risikoen for krænkelser af grundlæggende rettigheder og principper i deres leverandørkæde, og målretter indsatsen og deres indkøb mod områder, hvor den forventes at have størst virkning. 4. Virksomhederne i lyset af risikovurderingen stiller krav og etablerer en dialog med deres leverandører om at skabe løbende forbedringer, herunder om nødvendigt gennem monitorering af udvalgte leverandørers aktiviteter, samarbejde, kapacitetsopbygning og/eller uddannelse. 5. Virksomhederne involverer interessenter i arbejdet med sociale og miljømæssige forbedringer. 6. Virksomhederne afbryder samarbejdet ved grove krænkelser af grundlæggende rettigheder, hvis krænkelserne trods påbud ikke bringes til ophør. 7. Virksomhederne kommunikerer åbent og troværdigt om indsatsen, både om opnåede resultater og fortsatte risici til kunder, forbrugere og andre interessenter.\n7 2. Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring Grundlæggende overvejelser Retningslinjerne har til formål at bidrage til at skabe større klarhed om, hvad ansvarlig leverandørstyring indebærer både for virksomheden og virksomhedens interessenter, herunder politikere, civilsamfundsorganisationer (NGO er), medier, borgere, kunder, medarbejdere og forbrugere. Virksomheders leverandørstyring kan have meget forskellige udgangspunkter. Kravene til ansvarlig leverandørstyring i en mindre virksomhed med få leverandører af standardvarer kan være meget forskellig fra leverandørstyring i en større virksomhed med mange leverandører, der producerer specielt til virksomheden. Generelt set er udfordringen kendetegnet ved, at de største risici for krænkelser optræder i udviklingslande, hvor national lovgivning og internationalt anerkendte principper ikke fuldt ud respekteres. En konsekvent håndhævelse heraf fra myndighedsside ville i sig selv i væsentlig grad ændre de udfordringer, danske virksomheder i dag står over for. Desuden kompliceres udfordringen ved, at leverandørkæder ofte er lange og svært gennemskuelige. Internationalt fokuserer man på to kernebegreber, som virksomheder bør være bekendt med 1 : 1. Nødvendig omhu (Due diligence) 2. Indflydelsessfære (Sphere of influence) Disse kernebegreber for leverandørstyring er udgangspunktet for Rådets retningslinjer om ansvarlig leverandørstyring. Nødvendig omhu handler om, at virksomheder sikrer sig kendskab til, og kan beskrive risikoen for, at krænkelser finder sted, og dens mulige skadevirkning. På denne baggrund gennemfører virksomheden tiltag, som hensigtsmæssigt begrænser risikoen for, at krænkelser indtræffer. Virksomheder udviser nødvendig omhu ved at sikre følgende fire grundlæggende tiltag: 1 Kilde: FN s særlige repræsentant for menneskerettigheder og erhvervsliv, John Ruggie.\n8 2. Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring 8 1. Politik, der beskriver virksomhedens holdning til ansvarlig leverandørstyring 2. Risikovurdering, der omfatter løbende vurdering af aktuelle og potentielle krænkelser relateret til virksomhedens aktiviteter og relationer 3. Implementering af politik for ansvarlig leverandørstyring, der bl.a. med udgangspunkt i risikovurderingen omfatter monitorering af udvalgte leverandørers aktiviteter og løbende forbedringer. Virksomheder bør skride til øjeblikkelig handling, hvis der konstateres grove krænkelser af grundlæggende rettigheder og internationale miljøstandarder. 4. Rapportering om indsatsen og dens resultater Indflydelsessfære er et begreb, der har til formål at sikre en relevant afgrænsning af virksomheders ansvar for og arbejde med leverandørstyring. Principielt har alle virksomheder uanset størrelse ansvar for at tage skridt til at undgå eventuelle krænkelser i hele deres leverandørkæde. Internationalt anerkendes det dog, at udmøntningen af dette ansvar i praksis afhænger af virksomhedens mulighed for at afværge krænkelser ved at gøre deres indflydelse i leverandørforholdet gældende. Virksomheder har ofte bedre mulighed for at påvirke leverandøren end leverandørens underleverandører. Drejer det sig om underleverancer af væsentligt omfang eller betydning bør virksomheden dog i særlig grad gøre en indsats for at påvirke leverandøren. Det gælder også i tilfælde af grove krænkelser Bør virksomheder fravælge visse leverandører? FN anbefaler, at virksomheder som udgangspunkt arbejder på at skabe løbende forbedringer. Udgangspunktet er at skabe grundlag for en positiv udvikling, ikke alene gennem krav og kontrol, men også gennem dialog og samarbejde. Dialog er afgørende, fordi løbende forbedringer typisk ikke sker alene ved at stille krav og håndhæve disse gennem kontrolbesøg. Forandringsprocessen bliver først effektiv, hvis den bygger på dialog, samarbejde og gensidig forståelse. Generelt bør sociale og miljømæssige problemer derfor ikke være en anledning til at afbryde samarbejdet. Virksomheder kan dog komme i situationer, hvor det undtagelsesvist kan blive nødvendigt at afbryde et leverandørsamarbejde. Det er væsentligt at understrege, at særligt grove krænkelser i alle tilfælde er helt uacceptable. Krænkelser kan skade virksomheders omdømme alvorligt. I nogle tilfælde kan sådanne krænkelser desuden muliggøre et retligt ansvar for virksomheden for medvirken til overgreb på menneskerettighederne. Krænkelsernes alvor bør føre til skærpet opmærksomhed, og det er klart at virksomheders valg her for alvor bliver sat på prøve. Her bør virksomheden også lægge vægt på et forsigtighedsprincip om hurtigt at skride til handling, hvis mennesker, dyr, plan-\n9 2. Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring 9 ter eller miljøet muligvis er i fare også selvom videnskabelige data ikke gør en fuldstændig risikovurdering mulig 2. Både virksomheder og interessenter bør aktivt medvirke til at krænkelser hører op, og omvendt ikke medvirke til hverken status quo eller en forværrelse af situationen. Målet bør være at vælge den strategi, der fører til det bedste resultat. Virksomheden anbefales at kunne dokumentere sin indsats for at søge at forbedre forholdene og påvirke udviklingen. Rådet anbefaler, at virksomheder i overensstemmelse med FN Global Compacts retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring, og på baggrund af en vurdering af risikoen for krænkelser overvejer at identificere nul-tolerance tærskler og afbryder samarbejdet med leverandøren, hvis krænkelserne på trods af påbud ikke bringes til ophør. Virksomhederne kan søge inspiration hertil bl.a. i værktøjer til leverandørstyring udviklet af Global Compact eller i det danske CSR Kompasset. I alle tilfælde bør det kommunikeres klart og entydigt til leverandører og andre interessenter, at krænkelserne af grundlæggende rettigheder og internationale miljøstandarder er uacceptable og skal bringes til ophør. For at kvalificere beslutningsprocessen og sikre den mest effektive strategi, bør virksomheder i tilfælde af dokumenterede krænkelser gennem en helhedsbetragtning vurdere 1) perspektivet ved at engagere sig (er forbedringsperspektivet udsigtsløst?) i forhold til 2) perspektivet ved at afbryde samarbejdet (vil afbrydelse eller fastholdelse af samarbejdet medføre en fortsættelse eller forværrelse af situationen?). I forhold til sidstnævnte kan det have betydning for virksomhedens vurdering, hvis bestemte krænkelser er særligt udbredt i et område eller region. Derfor er det relevant at vurdere risikoen hos andre leverandører i samme område i forhold til forbedringsperspektivet hos den eksisterende leverandør. Endelig må virksomhedens påvirkningsmuligheder betragtes i lyset af virksomhedens betydning som kunde for leverandøren. Man bør erkende, at visse situationer er så komplekse, at virksomhedens svar på denne udfordring må afhænge af en nærmere vurdering af den konkrete situation og de forhold, der her gør sig gældende. Dette problematiseres yderligere af, at det kan være særdeles vanskeligt for virksomheden at få den fornødne information om hele leverandørkæden. En virksomhed kan naturligvis kun afbryde samarbejdet i det omfang, virksomheden er bekendt med leverandørens overtrædelse eller kan dokumentere denne. Dette gælder eksempelvis i forhold til arbejdsvilkårene for kontraktarbejdere og sæsonarbejdere både hos leverandører og underleverandører. 2 Jf. princip 7 i Global Compact om, at virksomheder bør støtte en forsigtighedstilgang til miljømæssige udfordringer.\n10 2. Retningslinjer for ansvarlig leverandørstyring Om små og mellemstore virksomheder Rådet anbefaler, at virksomheder tilrettelægger deres indsats efter virksomhedens størrelse, og de indflydelsesmuligheder virksomheden har. Helt overordnet gælder de samme principper for små og mellemstore virksomheder som for store virksomheder. Det betyder, at anbefalingerne i punkt 2.2. også gælder for små og mellemstore virksomheder. Samtidig anerkendes det, at det i praksis er nødvendigt at skelne mellem store og små virksomheder. Små og mellemstore virksomheder har i praksis ikke de samme muligheder for at øve indflydelse på leverandører, ligesom de kun har begrænsede ressourcer til rådighed til det praktiske arbejde med leverandørstyring. Omvendt har nogle små og mellemstore virksomheder enkle leverandørkæder med nogle få eller blot én leverandør. Rådet anbefaler, at små og mellemstore virksomheder tilpasser deres indsats ud fra en pragmatisk tilgang i overensstemmelse med deres konkrete forhold og ressourcer, herunder de konkrete muligheder for at øve indflydelse og risikoen for krænkelser. Små og mellemstore virksomheder (SMV ere) kan i arbejdet med ansvarlig leverandørstyring med fordel tage udgangspunkt i følgende spørgsmål: Hvordan kan vi organisere arbejdet med vores leverandører på en praktisk og enkel måde? Hvordan sikrer vi, at vi lægger indsatsen der, hvor det er muligt at opnå de største forbedringer? Kan vi samarbejde med andre virksomheder eller brancheorganisationer og dermed spare ressourcer og få større gennemslagskraft? Kan vi anvende eksisterende Codes of Conduct fra eksempelvis CSR Kompasset (www.csrkompasset.dk) eller fra Dansk Initiativ for Etisk Handel (jf. afsnit 6)? Hvordan kan vi kommunikere enkelt til vores interessenter, så vi sikrer åbenhed om de tilvalg og fravalg vi har taget?\n11 3. En praktisk guide Rådet for Samfundsansvar har for hver retningslinje udarbejdet en række spørgsmål som en hjælp-til-selv-hjælp. Spørgsmålene har til hensigt at hjælpe virksomheder med at finde frem til de løsninger, der adresserer netop deres individuelle udfordringer i relation til ansvarlig leverandørstyring. 1: Udarbejdelse af en strategi for ansvarlig leverandørstyring Rådet anbefaler, at virksomheder og myndighedspersoner som en del af deres strategi, og med udgangspunkt i de ti principper i FN s Global Compact, formulerer en strategi for ansvarlig leverandørstyring eventuelt som del af en overordnet politik for samfundsansvar. Dette indebærer, at virksomheder forholder sig til følgende spørgsmål: Har vi en klart formuleret politik for ansvarlig leverandørstyring, der tilkendegiver vort ønske om at medvirke til at skabe sociale og miljømæssige forbedringer i vor forsyningskæde? Hvordan kan arbejdet med ansvarlig leverandørstyring styrke vores forretning? Hvilke målsætninger om leverandørstyring skal vores strategi indeholde og vores politik underbygge? Hvilke forventninger og standarder skal indgå i strategien? Hvordan sikrer vi, at vi selv og vores datterselskaber lever op til disse forventninger og standarder? Hvilke forventninger har vores interessenter, herunder medarbejdere, kunder, NGO ere og interesseorganisationer og kan vi med fordel inddrage dem i udarbejdelsen af vores strategi? Hvordan kan arbejdet imødekomme strategiske udfordringer i forhold til leverandører? Hvordan skal vi organisere arbejdet? Hvordan måler vi, om vores strategi giver de ønskede resultater? Hvor mange ressourcer skal vi lægge i arbejdet?\n12 3. En praktisk guide 12 2: Forankring af strategien i ledelse, organisation og forretningsak-tiviteter Rådet anbefaler, at virksomhedens ledelse sikrer, at strategien for ansvarlig leverandørstyring bliver forankret i hele organisationen. Dette indebærer, at virksomheder forholder sig til følgende spørgsmål: Hvordan sikrer vi, at vores strategi forankres internt i vores organisation? Hvem er ansvarlig for udarbejdelse og godkendelse af strategien? Hvordan får ledelsen og bestyrelsen ejerskab i arbejdet med leverandørstyring? Hvordan sikrer vi, at relevante medarbejdere gennem for eksempel undervisning og træning får viden og kompetencer til arbejdet med leverandørstyring? Hvilke incitamenter kan etableres for, at ledelsen og medarbejdere aktivt går ind i arbejdet med leverandørstyring? Hvordan kan vi arbejde for, at vores indkøbspraksis, herunder leveringstid, kvalitet, pris, tilrettelæggelse af produktion og markedsføring ikke bidrager til at forringe sociale og miljømæssige forhold hos leverandøren? Kan vi løbende fremme dialogen med det omgivende samfund? Hvordan sikrer vi, at vi selv lever op til det, vi forventer af leverandøren? Kan vi med fordel oprette en intern whistle-blower -funktion, som medarbejdere og leverandører kan rette henvendelse til, hvis de oplever, at overtrædelser finder sted eller strategien for leverandørstyring ikke overholdes? 3: Tilrettelægge indsatsen efter leverandørers risiko for krænkelse af grundlæggende rettigheder og standarder Rådet anbefaler, at virksomheder udviser den nødvendige omhu og tilrettelægger indsatsen efter, hvor risikoen for overtrædelser er størst sammenholdt med virksomhedens potentielle indflydelsesmuligheder: Dette indebærer, at virksomheder bør forholde sig til følgende spørgsmål: Hvilke leverandører har størst risiko for at overtræde grundlæggende rettigheder og standarder set ud fra virksomhedens aktuelle problemstillinger, risikofaktorer i leverandørkæden og forskellige indkøbskategorier? Har vi indrettet vores leverandørstyring således, at indsatsen koncentreres om områder, hvor risikoen for dårlige sociale og miljømæssige forhold er størst?\n13 3. En praktisk guide 13 Hvordan kan leverandørers eller områdets risikoprofil ændres gennem eksempelvis brugen af kontrolbesøg, selverklæring/evaluering og dialog med den enkelte leverandør? Er det hensigtsmæssigt at opdele vore leverandører i forskellige risikogrupper ud fra eksempelvis regionsrisiko, brancherisiko og sporbarhed og tilrettelægge indsatsen herefter? Hvordan kan vi løbende motivere leverandøren til at skabe varige sociale og miljømæssige forbedringer? Bør vi foretage anmeldte eller uanmeldte kontrolbesøg hos leverandøren? 4: Løbende sociale og miljømæssige forbedringer Rådet anbefaler, at virksomheder formulerer klare forventninger til leverandører baseret på en balance mellem på den ene side grundlæggende krav og kontrol med overholdelse af kravene, og på den anden side dialog og samarbejde om løbende forbedringer. Kontrol er en ofte meget ressourcetung aktivitet. Rådet anbefaler derfor, at indsatsen fokuseres på udvalgte leverandører, som i lyset af risikovurderingen bør vises særlig opmærksomhed i forhold til at undgå krænkelse af grundlæggende rettigheder, jf. Retningslinje 3. Et relevant udgangspunkt herfor bør være kontraktgrundlaget, som bør henvise til virksomhedens supplier code of conduct eller - hvis den ikke har et sådan - til branche eller multistakeholder initiativer og/eller anerkendte internationale initiativer som f.eks FN s Global Compact. Hvis virksomheden ikke har en kontrakt med leverandøren, men alene en købsordre, kan virksomheden overveje at bede leverandøren om en tilkendegivelse af, at leverandøren har læst og forstået virksomhedens code of conduct og bestræber sig på at efterleve kravene heri. Dette kan ske i et separat dokument eller på et website. Selvom målet er at skabe løbende forbedringer, kan der forekomme situationer, hvor leverandører ikke viser tilstrækkelig samarbejdsvilje, og hvor virksomheden derfor bør overveje det fortsatte samarbejde, herunder muligheden for at afbryde samarbejdet. Dette indebærer, at virksomheder bør forholde sig til følgende spørgsmål: Hvilke krav til sociale rettigheder, miljømæssige standarder og standarder for menneskerettigheder og anti-korruption forventer vi opfyldt af leverandøren eksempelvis gennem en supplier code of conduct? Kan vi tilslutte os og påvirke branche- og/eller (inter)nationale initiativer, herunder fælles supplier codes of conduct, for dermed at undgå unødigt at besvære leverandøren og samtidig opnå størst mulig gennemslagskraft?\n14 3. En praktisk guide 14 Hvordan kan vi forbedre leverandørens både ledelsens og medarbejdernes viden, kompetencer og vilje til at indarbejde sociale og miljømæssige forbedringer? Hvilke krav vil vi stille til leverandøren om at dokumentere, at vores forventninger efterleves? Hvordan sikrer vi, at leverandøren løbende lever op til vores forventninger? Hvordan sikrer vi, at leverandøren bliver bekendt med, at grove overtrædelser af sociale og miljømæssige forventninger vil medføre, at samarbejdet afbrydes? Hvordan støtter vi, at også underleverandører til leverandører bliver bekendt og forstår vores sociale og miljømæssige forventninger og derved efterlever disse? Hvordan evaluerer vi leverandørens efterlevelse af vores forventninger? Hvilke procedurer kan vi igangsætte for at sikre, at ledelsen hos leverandøren løbende arbejder på at forbedre de forhold, der ikke er i overensstemmelse med vores forventninger? Hvordan kan vi motivere henholdsvis ledelse og medarbejdere hos leverandøren til at gennemføre forbedringer og tage ejerskab over den løbende forbedringsproces? 5: Samarbejde med interessenter om sociale og miljømæssige forbedringer Rådet anbefaler, at virksomheder på udvalgte områder med fordel kan indgå i dialog og samarbejde med såvel lokale som internationale interessenter, herunder NGO ere, fagforeninger eller myndigheder. Udvalgte område kan eksempelvis være miljø- eller menneskerettighedsområderne, hvis virksomheden vurderer, at der her er særligt store problemer. Mulighederne for at indgå et sådan samarbejde afhænger dog også af, om der er tale om en langvarig leverandørrelation eller en kortvarig kampagneaktivitet. Dette indebærer, at virksomheder bør forholde sig til følgende spørgsmål: Kan vi med fordel indgå i dialog og samarbejde med civilsamfundet for at forbedre de sociale og miljømæssige forhold i leverandørens lokalområde? Hvordan kan vi gennem vores samarbejde med vores leverandør også påvirke leverandørens lokalområde? Hvilke kernekompetencer kan vi som virksomhed bidrage med i dette samarbejde? Kan vi med fordel påvirke udviklingen af de lokale myndigheder i retning mod mere effektiv håndhævelse af national lovgivning og internationale konventioner? Kan vi med fordel gå sammen med andre i vores branche eller med andre udenlandske virksomheder, der er aktive i lokalområdet?\n15 3. En praktisk guide 15 6: Virksomhedens reaktion ved grove krænkelser af grundlæggende rettigheder hos leverandører Generelt bør tilsidesættelse af sociale og miljømæssige rettigheder ikke give anledning til at afbryde samarbejdet, men derimod til at stille krav om forbedringer jf. retningslinje 4. Hvis der undtagelsesvist er tale om grove krænkelser af grundlæggende rettigheder kan det blive nødvendigt at afbryde samarbejdet, når krænkelserne ikke bringes til ophør. Rådet anbefaler, at virksomheder overvejer på forhånd at identificere sådanne nul-tolerance tærskler og gennem krav og en aktiv dialog søger at forebygge, at grove krænkelser forekommer. Rådet vil gerne understrege, at det her ikke er muligt at komme med en præcis retningslinje for, hvornår samarbejdet med en leverandør bør afbrydes. Dette afhænger af en konkret (case-by-case) vurdering både hos leverandøren, og i det område leverandøren befinder sig i. Dette indebærer, at virksomheder bør forholde sig til følgende spørgsmål: Hvilke krænkelser er der tale om, og hvor alvorlige er de? Er krænkelserne bevidste og er de foregået hos leverandøren eller hos en underleverandør? Kan vi dokumentere overtrædelserne? Hvilken mulighed har vi for at identificere og påvirke leverandøren? Er der udsigt til forbedring af forholdene eller udviser leverandøren manglende vilje til at gennemføre de forbedringer, vi beder om, og afviser leverandøren vedvarende at samarbejde? Nægter leverandøren at give os adgang til sin virksomhed? Har vi konstateret grove overtrædelser - slaveri, tortur eller anden grusom og umenneskelig eller nedværdigende behandling - hos en leverandør? Vil afbrydelse eller fastholdelse af samarbejde betyde en fortsættelse eller en forværrelse af situationen?\n16 Forord 16 7: Rapportering og kommunikation Rådet anbefaler, at virksomheder kommunikerer åbent om de udfordringer de har, herunder såvel positive som negative konsekvenser af arbejdet med ansvarlig leverandørstyring. Dette kan typisk ske i virksomhedens rutinemæssige rapportering om samfundsansvar, men også i den kontinuerlige dialog med interessenter, herunder medarbejdere, kunder, fagforeninger og NGO ere. Dette betyder, at virksomheder bør forholde sig til følgende spørgsmål: Hvordan kommunikerer vi vores strategi for leverandørstyring internt og eksternt? Hvordan sikrer vi en relevant og troværdig kommunikation? Hvordan sikrer vi, at vores kommunikation både omtaler positive resultater og udestående risici og problemer? Hvordan kommunikerer vi eksternt vores løbende indsats overfor leverandørerne og resultaterne heraf? Kan vores strategi for leverandørstyring med fordel integreres i vores markedsføring? Hvordan kommunikerer vi eksternt, når vi har konstateret, at en leverandør ikke overholder vores forventninger? Hvad har vi lært af vores hidtidige kommunikation, og er der ting vi kunne gøre bedre i fremtiden?\n17 4. Yderligere skridt i forhold til ansvarlig leverandørstyring Rådet mener, at retningslinjerne om ansvarlig leverandørstyring er et vigtigt skridt på vejen mod at styrke danske virksomheders leverandørstyring forudsat retningslinjerne udbredes. Med henblik på at styrke indsatsen, vil Rådet se på yderligere relevante understøttende tiltag. Rådet mener, at det bl.a. vil være relevant at se på, hvordan forbrugerne kan være med til at fremme ansvarlig leverandørstyring. Rådet ønsker ikke, at der indføres en ny mærkningsordning, men at information om og incitamenter til bæredygtigt forbrug styrkes. Derudover vil Rådet undersøge behov, muligheder, fordele og ulemper ved at etablere en uvildig mæglings/klagemekanisme set i lyset af eksisterende klagemekanismer. Blandt andre FN s særlige repræsentant for menneskerettigheder og erhverv, John Ruggie, understreger netop behovet for klagemekanismer (remedies) i tilfælde af, at menneskerettigheder krænkes. Etablering af en mæglings/klagemekanisme kræver dog grundige overvejelser og inddragelse af relevante interessenter. Med den korte tidsfrist for nærværende retningslinjer, har det derfor ikke været muligt at udarbejde et færdigt sæt anbefalinger i relation hertil.\n18 5. Grundlag for Rådets retningslinjer Både nationalt og internationalt har virksomheder og myndigheder gennem de senere år udviklet forskellige retningslinjer og værktøjer til leverandørstyring. Derfor kan det for den enkelte danske virksomhed være vanskeligt at overskue, hvilke retningslinjer og værktøjer man bør tage udgangspunkt i. Retningslinjerne er formulerede med udgangspunkt i de principper, retningslinjer og vejledninger, som er fastlagt af: FN s Global Compact FN s særlige repræsentant for menneskerettigheder og erhvervsliv Endvidere er retningslinjerne inspirerede af internationale og nationale initiativer om leverandørstyring som: Den kommende vejledende standard for samfundsansvar: ISO CSR Kompasset udarbejdet af Institut for Menneskerettigheder, DI og Økonomiog Erhvervsministeriet Dansk Initiativ for Etisk Handel (DIEH) Ansvarlig leverandørstyring en vejledning om best practise for leverandørstyring udarbejdet af Rådet for Bæredygtig Erhvervsudvikling\n19 6. Yderligere information CSR Kompasset CSR Kompasset hjælper virksomheden med at håndtere krav om social og miljømæssig ansvarlighed - uanset om det er virksomheden selv, der skal dokumentere sin ansvarlighed over for kunder, eller om virksomheden ønsker at stille krav til leverandører gennem en code of conduct. På CSR Kompasset kan virksomheder på udforme deres egen code of conduct. CSR kompasset er blevet til i et samarbejde mellem Økonomi- og Erhvervsministeriet, Institut for Menneskerettigheder og DI Organisation for erhvervslivet. Læs mere på Dansk Initiativ for Etisk Handel (DIEH) Dansk Initiativ for Etisk Handel er det første danske multi-stakeholder initiativ for etisk handel. DIEH samler virksomheder, offentlige instanser, erhvervsorganisationer, folkelige organisationer og fagbevægelsen for i fællesskab at skabe bæredygtige forbedringer i arbejds- og miljøforholdene hos danske virksomheder og i deres globale leverandørkæder. Initiativet blev stiftet i 2008 som det nationale samlingssted, hvor danske virksomheder kan søge information og indgå dialog med deres interessenter om konkrete dilemmaer og problemstillinger og sammen finde konstruktive løsninger og etablere good practices, der omsætter ord til handling og fører til reelle forbedringer i udviklingslandene og de nye vækstøkonomier. DIEH er finansielt støttet af Danida. Læs mere på FN Global Compact Global Compact er et FN-initiativ, der opstiller ti generelle principper for virksomheders arbejde med samfundsansvar. De ti principper i FN s Global Compact er et godt udgangspunkt, når virksomheder skal arbejde med samfundsansvar og bæredygtighed. Principperne bygger på internationalt anerkendte konventioner om menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø og anti-korruption. Læs mere på ISO ISO er en international, vejledende standard for samfundsansvar i virksomheder og organisationer. Standarden er udarbejdet i regi af den internationale Standardiseringsorganisation, ISO. Efter standarden i dag blev færdigforhandlet i København i maj 2010, sendes den i august 2010 til endelig afstemning og forventes herefter at kunne publiceres sidst på året. Standarden er rettet mod både virksomheder og organisationer i både den private og den offentlige sektor baseret på international konsensus blandt eksperter fra seks interessentgrupper inden for samfundsansvar: Regeringer, erhvervsliv, fagbevægelse, forbrugere, NGO er samt en gruppe bestående af forskere, konsulenter m.v. Læs mere på\n20 6. Yderligere information 20 Rådet for Bæredygtig Erhvervsudvikling (RBE) Rådet for Bæredygtig Erhvervsudvikling er stiftet i 2006 af 19 større erhvervsvirksomheder, der alle arbejder med at indpasse hensyn til bæredygtig erhvervsudvikling som et væsentligt aspekt af virksomhedens forretningsprincipper. Rådet for Bæredygtig Erhvervsudvikling har som formål at styrke dansk erhvervslivs konkurrenceevne gennem udvikling af bæredygtighedsbegrebet. Rådet er samtidigt et forum hvor virksomhedernes arbejde med bæredygtighedsbegrebet kan videreudvikles til gavn for virksomhedernes interne arbejde og i relation til kunder og leverandører. Læs mere på Samfundsansvar.dk Samfundsansvar.dk har til formål at formidle information, viden og værktøjer om virksomheders samfundsansvar. Samfundsansvar.dk er Erhvervs- og Selskabsstyrelsens hjemmeside om virksomheders samfundsansvar og er et led i regeringens handlingsplan for virksomheders samfundsansvar. Læs mere på\nRetningslinjer for ansvarlig leverandørstyring\nRetningslinjer for ansvarlig leverandørstyring Rådet for Samfundsansvar, juni 2010 SEKRETARIAT: Erhvervs- og Selskabsstyrelsen Kampmannsgade 1 1780 København V Tlf. 33 30 77 00 rfs@eogs.dk www.raadetforsamfundsansvar.dk\nGodkendt referat: 4. møde i Rådet for Samfundsansvar 24. februar 2010 kl. 10.00-22.00 på Schæffergården\nGodkendt referat: 4. møde i Rådet for Samfundsansvar 24. februar 2010 kl. 10.00-22.00 på Schæffergården Deltagere: Se bilag 1. Dagsorden 1) Kl. 10.00 Velkomst og introduktion til dagen ved Rådsformand\nGodkendt referat fra 3. møde 16. december 2009 kl. 9.30-12.30 i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen 8. januar 2010\nGodkendt referat fra 3. møde 16. december 2009 kl. 9.30-12.30 i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen 8. januar 2010 Deltagere Se bilag 1. Dagsorden 1. Velkomst 2. Orientering om aktuelle aktiviteter i CenSa\nReferat fra 1. møde i Rådet for Samfundsansvar den 20. august 2009 kl. 9.30-11.30 i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Deltagere: Se bilag 1.\nReferat fra 1. møde i Rådet for Samfundsansvar den 20. august 2009 kl. 9.30-11.30 i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen Deltagere: Se bilag 1. Dagsorden: 1. Velkomst og præsentation af rådets medlemmer v. formanden\nEtisk Handel og miljøansvarlig leverandørstyring - fokus på de offentlige indkøb. Judith Kyst Bestyrelsesformand Dansk Initiativ for Etisk Handel\nEtisk Handel og miljøansvarlig leverandørstyring - fokus på de offentlige indkøb Judith Kyst Bestyrelsesformand Dansk Initiativ for Etisk Handel Den offentlige sektor går ikke ram forbi Clean Clothes\n1. Indledning: Anbefalinger til ny handlingsplan for virksomheders samfundsansvar...2 2. Hvad er samfundsansvar?...3\n12. november 2010 UDBREDELSE AF ANSVARLIG VÆKST - ANBEFALINGER FRA RÅDET FOR SAMFUNDSANSVAR 1. Indledning: Anbefalinger til ny handlingsplan for virksomheders samfundsansvar...2 2. Hvad er samfundsansvar?...3\nReferat fra 2. møde i Rådet for Samfundsansvar den 27. oktober 2009 kl. 9.30-11.30 i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen\nReferat fra 2. møde i Rådet for Samfundsansvar den 27. oktober 2009 kl. 9.30-11.30 i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen Deltagere Se bilag 1. Dagsorden 1. Velkomst 2. Drøftelse og beslutning om procedurer\nherunder offentlige indkøb Sekretariatsleder\nLeverandørstyring herunder offentlige indkøb Hanne Gürtler Sekretariatsleder Ansvarlig leverandørstyring Behov for en fælles indsats! Folkelige organisationer Fagbevægelsen Offentlige instanser Virksomheder\nMÆGLINGS OG KLAGEINSTITUTIONEN FOR ANSVARLIG VIRKSOMHEDSADFÆRD 2012/2013\nÅRSBERETNING MÆGLINGS OG KLAGEINSTITUTIONEN FOR ANSVARLIG VIRKSOMHEDSADFÆRD 2012/2013 Det danske nationale kontaktpunkt OECD s retningslinjer for multinationale virksomheder Velkommen ved formanden Formandens\nSeminar Samfundsansvar og Offentlige Indkøb\nVELKOMMEN Seminar Samfundsansvar og Offentlige Indkøb 3. december 2009 Dansk Initiativ for Etisk Handel (DIEH) Formålet er: At fremme international handel, der respekterer menneske og arbejdstagerrettigheder\nHøringsnotat - Forslag til ændring af årsregnskabsloven (Redegørelse for samfundsansvar i større virksomheder)\n7. oktober 2008 Høringsnotat - Forslag til ændring af årsregnskabsloven (Redegørelse for samfundsansvar i større virksomheder) Eksp.nr. /ksh-eogs 1. Indledning Udkast til lovforslag har været sendt i høring\nForslag til folketingsbeslutning om etisk indkøbs- og investeringspolitik for det offentlige\n2014/1 BSF 172 (Gældende) Udskriftsdato: 19. marts 2017 Ministerium: Folketinget Journalnummer: Fremsat den 19. maj 2015 af Finn Sørensen (EL), Stine Brix (EL), Christian Juhl (EL) og Frank Aaen (EL) Forslag\nReferat 6. rådsmøde, den 5. februar 2014 Kl. 9.00-12.00\nReferat 6. rådsmøde, den 5. februar 2014 Kl. 9.00-12.00 25. mats 2014 Sted: Erhvervsstyrelsen, Dahlerups Pakhus, Langelinie Allé 17, 2100 København Ø 2. Præsentation af Mæglings- og klageinstitutionens\nVejledning om Ansvarlige Investeringer Marts 2018 Forord ved erhvervsminister Brian Mikkelsen Danmark har gavn af, at danske virksomheder er godt rustet til at arbejde med samfundsansvar både lokalt og\nKom godt i gang. - etiske offentlige indkøb En guide til kommuner\nDansk Initiativ for Etisk Handel Bredgade 26, 2. sal Postboks 9042 DK-1022 København K Tel. +45 9942 1453 info@dieh.dk www.dieh.dk Foto: Lotte La Cour Kom godt i gang - etiske offentlige indkøb En guide\nIndkøbspolitik for Vestforsyning 1. Overordnede mål Det er Vestforsynings overordnede mål med denne indkøbspolitik at skabe rammerne for køb af varer og tjenesteydelser på de mest fordelagtige vilkår.\nEuropaudvalget 2013 KOM (2013) 0207 Bilag 1 Offentligt\nEuropaudvalget 2013 KOM (2013) 0207 Bilag 1 Offentligt GRUND- OG NÆRHEDSNOTAT TIL FOLKETINGETS EUROPAUDVALG Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF\nReferat RUNDBORDSAMTALE OM BETYDNINGEN AF DE NYE FN VERDENSMÅL FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRK- SOMHEDER\nReferat RUNDBORDSAMTALE OM BETYDNINGEN AF DE NYE FN VERDENSMÅL FOR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRK- SOMHEDER Baggrund Dialogforum for Samfundsansvar og Vækst var d. 22. august 2016 vært for en rundbordsamtale\nHøring over udkast til forslag til lov om Mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd\nErhvervs- og Selskabsstyrelsen cwg@eogs.dk STRANDGADE 56 DK-1401 KØBENHAVN K TEL. +45 32 69 88 88 FAX +45 32 69 88 00 CENTER@HUMANRIGHTS.DK WWW.MENNESKERET.DK WWW.HUMANRIGHTS.DK DATO 23. januar 2012 J.NR.\n92-gruppens høringssvar - Udkast til forslag til lov om Mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd\nTil Erhvervs- og Vækstministeriet Slotholmsgade 10-12 1216 København K 92-gruppen c/o CARE Danmark Nørrebrogade 68 B, 2200 KBH N Tlf: 35 245090 ell. 35 245091 e-mail: tdc@92grp.dk Website: www.92grp.dk\nVirksomheders etiske ansvar en nødvendighed i en global verden\nVirksomheders etiske ansvar en nødvendighed i en global verden Begreber og forkortelser CSR Corporate Social Responsibility på dansk oversat til virksomheders sociale ansvar, samfundsansvar eller etiske