Rygtetråden - Side 15\nSide 15 af 66 Første ... 5131415161725355065 ... Seneste\nViser resultater 141 til 150 af 654\n01-12-2014, 01:11 #141\nHoldning, psykiske lidelser, paranoia og mentalitet?\nRygtet siger at tsh's forumaktivister ikke kun er travian spillere, men nu også synske med stærke kompetencer inden for ekstern psykologi, sådan som de kaster om sig med udtryk der næsten overgår enhver forstand.\nJa i havde et godt bryllup, der var blomster, kage, en masse dejlige mennesker, grønne alfer, smilende feer og selv kaninen med de lange øre kom forbi med Kim Larsen som tilbehør. "I har vidst røget et par fredspiber"?\nI er sgu noget farverige må jeg sige, og jeg er glad på jeres veje at det går godt, men det var nu ikke det jeg spurgte om?\nEr faktisk overrasket over i går så meget i defensiven over, at jeg stiller et simpelt spørgsmål om ikke det kunne se lidt kedeligt ud på papiret?\n01-12-2014, 01:23 #142\nRygterne siger det snart er jul glædelig jul alle sammen\n01-12-2014, 01:33 #143\nRygtet er blevet bekræftet. Glædelig Jul\n01-12-2014, 03:45 #144\nSå må I jo tage jer sammen og banke på deres dør. Det er der intet kedeligt I\n01-12-2014, 04:45 #145\nRygtet siger at hver aften bliver godt at farme da serveren vil være opslugt af pyrus\n01-12-2014, 11:19 #146\nRygtet siger at der bør være sulte- og angrebsfred alle dage imellem 20:00 og 20:30, så alle kan se Pyrus uden at tænke på noget som helst andet.\n01-12-2014, 13:54 #147\nHmm, ville elske hvis de gjorde, men hvis ikke må man priotere pyrus>travian\n01-12-2014, 13:56 #148\nRygtet siger at DU - De Udstødte er rest produktet af DLS vægttab og de nu søger hævn ved at tvinge DLS på en slankekur gennem resten af serveren\n01-12-2014, 14:47 #149\nDet rygtes, at selv om man er en lille ally, så kan man godt tvinge en ally, der er 5 gange så stor, til at gå i opløsning, bare man har de rigtige værktøjer.\n01-12-2014, 19:51 #150\nBestod Løsning nogensinde matematik i skolen :O ?\nOg der rygtes desuden af Løsning ikke har prøvet at være i en lille ally før.....


Lysdioder til belysning PDF\nLysdioder til belysning 2008\nDownload "Lysdioder til belysning 2008"\n1 Lysdioder til belysning status for fremtidens lyskilde Status for lysdioder Lysdioder som belysning Lysdioders egenskaber Belysning og energibesparelser\n2 Belysning med lysdioder på Museum Zeughaus i Mannheim. Foto: Zumtobel\n3 Indhold Indledning Opfundet i 1962 Hvad er en lysdiode? Status for lysdioder Markedsudvikling Effektive hvide lysdioder Effektive armaturer med lysdioder Lysudsendelse Effektive farvede lysdioder Pris pr. lumen 11 myter om lysdioder Lysdioder som belysning Hvad kan lysdioder? Levetid Farvegengivelse Effektivitet Farvetemperatur Fordele og ulemper Udformninger OLED Lysdioders egenskaber Lystekniske egenskaber Termisk design Sikkerhed Farvestabilitet - binnings Belysning og elbesparelser Eksempler Mere information om lysdioder LYSDIODER til belysning 2008 er udarbejdet af Kenneth Munck, Astrid Espenhain og Katrin Barrie Larsen, LYSTEKNISK SELSKAB december 2007 for ELSPAREFONDEN. ELSPAREFONDEN, Amager Fælledvej 56, 2300 København S tlf LYSTEKNISK SELSKAB, Engholmvej 19, 3660 Stenløse tlf fax LAYOUT: HJ-Grafi sk. Pjecen kan DOWNLOADES på Elsparefondens hjemmeside, 3\n4 INDLEDNING Kapitel 3 og 4 går i dybden med de tekniske egenskaber og indeholder oplysninger til dem, der skal i gang med at designe belysning med lysdioder. Kapitel 5 gennemgår en række anvendelseseksempler og viser hvor store elbesparelser, der kan opnås ved at anvende lysdioder. Kapitel 6 samler kildehenvisninger og links til yderligere oplysninger. 1Formålet med denne statusrapport er at give et billede af lysdioder til belysning Udviklingen inden for lysdioder går meget stærkt og derfor ændrer specifikationer, egenskaber og anvendelsesmuligheder sig hele tiden. Denne rapport gør status over, hvad lysdioderne kan i dag og hvordan de ventes at udvikle sig i de kommende år. Rapporten udkom første gang i 2006 og er opdateret i december Publikationen er tænkt som et opslagsværk og en grundlæggende indføring i, hvordan lysdioden eller LED (Light Emitting Diode) fungerer, hvilke fordele og ulemper lysdioderne har, og hvilke elbesparelser man kan forvente ved at anvende lysdioder til belysning. Målet er at inspirere arkitekter, ingeniører, installatører, konstruktører, designere, elselskaber, kommuner og belysningsbranchen og andre til at udnytte denne nye lyskilde, der uden enhver tvivl vil få en stor plads i alle former for belysning i løbet af de næste 3-10 år. Kapitel 1 fortæller kort om den historiske udvikling og nogle af de mange myter omkring lysdioderne. Kapitel 2 beskriver forskellige diodetyper, hvordan lysdioder virker og gennemgår de vigtigste lystekniske parametre. Opfundet i 1962 Lysdioden blev opfundet i 1962 af firmaet General Electric, men først i 1968 kunne HP og Monsanto lancere de første røde lysdioder på markedet. Dengang var der ikke nogen, der havde forestillet sig, at man engang kunne få lysdioderne til at give hvidt lys, eller at de kunne anvendes til andet end indikatorer på radioer, fj ernsyn og andre elektriske apparater. Først sidst i 80 erne begyndte de farvede lysdioder at blive Forskellige typer lysdioder med linser og reflektorer. Foto: Lysteknisk Selskab 4 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n5 INDLEDNING så kraftige, at der kom lys ud af dem. Dioderne blev i årene efter så kraftige, at de kunne anvendes til farvet effektbelysning. I 1993 kom gennembruddet for de blå lysdioder, der viste sig at blive en afgørende forudsætning for væksten inden for de hvide lysdioder til belysning, idet de blå lysdioder via et lag fosfor kan konvertere det blå lys til hvidt. En milepæl blev nået i 2006, idet 50 lm/w som dengang var den magisk grænse blev nået. I 2007 blev dioder med 100 lm/w lanceret. I dag har vi så efter en række år, hvor teknologien har modnet sig, fået lysdioder på markedet, der kan anvendes til egentlig belysning både som hvide i forskellige farvetemperaturer og som farvede. Vi har fået en epokegørende lille og robust lyskilde med en meget lang levetid sammenlignet med de øvrige lyskilder, der er på markedet. Med lysdioder er det nu lettere at integrere lys i arkitektur, i veje, i møbler og i produkter på en helt ny måde. Lysdioderne er blevet så gode og effektive, at de står på tærsklen til at kunne udkonkurrere en række af de eksisterende lyskilder. De har for alvor vist deres potentiale og vil udvikle sig ganske hurtigt i årene fremover. Effektiviteten stiger stadig ganske voldsomt, og lysudbyttet er i de senere år fordoblet hvert tredje år. Senest er fordoblingen Lysdioderne er interessante som lyskilder blandt andet fordi: De lyser fremad De har lang levetid De giver øjeblikkeligt fuld styrke De er fuldt dæmpbare uden farveændring Der er ingen infrarød eller ultraviolet (UV) stråling i lyset De har en væsentlig højere effektivitet end glødepærer og halogenpærer. Pt er effektiviteten på højde med sparepærer De er mekanisk robuste De er små De tåler kulde De kan give meget mættede farver De kan dæmpes De indeholder ikke kviksølv som lysstofrør De kan give elbesparelser Lysdiodens udvikling fra GE udvikler den første LED HP og Monsanto markedsfører de første røde LED LED i orange, gul og grøn LED med lysudsendelse på 1-10 lumen LED med 10 lm/w LED med 20 lm/w med ny lysdiode teknologi Gennembrud for den blå LED 75 lm/w for røde LED 30 lm/w for hvide LED 74 lm/w hvide i laboratorium 1000 lm fra én hvid LED i laboratorium 80 lm/w for hvid i laboratoriet 38 lm/w for hvide LED 50 lm/w for hvide LED lm/w for hvide LED i laboratoriet <\n6 INDLEDNING Plastik Linse Anode LED Chip Krop Katode Tværsnit af lysdiode Køleplade sket på bare to år. Om denne vækst vil fortsætte i de kommende år er ikke sikkert, men det er sikkert, at lysdioder er kommet for at blive. I takt med at kvaliteten og effektiviteten forbedres, vil lysdioderne i løbet af de næste 3-10 år oversvømme boligen, kontoret og vejene både i den private og offentlige sektor. Årsagen er, at lysdioderne har mange fordele, der er interessante i den traditionelle belysning, samt at de på grund af størrelsen og egenskaberne kan anvendes inden for helt nye områder. Energimæssigt byder lysdioderne også på interessante perspektiver, idet effektiviteten fortsat vil vokse og nu har nået samme effektivitetsniveau som sparepærer og lysstofrør og dermed kan konkurrere energimæssigt med de mest udbredte lyskilder til indendørs brug. Udendørs på veje, parker og stier har levetid, størrelse og robusthed så stor økonomisk betydning, at der også her vil blive integreret mange lysdioder i løbet af de kommende år. Specielt udendørs har man ikke helt så store krav til farvegengivelsen som indendørs, så her vil dioderne uden tvivl boltre sig i årene fremover. Der vil dog stadig gå en del år, inden lysdioderne bliver ligeså effektive og billige som de gule højtryksnatriumslamper, de kølige kviksølvdamplamper og de flotte metalhalogen lyskilder. Men allerede i dag er der stor interesse for også at anvende lysdioder som erstatning for disse lyskilder, da lysdiodernes levetid og robusthed giver meget store fordele i den udendørs belysning. Lysdioderne er derfor fremtidens lyskilde og ventes om få år måske helt at kunne udkonkurrere sparepærer, halogenpærer og glødepærer, både hvad effektivitet og kvalitet angår. Dog vil der, primært på grund af prisparameteren, stadig være områder, hvor det ikke er fornuftigt at anvende dioder, og hvor de traditionelle lyskilder er det bedste valg. Hvad er en lysdiode? Lysdioder er små elektroniske halvlederchip, der i sig selv udsender lys, når der sendes strøm igennem dem. Der er ikke, som i andre lyskilder, glas eller gasser under tryk. De fås både i rød, grøn, blå og en række andre farver samt i hvide. 6 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n7 INDLEDNING Ny belysning med bl.a. lysdioder i området omkring Højbro Plads i hjertet af København. Foto: Philips Lys Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 7\n8 STATUS FOR LYSDIODER 2Anvendelsen af lysdioder er i dag allerede vidt udbredt og har fundet anvendelse mange steder Ser man på, hvor langt lysdioderne og brugen af dem er kommet i dag, så anvendes lysdioderne allerede til mange forskellige belysningsformål. Lysdioderne har således langsomt men sikkert banet sig vej ind på områder, der tidligere var forbeholdt traditionelle lyskilder som lysstofrør, glødepærer og halogenpærer. De første anvendelser af lysdioder til belysningsformål er i skilte på butikker, tankstationer og virksomheder, der ønsker deres navn eller logo oplyst, når det bliver mørkt. Dioderne bruges også som markeringsarmaturer til at vise vej, til at adskille vejbaner, til trafiksignaler og til informationstavler. Diodernes første indtog på belysningsområdet var til belysning i lystbåde, i køkkenskabe, integreret i trapper, hylder og mange andre steder, hvor kravet til lysmængden ikke er så stort. Men nu hvor lysdioderne er blevet mere effektive, kan de anvendes til egentlige belysningsformål i arbejdslamper, til gangbelysning, kontorbelysning, til scenebelysning, facadebelysning og som nedgravningsspots, der skal belyse vægge, beplantning eller andre ting i det offentlige rum. Vi har set lysdiodernes farvespil anvendt til terapeutiske formål f.eks. på hospitaler, og vi har set dioder i kombination med traditionelle lyskilder blandt andet sparepærer med natfunktion, hvor lysdioderne står for lyset om natten på et lavere niveau. Vi har også fået en række lyskilder med lysdioder forsynet med standardfatninger til erstatning af gløde- og halogenpærer. Bilindustrien og digitalkameraindustrien er de områder, der skubber kraftigst til udviklingen af billigere og mere kraftige lysdioder. De fleste moderne biler har i dag lysdioder som stop-, bag- og baklygter. Lysdioder sidder som kabinebelysning og naturligvis også i instrumentpanelet. Flyindustrien er begyndt at tage lysdiodernes lange levetid og vibrationsstærke udformning til sig, ligesom elevatorindustrien også i stigende grad udnytter, at lysdioderne tåler rystelser og har meget lange vedligeholdelsesintervaller. Selv dronningens historiske og bevaringsværdige kjoler i montrerne på Rosenborg Slot er oplyst af lysdioder. Fra udstillingen Dronningens kjoler. Lysdioderne er skjult i montrerne og forsynes med strøm fra batterier. Foto: Lumodan 8 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n9 STATUS FOR LYSDIODER Markedsudvikling Markedet for lysdioder er vokset kraftigt siden 1995, med mobiltelefonindustrien som største aftager. Nedgangen i mobiltelefonindiustrien i de seneste år smitter af på lysdiodemarkedet, som derfor ikke er vokset så kraftigt. Tager man mobiltelfonindustrien ud, er markedet siden 2001 vokset med 22 % om året. Salget af high-power lysdioder i alle farver er ifølge analysevirksomheden Strategies Unlimited vokset fra 2,6 milliarder dollars i 2003 til 4,1 milliarder dollars i Ingen andre lyskilder kan fremvise sådanne kraftige vækstrater. Sandia National Laboratories i USA, der støttes af det amerikanske energiministerium, venter at lysdioderne over de næste 20 år vil erobre mellem 16-47% af det samlede belysningsmarked, afhængigt af hvor kraftigt der investeres i lysdiodeudviklingen. Lm/W er et udtryk for lysudsendelsen pr. Watt. 50 lm/w har i de sidste år været et strategisk mål for lysdiodeproducenterne og for belysningsbranchen, og blev nået i Faktisk er man nået over 150 lm/w for hvide lysdioder i laboratoriet, og det viser, at diodeteknologien kan nå langt og at meget effektive laboratoriemodeller allerede findes. Beregninger viser, at når 100 lm/w bliver almindeligt, vil de mulige elbesparelser alene i USA løbe op i, hvad der svarer til 29 store kraftværker. Det er så store elbesparelser, at udbredelse og udvikling af lysdioderne er kommet på listen over den nationale forsyningssikkerhed i USA, og det er baggrunden for, at den amerikanske regering satser store ressourcer på lysdiodeudvikling. Samtidig ses der naturligvis på, at lysdiodeindustrien vil skabe en lang række arbejdspladser og indtægter. Ser man alene på elbesparelsen ved lysdioder, findes der ingen anden teknologi med et større elspare- og effektivitetspotentiale, hverken inden for køle-, varmeeller maskinområdet, hvilket sætter teknologien i et meget interessant perspektiv. Skilte 13% Bilindustri 13% Andet 9% Belysning 5% Signaler 2% Mobiltelefoner 58% Mobiltelefoner og andre håndholdte enheder dominerer stadig LED markedet, men nye områder vinder større og større indpas. Kilde: Strategies Unlimited (2006) Effektive hvide lysdioder De mest effektive hvide lysdioder i handlen har nået en effektivitet på 100 lm/w, men de giver ikke så meget lys fra sig. De mest effektive high-power dioder giver omkring lm/w. Samtidig er deres farvegengivende egenskaber på niveau eller lidt bedre end lysstofrørene, hvilket vil sige et farvegengivelsesindeks (Ra-værdi) på Der findes endda lysdioder med Ra-værdi over 90. Ra-værdien er en parameter fra 0-100, der viser hvor god en lyskilde er til at gengive en række referencefarver. 100 er den maksimale farvegengivelse og svarer til dagslyset, der indeholder alle Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 9\n10 STATUS FOR LYSDIODER Udvikling inden for lyskilder Im/w Lysstofrør 1990 Farvede lysdioder Grafen viser udviklingen i lyskilders effektivitet. Ved kraftig investering i forskning og udvikling kan lysdioder nå over 200 lm/w. Kilde: US Energy Department regnbuens farver. En glødepære har Ra-værdi 99, og de fleste lysstofrør har Ra-værdi Effektivitetsmæssigt er de kommercielt tilgængelige lysdioder 5 gange så effektive som glødepærer, 3 gange så effektive som halogenpærer, og på niveau med sparepærer, der har en effektivitet på typisk lm/w. I 2005 forudsagde de største lysdiodeproducenter, Osram, Philips Lumileds, Nichia og Cree samt de forskere, som arbejder intenst på dette område, at vi i løbet af 2006 ville se hvide lysdioder i handlen med 50 lm/w og at der i de efterfølgende 3-5 år ville komme hvide lysdioder med op imod 80 lm/w. Dette mål er for længst nået og det er således gået hurtigere end forventet. En ting man skal være opmærksom på er, at hvis man vil have mest muligt lys ud af dioderne, så giver de dog kun omkring lm/w. Forskere fra blandt andet National Sandia Laboratorium i OLED Hvide LED (Lab) Hvide LED (marked) 2030 USA har beregnet en mulig teoretisk grænse på 200 lm/w, hvis der investeres intensivt i udviklingen. 200 lm/w er langt højere end nogen anden lyskilde på markedet og forventes at blive nået i Andre forskere taler om teoretiske grænser på langt over 300 lm/w, endda med en god farvegengivelse. Effektive armaturer med lysdioder Ligesom det er tilfældet for lyskilder, er forskellige armaturer mere eller mindre effektive. Armaturets effektivitet angives ved en armaturvirkningsgrad, der er defineret som forholdet mellem den mængde lys armaturet udsender i rummet, og den mængde lys selve lyskilden i armaturet udsender. En del af lyset fra lyskilden absorberes i armaturet, f.eks. i reflektor og afskærmning. Flere traditionelle lyskilder (f.eks. glødepærer og lysstofrør) udsender lyset i flere retninger, hvilket betyder, at lyset skal ledes ud af armaturet ved hjælp af en reflektor. Det giver anledning til tab og mindsker armaturvirkningsgraden. Men da mange diodelys- Mellow akryl pendel med 400 stk. lysdioder. Design af Jesper Sand. Foto: Jesper Sand 10 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n11 STATUS FOR LYSDIODER kilder sender al lyset fremad, vil behovet for reflektorer blive mindre og derved reduceres tabet i armaturet, som vil føre til en højere virkningsgrad og dermed et lavere elforbrug. Lysudsendelse En af lysdiodernes klare fordele er deres små dimensioner. Til gengæld er den samlede lysudsendelse (lumenpakken) ikke så stor. Den svinger fra 0,1 lumen til ca. 240 lumen for de kraftigste dioder. Op mod 240 lumen er i dag tilstrækkeligt til spotlamper, arbejdsbelysning og effektbelysning. Skal man anvende dioder til belysning på kontorer og på veje, skal der samles mange lysdioder for, at lysniveauet kan nå op på de almindelige lyskildetyper. Men forskerne arbejder også på at øge den samlede lysudsendelse. De kraftigste enkelt chip lysdioder på markedet giver i dag 240 lumen, hvilket stadig er en del fra et standard 36 W lysstofrør, der giver 3350 lumen, og også mindre end for 60 W glødepæren, som giver 720 lumen. Sætter man mange dioder sammen, kan man nå lysniveauer, som er tilstrækkelige til kontorer, butikker, veje og stier. I 2005 var rekorden 1000 lumen fra en enkelt diode i et forskningslaboratorium. Det er en udvikling, som kun lige er begyndt og vi kan derfor forvente os langt bedre og billige dioder i fremtiden. Effektive farvede lysdioder En af årsagerne til lysdiodernes store fremgang har fra start været de mange farvemuligheder. De farvede dioder anvendes i stor udstrækning til skilte, farveeffekter i butikker, barer, hoteller samt til trafiklyssignaler. Lysdioder findes i dag i mange forskellige farver, hvor hver enkelt diode kun udsender lys i én bestemt farve. Der findes dioder i rød, grøn, gul, amber, orange, blå, cyan og varianter af disse farver. Ved at blande lyset fra de farvede dioder rød, grøn og blå opnås mulighed for at blande stort set alle tænkelige farver inkl. hvid (RGB-metoden). Pris pr. lumen Prisen på en lyskilde sammenholdt med levetiden og lysmængden er afgørende for, hvilke anvendelser der er relevante. Prisen på lysdioder svinger meget fra få kroner pr. styk til flere hundrede kr. pr. styk, afhængig af farvekvalitet, effektivitet og lysmængde. For at kunne sammenligne lyskilder, sammenligner man ofte prisen pr lumen. En standard 60 W glødepære til 12 kr. giver 720 lumen og koster således 17 kr. pr lumen. Tilsvarende koster hvide lysdioder typisk kr. pr lumen. Tommelfingerreglen er, at lysdioder er ca gange dyrere Philips eventbelysning med LED, Kulturnatten Foto: Philips Lys 11\n12 STATUS FOR LYSDIODER pr lumen end tilsvarende traditionelle lyskilder. Prisen pr. styk eller pr lumen er imidlertid ikke den eneste økonomiske parameter, der indgår i prisen for et samlet belysningsanlæg. Levetiden og udskiftningsomkostningerne indgår også, når det samlede regnskab skal gøres op, og her lever dioderne væsentligt længere end andre lyskilder og skal typisk slet ikke udskiftes, før hele installationen med tiden skal ændres. Hvis omkostninger til lyskildeudskiftning i belysningsanlæggets levetid medregnes, vil regnskabet se mere positivt ud for lysdioder, da de har levetider, der er op til gange længere end for glødepærer, gange længere end halogenpærer og op til 5 gange længere end for lysstofrør. Derudover er priserne på lysdioder faldende. I de sidste 2-3 år er prisen pr. lysdiode faldet med ca. 20 % pr. år, og det vil uden tvivl fortsætte samtidig med, at dioderne bliver mere effektive og kan udsende mere lys. Hvis man skal købe dioder i større styktal, er priserne lavere, men skal man have dem inden for ensartede farvesorteringer (bins), bliver priserne højere, da de skal sorteres. 11 myter om lysdioder (LED) 1. Lysdioder afgiver ikke varme 2. Lysdioder lever i timer 3. Lysdioder giver ikke tilstrækkeligt lys til belysningsformål 4. Lysdioder har ikke tilstrækkelig farvegengivelse til belysningsformål 5. Højeffektive lysdioder er dyre 6. Lysdioder er mere effektive end nogen anden lyskilde 7. Lysdioder bruger næsten ingen energi 8. Lysdioder giver blåligt lys 9. Lysdioder kan anvendes til alle belysningsformål 10. Det er kompliceret at anvende lysdioder 11. Øjnene tager skade af at kigge ind i lysdioderne Myterne passer ikke Lyskilder Lysmængde Stykpris Pris Effektivitet Levetid Effektforbrug Størrelse mm (lm) pr lm lm/ Golden Dragon , ,2 Ø20mm inkl. køleplade Ostar Ø20mm Luxeon K *) ,5 10x11,5mm Lysstofrør 36 W x26mm *) Pris ved ordrer på stk. 12 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n13 STATUS FOR LYSDIODER Myterne passer ikke: 1. En af de mest forkerte antagelser er, at lysdioderne ikke afgiver varme. Faktisk er varmen en af de vigtigste parametre at have styr på, når man designer armaturer til lysdioder. Lysdiodernes levetid reduceres væsentligt, hvis de ikke kan komme af med varmen. Diodernes lys indeholder derimod ikke varmestråling, som glødepærer og halogenpærer. 2. Levetiden er en af lysdiodernes afgørende styrker. Der er ingen tvivl om, at lysdioder godt kan leve i timer, men spørgsmålet er hvor meget lys, der kommer ud af dem til den tid. Der findes nu standardmetoder (L70 og L50) til at specificere levetiden for lysdioder, men det er ikke alle som følger disse standarder, når levetiden opgives. 6. Dioderne nærmer sig med hastige skridt de mest effektive lyskilder. Der findes dog mere energieffektive lyskilder som lysstofrør, metalhalogenlamper og kviksølvlamper. Målt i lysmængde pr. tilført effekt (lm/w) er de bedste lysdioder mere effektive end glødepærer og halogenpærer og på niveau med sparepærer. 7. Lysdioderne bruger naturligvis energi, men kan man nøjes med lidt lys, og er der små afstande til det, der skal belyses, kan man allerede i dag finde eksempler, hvor lysdiodeløsninger kan give elbesparelser i forhold til traditionelle lyskilder. Dioder bruger enkeltvis fra 0,1-7 watt, men der skal som nævnt fl ere til for at opnå samme lysmængde som med lysstofrør, metalhalogen og andre kraftige lyskilder. 3. Lysdioder kan i en række tilfælde give tilstrækkeligt lys til egentlige belysningsformål. Diodernes styrke ligger i dag i områder, hvor afstanden mellem lyskilde og objekt er relativt lille, og hvor der ikke er behov for høj belysningsstyrke eller god farvegengivelse, eller hvor andre lyskilder ikke kan anvendes. 4. Farvegengivelsen (Ra-værdi) for dioder svinger meget fra 60 til omkring 91. Det betyder, at man kan få kvalitetsdioder, som er på højde med lysstofrør, og som er i nærheden af gløde- og halogenpærer. Til en række formål spiller farvegengivelsen dog ikke nogen afgørende rolle, men til almene belysningsformål skal den være over I en række tilfælde giver den lange levetid og de reducerede udskiftningsomkostninger en bedre økonomi end med traditionelle lyskilder. Ser man alene på stykprisen eller på kroner/lumen, er lysdioderne i dag væsentligt dyrere end traditionelle lyskilder, men prisen falder løbende. 8. Lysdioder fås i dag med mange forskellige farvetemperaturer både kolde og varme. Typisk er de blålige og kolde, men de fås i varmhvide med samme varme farvetemperatur som glødepærer. 9. Lysdioder kan ikke anvendes til alle belysningsformål. Deres fysiske størrelse, de relativt små lysmængder og prisen gør, at lysdioder ikke er velegnet til alle formål. 10. En række armaturproducenter har udviklet armaturer, som gør det enkelt at anvende lysdioder på samme måde som traditionelle lyskilder. Skal man selv udvikle armaturer, er der en række nye områder, man skal tage hensyn til, blandt andet varme, driver, montering og indkapsling. 11. Selv om lysdioderne er meget skarpe og har en høj luminans, så får man ikke øjenskader ved at kigge ind i lysdioderne. Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 13\n14 LYSDIODER SOM BELYSNING 3Over det meste af verden forventes det, at lysdioder til belysning vil vinde kraftigt ind på markedet Anvendelsesmulighederne for lysdioder til belysning er mange. Allerede i dag har lysdioderne vist, at de kan anvendes til belysningsformål, og selv om lysdioderne stadig er i en tidlig udviklingsfase, er der ingen tvivl om, at lysdioderne hurtigt vil vokse sig store. Over det meste af verden forventes det, at lysdioder til belysning vil vinde kraftigt ind på markedet i løbet af de næste 5-10 år. Alene i USA ventes lysdioderne i 2025 at dække over 40 % af det samlede marked for belysning. Forudsætningen er, at lysdioderne udvikler sig i samme hastighed, som vi har set i de sidste 5-6 år. Med de lovende resultater, der er fremvist i laboratorierne, er kursen for kraftigere lysdioder stukket ud. Både 100, 120 og 135 lm/w for de hvide lysdioder er demonstreret i forskellige udviklingslaboratorier, og det er med til at understrege det store potentiale og de mange muligheder, der er i lysdiodebelysning. 50 lm/w har gennem flere år været en magisk grænse, men den er for længst nået. 100 lm/w er i dag muligt, og den næste magiske grænse er 150 lm/w. Et andet mål er at opnå en høj effektivitet ved farvetemperaturer på 2700 K, som vi kender fra glødepæren og med en farvegengivelse over 80. Når disse mål nås og dioderne bliver billigere, vil lysdioderne blive et naturligt valgt i rigtigt mange typer belysningsløsninger. Den største anvendelse af både hvide og farvede lysdioder i dag er til markering, skilte og signaler. Belysning af gange, trapper, biografer, montrer og kølerum er også områder, som vokser med stor hast ligesom anvendelserne i bil og flyindustrien. Første trin i lysdiodernes indtog har været de områder, hvor der ikke er behov for kraftige belysningsstyrker, eller hvor de farvede lysdioder har givet nye muligheder for farvet lys. Andet trin har været områder, som ikke tidligere har kunnet belyses med traditionelle lyskilder, eller hvor monteringsforholdene er vanskelige eller utilgængelige. Det er eksempelvis områder med mange rystelser som biler, elevatorer, fly og bærbare elektronikprodukter. Det er områder, hvor størrelsen af Zumtobelspots med dioder på Museum Zeughaus i Mannheim. Foto: Zumtobel 14 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n15 LYSDIODER SOM BELYSNING lysdioderne gør, at der nu kan integreres lys i produkterne. Brobelysning, markering af trapper, trin og kanter er også blandt de første anvendelseseksempler, hvor lysdioderne kan placeres integreret i gelændere og rækværk eller nedgravet i jorden. Dioderne gør det nemlig muligt at designe meget små og flade armaturer. Hertil kommer områder, hvor det er dyrt at udskifte lyskilderne. Det er typisk højt placerede steder, steder hvor det kræver lift eller er besværligt og tidskrævende at komme til. Tredje udviklingstrin for lysdioderne er spot- og effektbelysning i boliger, hoteller, butikker, bygninger, trapper, gange, museer og så videre. Fjerde trin bliver anvendelse af lysdioder til kontorbelysning og vejbelysning, som vi kun lige har set de allerførste eksempler på. I kontorer kræves normalt et farvegengivelsesindeks over 80 og farvetemperaturer omkring 3000 K og det har en del lysdioder stadig svært ved at klare, så man skal vælge dioder med omhu. I takt med at lysdioderne bliver kraftigere og billigere, vil hele området for udendørsbelysning blive interessant, idet den lange levetid og tiden mellem serviceintervallerne gør lysdioderne særdeles interessante til udendørsbelysning. Hertil kommer de mange arkitektoniske muligheder på facader, pladser og stier, hvor lysdioderne kan indbygges og nedgraves og samtidig sikres mod hærværk og fugt. Udviklingsvejen for anvendelser 1. Markering og skilte 2. Mobiltelefoner og biler 3. Effektbelysning med farver 4. Montrer og elevatorer 5. Gange og kølerum 6. Butiksbelysning 7. Kontorbelysning og arbejdslamper 8. Vejbelysning 9. Almenbelysning i kontorer, gange og skoler LED belysningen i Operaen i København kan dæmpes og tilpasses stemningen i salen Foto: Lysteknisk Selskab Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 15\n16 LYSDIODER SOM BELYSNING Hvad kan lysdioder? Lyskilder har alle en lang række spændende egenskaber og en række ulemper. Det vigtigste er at vurdere, hvad lyskilden kan tilføre en løsning. Man bør ikke vælge lysdioder uden at have overvejet, hvilke krav man har til lyskilden og belysningen ud fra en række lystekniske krav og kvalitetsegenskaber, som beskrives i det følgende. Effektiviteten målt i lm/w er som beskrevet tidligere en af de vigtige parametre, der altid bør overvejes ved valg af lyskilder. En anden parameter er lysets farvekvalitet. Her er de bedste lysdioder næsten på niveau med halogen- og glødepærer, og de er i en række tilfælde mindst lige så gode som lysstofrør og sparepærer, hvad angår farvegengivelsen. Diodeproducenterne har i dag store problemer med at producere lysdioderne ensartet med hensyn til farvetemperatur, lysintensitet og effektivitet. Det betyder, at der selv inden for den samme diodeproduktion er meget store produktionstolerancer. Det skal man være opmærksom på, når man arbejder med lysdioder, så man ikke risikerer, at hvide dioder, der skal sidde på en række, ser forskellige ud. Selv små nuanceforskelle i den hvide lysfarve kan opfattes af øjet og ødelægge oplevelsen af belysningen på en hvid væg. Produktionstolerancerne betyder, at producenterne må sor- tere lysdioderne i forskellige farvekvaliteter (bins), som kan bestilles hos de mest seriøse lysdiodeproducenter, dog mod merpris. Denne sortering betyder, at man får mere ensartede lysdioder, hvor farveforskellen er inden for visse tolerancer. Levetid Der er i dag stor forskel på lysdioders levetid og kvalitet fra producent til producent. Selv om der specificeres meget lange levetider, afhænger levetiden af mange ting. Man skal være opmærksom på de betingelser, der skal opretholdes, hvis de lange levetider skal opnås. Levetiden opgives i dag forskelligt fra de forskellige lysdiodeproducenter. Men sammenslutningen ASSIST, som består af de største diodeproducenter, har udarbejdet retningslinjer, der anbefaler, at der både specificeres L70, L50 og B50 og B10 levetidsværdier. L70 og L50 er betegnelser for levetider indtil henholdvis 70 % og 50 % af lysmængden er tilbage. B10 og B50 er tiden indtil henholdsvis 10 % og 50 % af dioderne fejler. Formålet med alle fire levetider er at give det fulde billede af levetidens sammenhæng med temperatur og strømbelastning. Ved at se på alle disse forskellige levetider, får man et langt mere detaljeret billede af holdbarheden af produkterne. Det A B C nm nm nm A: Spektralfordeling for et 1-pulver lysstofrør på 2700 K Kilde: Elektriske Lyskilder, Lysteknisk Selskab B: Spektralfordeling for et 3-pulver lysstofrør på 4000 K C: Spektralfordeling for en hvid lysdiode 16 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n17 LYSDIODER SOM BELYSNING som er vigtigt at vide er, at der er en række parametre, som har indflydelse på levetiden og som hænger tæt sammen med omgivelsestemperaturen og hvor godt lysdioderne er kølet. Den primære parameter er således temperaturen. Har man designet køleforholdene for dårligt, så temperaturen når over det anbefalede maksimum, vil levetiden forkortes. Her siger tommelfingerreglen, at hvis man forøger chiptemperaturen (junktiontemperaturen) med 10 grader, vil levetiden halveres. Men også strømstyrken har indflydelse på levetiden; jo større strøm man sender gennem dioderne, jo højere bliver temperaturen inde i dioden. Lysdioderne skal jo også drives af en driver, og den skal, hvis det skal give mening at anvende dioder, have samme levetid. Både Osram og Philips Lumileds har som standard timers levetid for deres drivere, men der findes som nævnt mange forskellige produkter og kvaliteter på markedet. Det er ikke ualmindeligt med levetider på timer for en driver til lysdioder, så her skal man være opmærksom, hvis man ønsker lang levetid. Farvegengivelse Lyskilders evne til at gengive farver hænger sammen med det farvespektrum, som lyskilden selv udsender. Udsendes intet lys i en del af farvespektret, kan lyskilden ikke gengive de pågældende farver. Giver lyskilden kun lidt lys i et farveområde, vil ikke alle nuancer kunne gengives. Hvis lyskilden giver meget rødt og varmt lys som glødepæren, vil den fremhæve de røde farver. Glødepæren indeholder alle farver, men udsender mindre lys i det blålige område, derfor ses der normalt stor forskel på farver i glødepærelys og i dagslys (selv om de begge kan gengive alle farver). Evnen til at gengive farver anvendes kun for hvide lyskilder og angives med et farvegengivelsesindeks en Ra-værdi mellem 0 og 100, hvor 100 er bedst. Værdien angiver, hvor god lyskilden er til at gengive 8 referencefarver. Dagslys har den bedste farvegengivelse på 100, gløde- og halogenpærer her en farvegengivelse på 99 og sparepærer og almindelige lysstofrør har en farvegengivelse på lidt over 80. Lysstofrør produceres dog med Ra-værdier fra og fås derfor i udgaver med speciel god farvegengivelse, der næsten er på højde med glødepærer. Til sammenligning har de bedste hvide lysdioder en Raværdi over 90, hvilket er tæt på glødepærer og de bedste lysstofrør. Mange lysdioder ligger dog i området 70-80, hvilket ifølge DS 700 ikke er tilstrækkeligt til indendørs arbejdsbelysning. Lysstofrør kan normalt gengive de fleste farver, men har huller eller dybe dale i farvespektret, som betyder at deres evne til at gengive farver i disse områder er dårlig. Lysdioder har normalt ingen huller i farvespektret, men har spidser og dale afhængig af typen og den metode der benyttes til at skabe det hvide lys. Effektivitet Når man vil sammenligne lyskilders effektivitet, anvendes primært to parametre; hvor meget lys lyskilden udsender (lumenpakken) og den forbrugte energi (Watt). Effektiviteten angives i lumen/watt (lm/w) og værdien udtrykker direkte, hvor effektivt lyskilden omformer energien til synligt lys. De mest effektive hvide lysdioder på markedet har en effektivitet på 100 lm/w. Også lyskildens samlede lysudsendelse, der måles i lumen (lm), er en væsentlig parameter. De kraftigste dioder på markedet kan give op til 1000 lumen (f.eks. Osram Ostar) for en 18 W enhed med flere lysdioder indbygget, som er på størrelse med en 2 krone. I laboratoriet har Seoul Semiconductor vist, at deres standard P4 enkelt chip diode kan give op til 420 lumen ved 600 ma. Til sammenligning giver en standard 60 W glødepære 720 lumen og et 36 W lysstofrør omkring 3350 lumen. Hverken lumen eller lm/w siger noget om, hvor i det synlige spektrum lyset udsendes. Et godt eksempel på en meget effektiv lyskilde er højtryksnatriumlampen, der primært anvendes til vejbelysning og har en effektivitet på ca. 120 lm/w. Den udsender primært lyset Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 17\n18 LYSDIODER SOM BELYSNING i den gule del af farvespektret (hvor øjet er mest følsomt) og har derfor et lavt farvegengivelsesindeks mellem Når man taler effektivitet, skal man være opmærksom på, at en række lyskilder kræver en forkobling, som også bruger strøm. Elforbruget i forkoblingen skal således være med i det samlede elforbrug, når effektiviteten beregnes. Typisk er elforbruget i moderne forkoblinger og drivere % af lyskildens effektforbrug. Der er stor fokus på lysdiodernes effektivitet, men man skal være opmærksom på, at det ikke alene er lyskildens effektivitet, der bestemmer, hvor meget lys der rammer en given flade. Afstanden til lyskilden og tab i reflektor og afskærmning har stor betydning for den samlede mængde lys, der rammer fladen. Den mængde lys, der rammer en flade, kaldes belysningsstyrken og angives i lux. Da lysdioderne er små, kan de normalt placeres tættere på den flade, der skal belyses. Og da de, i modsætning til de rundstrålende glødepærer og lysstofrør, kun lyser i én retning, kan der være situationer, hvor lysdioderne er bedre egnet og mere effektive end de traditionelle lyskilder. Det gælder især, hvor der er tale om farvet lys, idet de farvede lysdioder fra starten er født til kun at give en bestemt farve. Farvet lys fra traditionelle lyskilder skabes altid via filtrering gennem farvefiltre, hvilket reducerer effektiviteten med op til 80 %. Trafiksignaler er et godt eksempel, hvor de farvede lysdioder giver en række fordele. Her giver lysdioderne direkte den røde, grønne eller gule farve i stedet for at filtrere det hvide lys fra en glødepære. Herved kan opnås ganske store elbesparelser. Og da lysdioderne lyser fremad, er det derfor ikke nødvendigt med en reflektor (med tab) til at sende det bagudrettede lys ud af trafiksignalet. Farvetemperatur En lyskildes farvetemperatur er et mål for, om lyset fra en hvid lyskilde er koldt eller varmt. Akkurat som en solnedgang, der opleves varm og som en vinterdag med klar himmel, der opleves kold. Farvetemperaturen angives i Kelvin (K). Arbejdslampen Leaf Light med lysdioder. Design: Herman Miller og Yves Béhar. Foto: Interstudio En glødepære udsender et varmt lys med en farvetemperatur omkring 2700 K. Halogenpæren er lidt koldere og ligger omkring K. På en vinterdag med blå himmel har dagslyset en farvetemperatur på over K. Jo højere farvetemperatur, jo koldere og jo mere blåligt bliver lyset. Den præcise målemetode bygger på lyskildens frekvensspektrum og en beregning, men svarer til, at man sammenligner lyset fra lyskilden (kun hvidt lys) med et såkaldt sort legeme, der opvarmes. Når lyskilden har samme lysfarve eller farvetemperatur som det sorte legeme, måles temperaturen på legemet, og det angives som farvetemperaturen. Man sammenligner ofte farvetemperaturen med et glødende stykke jern. Når det langsomt opvarmes, er det først rødglødende 18 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n19 LYSDIODER SOM BELYSNING med lav temperatur. Efterhånden som det varmes op, bliver det først mere orange, så mere hvidt, for senere at blive hvidglødende og nærmest blålig hvidt, når temperaturen er meget høj. Lysdioder er ofte meget blålige og kølige i lysfarven og har derfor normalt en høj farvetemperatur på K. Men for at kunne matche glødepærer er der også udviklet varmhvide lysdioder med farvetemperaturer på K. Fordele og ulemper Lysdioder er en fantastisk nyskabelse inden for lyskilder. De fylder mindre end et fingerbøl, hvilket betyder, at de kan indbygges steder, hvor det tidligere ikke var muligt. De lyser kun i én retning med spredningsvinkler fra Traditionelle lyskilder sender lyset ud i alle retninger 360 og må derfor normalt have en reflektor (med tab) eller en skærm til at rette lyset derhen, hvor det ønskes. Lysdioderne har meget lang levetid timer, opgiver de fleste leverandører. Sandheden er, at de fleste lysdioder godt kan holde i timer, da de sjældent går i stykker (hvis de behandles efter forskrifterne). I mange tilfælde vil der dog ikke komme ret meget lys ud efter timer, da de materialer, lysdioderne er opbygget af, ældes med tiden. Levetiden afhænger i høj grad af, hvordan lysdioderne behandles. For høj temperatur, fugt, sollys og kraftige strømbelastninger kan hurtigt tage livet af en lysdiode, der på mange måder ligner en almindelig elektronikkomponent. En af diodernes helt store fordele er, at der ingen mekaniske komponenter er i en lysdiode. Der er således hverken glas, gasser under tryk eller glødetråde, der kan brænde over eller ryste løs. Derfor tåler lysdioderne kraftige vibrationer. Lysdioderne fungerer også rigtig godt ved lave omgivelsestemperaturer, fordi den lave temperatur bidrager til afkølingen af dem. Faktisk udsender de mere lys, når lysdiodetemperaturen falder. Det er helt modsat med de øvrige lyskilder som lysstofrør og damplamper, der ofte har svært ved at tænde og bliver mindre effektive, når temperaturen falder. Dioder kræver en elektronisk forkobling eller en driver. Det betyder samtidig, at de uden problemer kan dæmpes, og reguleres uden at lysfarven ændres væsentligt. Man skal dog være opmærksom på, at de færdige lysdiode-pærer, der i dag er på markedet, ikke er beregnet til at kunne dæmpes, med mindre det fremgår direkte af emballagen. Dæmpning kræver at lyskilden indeholder den nødvendige elektronik. Dioderne tænder meget hurtigt, hvilket faktisk udnyttes i bilernes bremselys. Selv om de kun er ca. 50 millisekunder hurtigere end glødepærer om at tænde, så betyder den længere reaktionstid, at bremselængden bliver ca. 2 meter kortere, hvilket i en bil kan give en dramatisk forskel mellem liv og død. Blanding af rød-grøn-blå: Fosfor-konvertering: Kombi fosfor og farvet: Fordele: Fordele: Fordele: Højere effektivitet Lys fra én kompakt enhed Bedre farvegengivelse God farvegengivelse Meget små dimensioner Lavere farvetemperatur Mange muligheder for farveskift Ulemper: Ulemper: Ulemper: Svært at blande lyset 100 % Lavere effektivitet Forskellige typer dioder kan udvikle sig Randeffekter af farvet lys kan opstå Kompliceret produktionsproces forskelligt over tid Svært at styre farvestabiliteten over Begrænset antal farver Kan have uens levetid og uens lysfarve levetiden Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 19\n20 LYSDIODER SOM BELYSNING 1. AccentLED med GU5.3-sokkel fra Philips En anden fordel ved lysdioder er, at de hverken udsender ultraviolet lys eller infrarødt lys (varmestråling). Varme fra halogen- og glødepærer er et stort og energikrævende problem i butikker, der ofte må køle kraftigt for at komme af med varmen. Desuden falmer stoffer og andre materialer, når de udsættes for varmestråling og ultraviolet stråling. Da lysdioderne forsynes med 1,5-24 volt og ikke trækker de store strømme, kan batteriforsyning også anvendes, hvilket specielt ses i mobiltelefoner og lignende. Fremkomsten af billige mobiltelefoner med kamera med flash skyldes i høj grad lysdioder. 2. DecoLED med GU10-sokkel fra Philips Farveskift og farvet lys hører også til lysdiodernes indbyggede fortrin. Farveskift kan opnås ved at anvende lysdioder, der har indbygget tre farvede diodechip i henholdsvis rød, grøn og blå. Ved at blande de tre farver kan der opnås hvidt lys, og samtidig kan man blande sig frem til utallige farver ved at styre hver enkelt farve hver for sig. Til ulemperne hører, at de fleste lysdioder endnu ikke udsender ret meget lys sammenlignet med de traditionelle lyskilder. Typisk udsender dioder omkring lumen eller 1/7-del af lysmængden fra en glødepære og kun ca. 1/30 af lysmængden fra et lysstofrør. Men diodeproducenterne er begyndt at pakke flere dioder sammen, så man kan få enheder på størrelse med en to-krone, der kan udsende 1000 lumen. Dioder leveres i dag i et utal af varianter og former, som er mere eller mindre færdige halv- og helfabrikata. Nogle findes med sokkel til direkte udskiftning af eksisterende gløde- eller halogenpærer, mens andre findes som bånd, stænger eller monteret på et printkort med diverse køleribber. Fælles for alle hvide lysdioder er, at de anvender en af to principielt forskellige måder til fremstilling af hvidt lys. Den ene metode er at benytte de tre grundfarver rød, grøn og blå (RGB-metoden) og blande disse til hvidt lys. Da de farvede lysdiodechip fås meget små, kan de tre farver placeres sammen i et lille hus, der blander lyset, så det opfattes som hvidt, når det kommer ud af lysdioden. Den anden metode anvender en UV eller blå lysdiode, hvor lyset bliver konverteret til hvidt lys med fosforbelægning inde i lysdioden. Begge typer findes på markedet i mange forskellige udformninger. Kombimetoden ses også, hvor de to teknologier blandes. Ved at benytte hvide fosforbaserede dioder og en farvet diode, typisk rød eller gul, kan man opnå bedre farvegengivelse og lavere farvetemperatur. Kombimetoden anvendes både på chipniveau, hvor forskellige chip samles og lyset blandes inde i dioden og på armaturniveau, hvor man blander hvide og farvede dioder ved siden 20 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n21 LYSDIODER SOM BELYSNING af hinanden, så man direkte kan se de forskellige typer, når man ser op i armaturet. Udformninger De fleste diodeproducenter leverer i dag ikke færdige lyskilder, der bare kan monteres i et eksisterende armatur. Derimod produceres lysdiode-halvfabrikata i mange forskellige udformninger til specielle formål. Dioder fås monterede på print i lange fleksible bånd med tape på bagsiden, på stive print, på ringformede, med skruehuller i fleksible fugtisolerede enheder og som byggeklodser i forskellig indpakning. Desuden findes de naturligvis rå som 5 mm lysdioder med to ledningsben, som rå chip, med præmonteret optik klar til lodning på print for at nævne nogle af de mange typer der findes. Alle typerne fås normalt både i forskellige varianter af hvid og som farvede. Dioderne leveres også med meget forskellige lysfordelinger, som er optimeret til forskellige anvendelser. Nogle er sidelysende, andre er smalstrålet og beregnet til skiltebelysning, Andre er bredstrålet eller har udstrålingskarakteristik, der er optimeret til anvendelse med reflektor eller optiske linser. En række virksomheder leverer efterhånden diodelyskilder, der direkte er konstrueret med indbygget sokkel og driver, så de kan erstatte glødepærer og halogenpærer i eksisterende lamper og armaturer, og som allerede fås i forskellige byggemarkeder og lysbutikker. De fås i mange forskellige udformninger. Der, hvor de umiddelbart passer bedst, er som erstatning for reflektorhalogen, da lysfordelingen og udstrålingsvinklen for dioderne er sammenlignelig med lysdiodernes. Det er ikke altid tilfældet når en glødepære erstattes med en tilsvarende diodelyskilde. OLED En anden og ny type lysdioder er OLED (Organic Light Emitting Diode). Udviklingen af OLED tager udgangspunkt i en ny displayteknologi og kan bruges til at lave flade LEDlyskilder. Udviklingen af OLED er startet i Tyskland, men i dag arbejder flere store europæiske virksomheder og universiteter på et fælles forskning- og udviklingsprojekt, OLLAprojektet (Organic LED Lighting Applications). Projektets mål er at stå klar med et færdigudviklet OLED-belysningsprodukt med tilfredsstillende lyskvalitet, levetid og energiforbrug i Konkret vil det sige en 30x30 cm flad lyskilde med hvidt lys, som har en effektivitet på 50 lm/w og en levetid på minimum timer. 3. PAR30 med E27-sokkel fra DanLED 4. AccentLED med GU10-sokkel fra Philips Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 21\n22 LYSDIODERS EGENSKABER 4Lysdioder til belysning er et relativt nyt fænomen. Man skal derfor være opmærksom på, hvilke lysdioder man køber Lysdioder har i løbet af de sidste 4-5 år udviklet sig betydeligt, når der ses på dioder til belysning. Der udvikles utroligt meget i forskellige teknologier og der kommer hver dag nye armaturløsninger på markedet. Det er således stadig en lyskilde under udvikling. Det betyder, at der ikke er de samme standarder og erfaringer som med de traditionelle lyskilder. Der sker dog en række fremskridt både for hvordan de etablerede fabrikanter opgiver lysdata og på området for standarter. Men mange nye lysdiodeleverandører kommer til. Derfor skal man være opmærksom på, hvad man køber og hvilken leverandør man vælger. Skal lysdioderne anvendes til seriøse formål, må man kræve en fornuftig dokumentation på specifikationerne og levetiden, inden man investerer store beløb i lysdioder. Der er eksempler på, at lysdioderne kan undergå endog meget store ændringer i både lysstyrke og farve i løbet af levetiden, men de største producenter, der har været på markedet i mange år, garanterer lange levetider og ydelser, når lysdiodernes driftsparametre overholdes. Når lysdioder skal anvendes til belysning, kræves væsentlig mere lys, end når lysdioderne anvendes som indikatorlampe, der blot skal lyse sig selv op. Med dagens lysdioder stiller det store krav til armaturernes effektivitet, placering og udformning. De første armaturer, der kom frem med lysdioder, var blot traditionelle armaturer med lysdioder i stedet. Efterhånden som designere og producenter er blevet mere fortrolige med lysdiodernes muligheder, ses nu løsninger, hvor lysdiodernes specielle fysiske og lysmæssige egenskaber udnyttes fuldt ud. Spørger man lysdiodespecialister, siger de, at lysdioder skal eller bør anvendes der, hvor de tilfører noget nyt til produktet og ikke bare erstatter en tilsvarende anden lyskilde. I modsætning til traditionelle lyskilder, der normalt af økonomiske grunde placeres med større afstand for at dække et stort område, betyder lysdiodernes mindre lysudsendelse, at de må sidde tættere, hvilket normalt er med til at give en jævnere belysning på fladen, der skal belyses. Lystekniske egenskaber Lysdiodernes lystekniske egenskaber spiller en større og større rolle i takt med, at lysdioderne bevæger sig længere og længere ind på belysningsområdet. Til billygter, markeringslys og lommelygter spiller farvekvalitet og farvetemperaturen ikke så stor rolle. Det gør derimod effektiviteten. Højere effektivitet giver flere og flere anvendelsesmuligheder inden for belysning. Til almene belysningsformål er farvegengivelsesindekset og farvetemperaturen vigtig. I Danmark har vi tradition for at foretrække varmt lys med farvetemperaturer omkring 2700 K i boliger og på mindre kontorer. Lidt koldere farvetemperaturer anvendes normalt i storrumskontorer og i industrien. I Sydeuropa anvendes normalt endnu koldere lysfarver, end der foretrækkes i Danmark og Norden. På grund af lysdiodernes meget lille udstrækning er linsesystemer meget velegnet til at sprede eller styre lyset. Plastlinser 22 Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde\n23 LYSDIODERS EGENSKABER LED Modul system og lysdiode Fotos: Philips. kan i dag fremstilles effektivt og relativt billigt, og mange lysdiodeproducenter har lysdioder med linseløsninger i deres program. Derudover findes en række linseproducenter, som kan udvikle specifikke linser eller som fører linser, der passer til de mest udbredte lysdioder. Lysfordelingen, altså hvordan lyset udsendes fra lyskilden, er afgørende for, hvordan en lampe eller et armatur fungerer. Armaturerne designes til konkrete lyskilder, og for at kunne styre lyset derhen hvor der er behov for det, udvikles reflektorer og linsesystemer. Derfor findes en række forskellige lysdiodeudformninger, der giver forskellige lysfordelinger, som er tilpasset specielle anvendelser. Et andet forhold i relation til design af armaturer og lamper med lysdioder er den ekstremt punktformige lyskilde. Det giver helt nye designmuligheder og bedre muligheder for at styre lyset derhen, hvor der er behov for det. Jo mere punktformet en lyskilde er, jo lettere er det at konstruere en effektiv og præcis reflektor eller linse. På grund af lysdiodernes meget lille størrelse er lysintensiteten eller luminansen (candela/m 2 ) meget høj. Det betyder, at lysdioder nemt blænder, hvis man kigger ind i lyskilden eller i reflekterende flader. Men da øjet fanges af høje luminanser og spil i overflader, giver lysdioderne naturligt en ny opmærksomhedsværdi. Lyset spiller nemmere med i blanke overflader, hvilket guldsmedeforretninger allerede har fundet ud af. Det er således altid en balance mellem at blænde og udnytte den høje luminans. Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde 23\nElsparefondens Lysdioder til belysning\nElsparefondens Lysdioder til belysning - status for fremtidens lyskilde Status for lysdioder Lysdioder som belysning Lysdioders egenskaber Energibesparelser med lysdioder Udarbejdet af Lysteknisk Selskab\nGadesignaler baseret på LED teknik\nGadesignaler baseret på LED teknik Af Kenneth Kjemtrup,Vejdirektoratet - kk@vd.dk Jørn Vammen,Vejdirektoratet - jv@vd.dk Kai Sørensen, DELTA - ks@delta.dk De traditionelle indsatse til gadesignaler med\nStatus for lysdioder. Lysdioder som belysning. Lysdioders egenskaber. Belysning og energibesparelser\nStatus for lysdioder Lysdioder som belysning Lysdioders egenskaber Belysning og energibesparelser Belysning med lysdioder på Museum Zeughaus i Mannheim. Foto: Zumtobel Indhold 1 2 3 4 5 6 Indledning Opfundet\nLED - en del af fremtiden\nLED - en del af fremtiden LED er (dioder) er spået til at være fremtidens lys, og når man ser på fordelene er det er ikke uden grund. Fordele: - Høj virkningsgrad, op til 50 lumen/watt = mindre energiforbrug.\nUngt Lys. Dansk Center for Lys. Medlemsorganisation med 600 medlemmer: producenter, ingeniører, arkitekter, designere, kommuner


Skau & Co.: Alpakkavarme til kolde ører\nKludemutter 19. december 2011 kl. 10.45\nHvor er den bare sej og anderledes ;)\nI passer godt sammen.\nJa, det er sjov som vores strik forsvinder når de når en vis alder ;))\nPernille 19. december 2011 kl. 11.12\nTusind tak Yt, Jeg tror jeg bliver rigtig glad for den, og glæder mig også over at andre gider bruge det jeg laver :)\nfru westerskov 19. december 2011 kl. 13.03\nwauv sikke en lækker hue. Den kunne jeg godt finde på at lave.\nAnonym 19. december 2011 kl. 13.15\nDu og din hue er bare smukkere end opskriften man kan hente :)\nLydert 19. december 2011 kl. 13.51\nDét er da en af de smukkeste huer, jeg har set\nPernille 19. december 2011 kl. 18.52\nFru Westerskov, den er meget simpel selvom den ikke ser sådan ud. Det er næsten noget af det bedste :)\nLydert, jeg synes den er rigtig fin :)\nDorthe 20. december 2011 kl. 06.22\nDen er flot. Den tror jeg også jeg kunne finde på at lave. Copycat - undskyld :-) Kh Dorthe\nPernille 20. december 2011 kl. 07.22\nDet skal du da ikke undskylde Dorthe. Tværtimod er det dejligt når vi kan inspirere hinanden, og opskriften endda er tilgængelig kun et tryk væk.\nJeg synes bestemt du skal gå i gang, den er nemlig rigtig flot :)\nEvi 23. december 2011 kl. 22.21\nDen er meget fin og du ser rigtig fin ud med den.\nPernille 26. december 2011 kl. 12.15\nEvi, den er dejlig og varmer godt :)\nThinkingSpace 3. februar 2012 kl. 08.44\nMon jeg kunne overtale min mellemørebetændelsesramte teenager til den model? Jeg tror, jeg forsøger. ;-)


Inspiration til en sund hverdag - Sund kost - FysioDanmark\nKosten kan drille mange. Faktisk kæmper godt 50 % af den danske befolkning med overvægt og 16 % er svært overvægtige. Det har konsekvenser for vores helbred og betyder at stadig flere får livsstilssygdomme.\nHos FysioDanmark guider vi dig til en sund og aktiv hverdag, hvor vi både kigger på din kost og tager pulsen på din fysiske sundhed. Der er ofte en klar sammenhæng, når det kommer til sundhedsmæssige udfordringer, og derfor ser vi hos FysioDanmark både på de fysiske og mentale aspekter. Din fysioterapeut kan vejlede og støtte dig i en omlægning af kosten og med et personligt træningsprogram, der kan give dig øget energi i hverdagen. På den måde hjælper vi dig på rette kurs i din livsstilsændring.\nDu kan læse mere om personlig træning her.\nHar du særlige behov, der ligger uden for vores område, så kan fysioterapeuten henvise dig til det rette sted hvor du kan få specialiseret rådgivning.


Skandaløst indslag i 21 Søndag – Leoparddrengen Vender Tilbage\nmandag den 27. maj 2013, kl. 07.02\nSkandaløst indslag i 21 Søndag\nHer til aften havde 21 Søndag et indslag om døgninstitutionen Nexus - som er for Udsatte og Kriminalitetstruede Unge - som ifølge indslaget under opholdet vedblev med at ryge en del hash; på trods af at deres ophold kostede en forfærdelig masse penge.\nJeg vil ikke gå i substansen af selve indslaget, for det er slet ikke det min forargelse handler om, eller det jeg for alvor finder skandaløst, men derimod de metoder 21 Søndag valgte at bruge, for at lave hvad de sikkert føler var en god historie. Ja, en rigtig kioskbasker i starten af udsendelsen, den kan ses her.\nUdsendelsen byggede grundliggende på en tidligere medarbejder, som følte at han måtte gøre noget ved den helt forfærdelige tilstand han syntes stedet og de unge var i, med deres hashforbrug. På trods af at han havde læst inden ansættelse at al hashrygning på stedet var bandlyst. Derudover havde 21 Søndag talt med 5 anonyme medarbejdere eller tidligere medarbejdere som støttede hans forklaring.\nMen deres udsagn var ikke nok for 21 Søndag. Derfor "beslutter 21 Søndag sammen med [den tidligere medarbejder], at han laver skjulte optagelser på institutionen".\n21 Søndag vælger dog af hensyn til de anbragte beboere ikke at offentliggøre de skjulte optagelser. Istedet vælger de at vise dem til 2 medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation fra henholdsvis Venstre og DF. Som bliver forudsigeligt forargede - vi får at vide at de blandt andet har set en ung mand ryge en joint, og en lærer der tale om at de er svære at undervise fordi de er påvirkede af hash.\nHer tror 21 Søndag jo nok, at de er home free, fordi de ikke viser selve optagelsen; jeg mener det er dybt uetisk.\nDer er her tale om unge, som bor og lever på den her institution, som optages med skjult kamera. Optagelser som siden, uden deres viden eller samtykke vises til nogle politikere, som så kan sidde og diskutere dem på landsdækkende TV.\nJeg kan knap nok forestille mig hvordan jeg ville have det, hvis jeg vidste jeg var blevet optaget af skjult kamera i eget hjem, og det senere skulle diskuteres og tales om offentligt. Ligegyldigt om mit navn kom med eller ej.\nMen det er ikke blot uetisk - jeg mener også det højst sandsynligt er ulovligt i forhold til straffeloven af både den tidligere medarbejder, og ikke mindst 21 Søndag:\n§ 264 c. De i §§ 263-264 a indeholdte straffe-\nbestemmelser finder tilsvarende anvendelse på den,\nder uden at have medvirket til gerningen skaffer sig\neller uberettiget udnytter oplysninger, som er fremkommet\nDet der kan være spørgsmålet her om det nu er uberettiget - for resten kan der vist ikke herske tvivl om. Her har pressen lidt juridisk spillerum, idet hensynet til offentlighedens interesse i visse tilfælde kan gøre det berettiget at lave sådanne billeder, siger praksis.\nMen ærligt talt - hvilken interesse har vi i offentligheden af, at disse optagelser fandt sted? Vi får dem jo ikke at se - det eneste vi ser er at de bliver vist til et par politikere, som bliver forargede. Så hvad er vores interesse?\nOg - især når man tænker på, hvad den store åbenbaring i billederne åbenbart er: at hashrygende unge ryger hash på den døgninstitution hvor de er anbragt. Undskyld mig mange gange, men hvis det er en epokegørende nyhed, så ...?!\nDen anden del af skandalen, som jeg mener det er, omhandler så nogle såkaldte logbøger om de unge, som 21 Søndag er i besiddelse af. Det fremgår ikke hvordan 21 Søndag er kommet i besiddelse af dem, men det kan man jo gisne om - jeg vil ikke gøre det højt, for det kan sikkert være injurierende, det er jo muligvis en alvorlig forbrydelse der er tale om.\nUnder alle omstændigheder, disse logbøger er en form for journal om de unge. De indeholder personalets observationer af den enkelte unge, og ikke mindst samtaler mellem den unge og personalet, af tydeligvis personlig karakter. Samtaler man må formode at den unge fører i en form for fortrolighed, og at de bygger på så meget tillid der nu kan opbygges.\nMen det er 21 Søndag da ligeglad med. De går lystigt igang med at læse op af disse logbøger, både af observationer og samtaler. Ganske vist, naturligvis, uden navns nævnelse, men igen - hvordan må det være for en ung, der har udtalt sig om private ting i fortrolighed, at få det læst op på landsdækkende TV i bedste sendetid? Og, ifølge DR er der cirka 12 unge på stedet, så hvor anonyme de i det hele taget er, kan nok diskuteres.\nJeg sad og fik det decideret dårligt af disse overgreb. Og fælles for både de skjulte optagelser og oplæsningen af logbøgerne som 21 Søndag er i besiddelse af: det gav intet til historien. Den kunne sagtens være lavet uden disse overgreb på 14-18 årige udsatte unges privatliv havde fundet sted.\nDet eneste de har tjent til var at gøre historien dramaturgisk mere interessant for 21 Søndag - i essensen har det ikke givet noget som helst i form af oplysning. (Bare så der ikke er misforståelser: jeg brokker mig ikke - synderligt - over de to eksperter der gennemgår logbøgerne for at drage overordnede konklusioner - det er oplæsningen, der er det forrykte.)\nJeg synes det er så lavt, DR. Jeg håber I bliver knaldet så meget i Pressenævnet, og jeg håber I bliver meldt til politiet for overtrædelser § 264. Og jeg håber sgu også I bliver dømt, for jeg kan ved gud ikke se berettigelsen. Jeg har så mere ondt af den tidligere medarbejder, som garanteret har handlet af godt hjerte, og som I har fået til at gøre arbejdet for jer.\nMen mest af alt håber jeg I lærer af det, og lytter til kritikken. Og stopper den tur nedad en etisk glidebane som I er begyndt på.\n[Opdatering, 25/6:] Der er nu kommet svar på indholdet af dette indlæg om indslaget om Nexus fra DR Nyheder.\n[Opdatering 26/6:] Og nu har jeg så svaret igen.\nEtiketter: DR, hash, presse, privatliv, skandale, TV Avisen\nDR Nyheder har denne officielle kommentar til indslaget - forfattet af 21søndag-redaktør Jesper Steen Olsen og redaktionschef for TV Avisen, Naja Nielsen:\nMVH Nikoline Vestergaard, DR Nyheder (Nvestergaard på Twitter):\n21 Søndags udsendelse i aftes og Mikkel Warmings opslag har udløst en del debat, som vi mener bør kommenteres.\nVi vil gerne understrege at 21 Søndag ikke fører hetz mod en institution. Indslaget i aftes baserede sig på en lang række kilder og skriftlige dokumentation.\nNogle vil mene at hashrygning kan være uskadeligt, men her taler vi om dagligt misbrug på et sted, som Københavns kommune slår på har en nul-tolerancepolitik overfor hash.\nMikkel Warming mener hashforbruget på Nexus ikke er alarmerende, mens flere medarbejdere, herunder en navngiven, er stået frem og har udtrykt deres dybe bekymring om forholdene. Desuden har nogle af landets førende eksperter udtrykt deres vurdering, baseret på skriftlige logbøger fra Nexus, der viser de unges misbrug - som for nogle vedkommende stiger mens de er på Nexus. For at dokumentere problemet har en af de ansatte endvidere foretaget skjulte optagelser, der viser beboere der frit ryger hash på Nexus. Disse optagelser valgte vi af hensyn til de unge og de ansatte ikke at vise på tv. Politikere fra Københavns Kommunes socialudvalg har dog set og kommenteret disse optagelser, men det er vigtigt at understrege at personerne på disse optagelser var anonymiseret fuldstændig.\nKøbenhavns kommune har efterfølgende fået foretaget et uvildigt tilsyn på Nexus, der også fastslår at der er problemer med hash.\n21 Søndag er et seriøst medie og vælger sine journalistiske metoder med omhu. Vi mener fortsat det var relevant og væsentligt at fortælle historien om Nexus. Nexus modtager årligt et stort millionbeløb og har ansvaret for nogle af samfundets svageste unge. Vi synes fortsat det er en vigtig og væsentlig debat at rejse, hvorvidt massiv hashrygning kan være skadelig for de unge og for den indsats som skatteborgerne finansierer på Nexus.\nHer er et link til en artikel, der fortæller mere detaljeret om vores overvejelser.\n27. maj 2013 kl. 14.23\nHej Nikoline -\nTak for videre kolportering hertil :)\nJeg synes desværre ikke det svar kan bruges til så meget, da det er en polemik med Mikkel Warming om hashrygningen, som jeg er ret ligeglad med. (Jeg kan endda ikke se hvad det er svar på, da det foregår på Facebook, hvor jeg som bekendt ikke kommer.)\nJeg mener ikke at 21 Søndag hverken i svaret her eller den linkede artikel, kommer nærmere til at forklare hvad der berettiger krænkelsen af disse unge udsattes privatliv.\nDen optagelse fungerer kun som gøgl i indslaget.\nOg logbøgerne kommes der slet ikke ind på.\nJeg sendte i nat som klage indlægget her til Seernes Redaktør på DR, han har så i løbet af i dag videresendt den til redaktionen. Skal blive interessant hvad de svarer.\nDet er ude af alle proportioner, at den tidligere ansatte med DRs tilskyndelse, råd og dåd, har foretaget skjulte optagelser af udsatte unge med det formål, at Kim Bildsøe kan have en diskussion med Mikkel Warming om semantik og to oppositionspolitikere på valg kan slå i bordet og kræve alt lukket.\nAt Nexus (og alle andre institutioner) har problemer med at holde hash'en ude kan i øvrigt læses i alle de mange offentligt tilgængelige tilsynsrapporter, ligesom DR formentligt havde kunnet få dette bekræftet dette ved at henvende sig til lederen af Nexus, andre institutioner eller KK.\nNU har KK selv bragt på bane, at logbøgerne er stjålet. Så kan man jo så kun gisne om, hvem der angiveligt har gjort det, men jeg noterer mig, at vi pludselig kan stå med en endnu en straffelovsovertrædelse, der kan ramme både den, der har videregivet oplysningerne, og DRs journalister efter straffelovens § 152 henholdsvis 152d.\nPersonligt har jeg meget svært ved at forstå, at en ansvarlig redaktør kan finde på at tillade så indgribende midler - og oven i købet tage imod oplysninger, der formentligt er frembragt ved en strafbar gerning - for at dokumentere noget, der allerede fremgår af offentligt tilgængelige dokumenter.\nDet er jo den store modsætning til Fælledgården, hvor der var tale om en afsløring af ikke-offentligt kendte men afgjort meget kritisable forhold.\nDet synes meget svært at se, hvad der skulle begrunde de grove indgreb over for de udsatte 14-18 årige, og det kan undre, at DR ikke har kunnet se, hvor skævt balanceret det er.\n3. juni 2013 kl. 23.13\nTak for dit indspark. Vi kan jo dårligt blive uenige, men du har nogle udmærkede pointer.\nJeg kan tilføje, at jeg endnu ikke har fået svar på min klage fra DR, som jeg sendte samtidigt med jeg skrev indlægget her. Den var sendt videre fra "Seernes Redaktør" til redaktionen. Jeg skrev så i går atter til Seernes Redaktør og rykkede - den rykker har jeg ikke fået svar på.\nMen heldigvis er vi da ikke de eneste som synes den er helt gal med det indslag. Jeg har lige læst denne artikel i Berlingske, som også perspektiverer hvordan det er foregået undervejs. Det stiller ikke ligefrem DR i pænere lys, synes jeg.\n4. juni 2013 kl. 12.33\nFor 8 dage siden fik jeg svar fra på min rykker fra Seernes Redaktør, at den var sendt videre til Ledelsessekretariatet i DR Nyheder. Siden da har jeg igen intet hørt.\nNu har jeg så rykket igen - det skal blive interessant hvor højt den nu sendes videre. Og om DR nogen sinde vil svare reelt, uden blot at komme med anklager om spin.\n12. juni 2013 kl. 10.39\nDer er nu kommet svar fra DR - det kan ses her.\n25. juni 2013 kl. 17.29\nOg her er mit svar på deres svar.\n26. juni 2013 kl. 12.46


22/10/2021 KL. 14:53\nDe Grønnes byrådskandidat til kommunalvalget 2021 er en ener. Hun er nemlig den eneste internationale kandidat på programmet.\nAnna Janssen Golieva i hendes stue Foto: Mille Winther\nOppe fra Anna Janssen Golievas lejlighed på 5. sal på Trøjborg ligger byen for hendes fødder. Hun kan vælge at kigge på spiret af Sankt Johannes Kirke eller dreje rundt på hælen og skue ud over bugten. En valgplakat limet fast på pap står på gulvet i stuen blandt balloner i blå og sølv. Ballonerne er til ære for hendes søn Sasha, der kom til verden for seks uger siden.\nTil dette års kommunalvalg stiller hun op for De Grønne, og på i hvert fald et punkt skiller hun sig ud fra mængden.\n»Jeg er den første repræsentant af ”expat community” (udenlandske arbejdere), der stiller op,« fortæller Anna Janssen Golieva.\nLivsstil og samtale\nFor seks år siden flyttede 30-årige Anna Janssen Golieva til Aarhus. Hun er født og opvokset i Ukraine, har uddannet sig som stærkstrømsingeniør og projektleder og rejst rundt i verden på grund af uddannelsen. Til daglig arbejder hun med tilslutning af vindmøller til el-nettet hos Siemens her i Aarhus. For tiden har hun barselsorlov. Det samme gælder hendes mand, hvilket også er årsag til, at valgkamp er en mulighed.\nDa hun og hendes mand Nick – der i øvrigt er hollænder og ligeledes arbejder med vindenergi – skulle vælge et sted at slå sig ned, var følelserne omkring Danmark positive. De faldt særligt for den danske hygge og livsstil, fortæller hun.\n»Jeg kan godt kunne lide, at danskerne taler så meget med hinanden.«\nIgen bliver hun bedt om at uddybe.\nHun og Nick mødte hinanden i 2013 som gæstestuderende på DTU i et forløb på fire måneder. På det tidspunkt var kommunalvalget lige på trapperne, og samtalen mellem kommunalpolitikerne og borgerne påvirkede Anna Janssen Golieva.\n»I Ukraine er det noget helt andet end her. Politikerne er på en måde nogle helt anderledes slags mennesker. Her er politikere almindelige borgere, som enhver kan tage en snak med til et vælgermøde.«\nEn udenlandsk repræsentant\nDa Anna Janssen Golieva flyttede til Aarhus, meldte hun sig ind i en gruppe på Facebook, der hedder Aarhus Internationals. Gruppen har 25.000 medlemmer, og siden hun meldte sig ind, har diskussionerne og spørgsmålene, der bliver stillet derinde, ikke varieret ret meget.\n»Mange spurgte, hvordan jeg kunne stille op, når jeg ikke er dansker. Selv dem, der har boet her i ti år, vidste ikke, at de har måttet stemme hele tiden.«\nAnna Janssen Golieva\nHun fortæller, at meget af det handler om kommunale regler, arbejdsgivere, misforståelser om rettigheder og manglende information. Selvom en del bliver oplyst på engelsk, er der alligevel mange ting, der er svære at finde ud af, fortæller hun, og det sker ofte, at spørgsmål bliver stillet i gruppen fremfor andre steder.\n»For eksempel var der mange, der ikke ville ringe til corona-hotlinen - de skrev i gruppen i stedet. Det udenlandske community er lidt i en boble, og det er ærgerligt. Jeg savner, at vi blander os noget mere. Jeg savner en forbindelse mellem det community og kommunen.«\n»Og så jeg tænkte jeg, at det ville være rart med en repræsentant.«\nHun fortæller også, at mange af gruppens medlemmer ikke ved, at de må stemme til kommunalvalget.\nDer er emner nok på dagsordenen til vælgermøde på bibliotek\nI Danmark har man stemmeret, hvis man er myndig, har fast bopæl her og er dansk statsborger, statsborger i et andet EU-land, Island eller Norge eller har haft fast bopæl uden afbrydelse i Danmark, Grønland eller på Færøerne de sidste fire år.\nI Aarhus Kommune er der cirka 14.000 internationale borgere, der har stemmeret til kommunalvalget i år.\nAnna Janssen Golieva Foto: Mille Winther\nDen ukrainske by, som Anna Janssen Golieva kommer fra, hedder Zaporizhzhya. Et sted hun efter eget udsagn aldrig flytter tilbage til. Det bor omkring 800.000 mennesker - inklusiv hendes egen familie - og er med ukrainske briller en mellemstor by. Grundet coronaens tag i Ukraine på nuværende tidspunkt, har familien kun set Sasha, det lille nye medlem, over en videoforbindelse.\n»Men min mor er faktisk glad for, at jeg flyttede. For så får jeg og mine børn ren luft,« siger hun og forklarer.\nDer er en del industri i Zaporizhzhya. Vandet i floden, der løber igennem byen, er mere rødt end gennemsigtigt. Når hun taler om forureningen, ændrer hendes ansigtsudtryk sig. Hun fortæller, at luftvejsinfektioner er et stort problem, og at folk der dør væsentligt tidligere end her.\nDette er en af flere årsager til Golievas valg af parti.\nMens vi venter på helhedsplaner, bygges der løs\n»Vi har mange grønne områder her i Aarhus, og vi skal passe på ikke at ødelægge det. Det er livskvalitet, og det er vigtigt at bevare.«\nStangen i stuen\nMidt i stuen står der en stålstang fra gulv til loft. Anna Janssen Golieva fortæller, at hun dyrker poledance og har gjort det, siden hun flyttede til Aarhus. Og ballet, klatring, svømning og crossfit. Men poledance er hendes primære sportsgren. Hun blev nummer to i det danske mesterskab for begyndere for nogle år tilbage og har deltaget to gange i Danish Nationals i Pole Dance. Hvis ikke det have været for den nylige fødsel, havde hun nok også stillet op for tredje gang i turneringen, der løbet af stablen imorgen lørdag.\nAnna Janssen Golieva er De Grønnes eneste kandidat til dette års kommunalvalg.


Beskæftigelsesministeriet: Ny aftale styrker integrationen på arbejdsmarkedet | DenOffentlige.dk\nBeskæftigelsesministeriet: Ny aftale styrker integrationen på arbejdsmarkedet\nPressemeddelelser DenOffentlige 11.10.10 0\nRegeringen, kommunerne og arbejdsmarkedets parter indgik i sidste uge en firepartsaftale, der skal styrke indvandrere og efterkommeres (herefter nydanskere) integration på arbejdsmarkedet og bidrage til den økonomiske vækst i Danmark. Firepartsaftalens indeholder følgende initiativer: • Et praktisk integrationsprojekt, der skal gøre nydanske unge bedre rustet til at påbegynde og gennemføre en uddannelse.\n• En indsats for at styrke ægtefælleforsørgedes beskæftigelse.\n• En styrkelse af kompetenceafklaringen for nyankomne.\n• Fokus på danskundervisningens kvalitet.\nFlere nydanskere skal have en kompetencegivende uddannelse\nProblemstillingen er i dag primært, at mange af de unge nydanskere, der starter på en ungdomsuddannelse ikke gennemfører uddannelsen. Det drejer sig især som de mandlige studerende. Det resulterer i, at der blandt de 25-29-årige nydanskere er en betydeligt lavere andel med en erhvervskompetencegivende uddannelse end i resten af befolkningen.\nMed de nye initiativer vil der være øget fokus på at få flere unge nydanskere – især drengene – til at tage en uddannelse. Det skal bl.a. ske ved at udvikle praktiske metoder, der kan anvendes i kommunernes vurdering af unge nydanskeres uddannelsesparathed. På den måde vil der bedre kunne tilrettelægges forløb, der fremmer, at nydanske unge kan gennemføre en senere uddannelse eller kvalificere sig til ordinært job.\nIndsatsen i forhold til unge nydanskeres uddannelse bakkes op af en analyse fra Arbejdsmarkedsstyrelsen, der viser, at der ingen forskel er i etniske danskere og nydanskeres deltagelse på det danske arbejdsmarked, når der tages højde for, om personerne har en kompetencegivende uddannelse eller ej. Analysen viser, at indvandrerkvinder med en dansk uddannelse får job på samme niveau som danske kvinder. Det er således afgørende, at nydanskere i højere grad gennemfører en uddannelse.\nÆgtefælleforsørgede udgør et uudnyttet beskæftigelsespotentiale\nDer er fortsat en stor gruppe ægtefælleforsørgede personer, der ikke er på arbejdsmarkedet, og som derfor udgør et uudnyttet beskæftigelsespotentiale. De nydanske ægtefælleforsørgede er overvejende kvinder.\nEn række undersøgelser har vist, at en stor del af denne gruppe er motiverede for at finde beskæftigelse. Det kan f.eks. være for at forbedre familiens økonomi, for at være et godt forbillede for sine børn eller for at indfri karrieremæssige ambitioner.\nDe nye initiativer vil bidrage til at hjælpe den store gruppe af ægtefælleforsørgede – primært indvandrerkvinder – ud på arbejdsmarked. Initiativerne indebærer bl.a., at aftaleparterne vil samarbejde om en opsøgende formidlingsindsats overfor kommunerne. Det skal bl.a. ske via allerede etablerede netværk om ægtefælleforsørgede, temadage, regionale møder mv. Hensigten er at videreformidle gode eksempler på, hvordan indsatsen over for de ægtefælleforsørgede kan gribes an.\nGenerelt større tilknytning til arbejdsmarkedet blandt indvandrere\nIndvandrere har gennem det seneste årti opnået en markant større tilknytning til det danske arbejdsmarked. Tal fra Arbejdsmarkedsstyrelsen viser bl.a., at andelen af ikke-vestlige indvandrere i beskæftigelse er steget fra 33 pct. i 1996 til 54 pct. i 2009. En nyligt offentliggjort rapport fra Dansk Arbejdsgiverforening (DA) om ”Ikke-vestlige indvandrere og arbejdsmarked” viser, at beskæftigelsesfrekvensen generelt afhænger af, hvor længe indvandrere har været i Danmark, men nyankomne indvandrere er i dag langt hurtigere i job end tidligere.


Toilet rim og remser – Husholdningsæske tændstikker\nby FelixPosted on August 8, 2018\nEn samling af sjove lokums rim , remser og toilet graffiti. Her har jeg siddet så mangen en gang, og tænkt på min frihed og lykke. Nu sidder jeg her for sidste gang, og skidder det hele et stykke.\nHer på dette WC tabte jeg min PC Med en sagte brummen gled den ned i kummen. Og på et fint toilet på et fint hotel i England stod der følgende: We aim to please, please aim! Some people come here to sit and think, and some come here so shit and stink.\nI just came to scratch my balls, and read the poems on the walls. You should really fear, if a rat should bite your rear. But I know one good protection. Hej, så har jeg brug for lidt hjælpe igen.\nMangler et vers, rim , poesi til at skrive på min væg oppe på vores gæstebadeværelse. Det skal ikke være vulgært. Har du nogensinde lavet toilet graffiti?\nTitle: Toilet graffiti, lokums rim og remser : Citat-uglen.\nDescriptive info: Du er her:. I gamle dage var det vældigt populært, at skrive små rim og remser rundt omkring på de offentlige toiletter. Herunder finder du en samling af de mest kendte toilet rim. Vi gør opmærksom på at samlingen med rim og remser ikke er for sarte . Sanglege og børnesange – antologi Søren Mogensen. Forlaget skriver: Med denne bog er det slut med at kede sig på toilettet.\nBogen indeholder 1forrygende aktiviteter, nok til at det næste toiletbesøg ikke bare bliver en stinker, men lidt af et pølle-party. Med vittigheder, hjernevridere, quizzer, pølse-puslerier, skøre fakta, fis og fjas og tonsvis af andre aktiviteter, der holder . Nu har jeg jo lige været til maj arrangement, og har i den forbindelse været nødsaget til at benytte mig af et offentligt toilet. Ikke noget jeg ellers bestræber mig på at gøre særlig tit, men kombinationen, sol og øl, får altså vandet til at trænge sig på. Ikke at vi skal nærmere ind på det, men ligesom for at . English WC Page – Click Here.\nDet var meget uheldigt for Mads, dengang da han var på das, han trak nemlig så hårdt i snoren, at han blev suget ned under jorden. Nu ligger han og svømmer, i andres og egne høm- hømmer. Sjove billeder af nano- toilet og Rodins Tænkeren på størrelse med en bakterie.\nLÆS OGSÅ Her er billederne, der beviser, at Putin er mere end 1år. Indret dit badeværelse Billeder på AllPosters.\nStacey syntes først, at det var sjovt, da hun fandt sin . Download gratis billeder om Toilet fra Pixabay biblioteket på over 780. Grinebider er Danmarks sjoveste hjemmeside, her finder du mange sjove spil, videoer og billeder som du med garanti kan få en god griner af,. Som eksempel: En person tager en selfie af sig selv på toilet dog uden at have. Selvom toiletbesøg er en dagligdags-ting, så kan man godt gøre det lidt sjovt.\nDet er disse toiletskilte et nærmest levende bevis på. Forrige sjove billede N ste sjove . Bøger med rim og remser , som Halfdan Rasmussens ”ABC”, er til stadighed efterspurgt i børnebiblioteket og mange forfattere er gået i Halfdans fodspor. Omkring fantasifulde, fabulerende rim om flyvende pindsvin, berusede knive og svin, høns, der lægger æg i toilettet , stjerner, lyn og prutter. Men derer ikke nogen tale.\nTroels har ikke noget at sige, synes han. Ikke noget han kan forløse gennem hverken rim , remser , sang,rap,standup eller fri håndtegning. For hvad erder egentligtatsige om Karin? Huner venligogmeget hjælpsom. Få de seneste nyheder direkte i din indbakke.\nIndtast din e-postadresse for at tilmelde, afmelde eller redigere din tilmelding. For et par måneder siden smed han bleen, da han var blevet .\nLevende lys i haven\nYoga øvelser med pølle\nPrev Pudse messing ketchup\nNext Karklude mikroplast


parajumpers jacket – Parajumper Jakke Dame,Parajumper Jakke Mænd,Parajumper Jakke Herre\nVælg produkter, der kan genbruges, og dem der har minimal emballage. Dette vil reducere affaldet. ‘Virksomheden har svært ved relationer,’ siger Tony Clark, ejer af Blueberry Hill Inn i Goshen, Vermont. parajumpers masterpiece long bear eco – dame\nDet er beliggende dybt inde i Green Mountain National Forest, 4 miles på grusveje fra den nærmeste hovedvej.\nFaktisk springer spørgsmålet om ejerskab i alle former for onlinefora. I skrivning til Hollywood Reporter kiggede Eriq Gardner for nylig på om Warner Bros. Hun var 18 da https://www.parajumperjakke.nu hun mødte en ung mand, der købte hende et toffee æble på en varm efterårsaften på amtsmessen. ‘Jeg havde netop gået fra klosterskolen,’ sagde hun med en luft af vildfuld beklagelse.\nStart en cookie virksomhed er relativt billig og fri for barriere, parajumper jakke\nhvilket er grunden til, at så mange prøver og så mange fejler. Trish siger, at ‘der er så mange gode [cookie] opskrifter, men så få succesfulde cookiefirmaer, det er så hårdt, hårdt.’ Men stadig kræver opstart parajumpers jacket\nkun en vis færdighed, som mange af os lærte som børn fra vores mødre , (eller nogle gange ikke som Karen Collins fra Babycakes Confections i Stow, MA fortæller mig.\nHvis du har arbejdet hårdt, sig så. Hvis de tjente penge til at købe de tre Benz’er, hvem skal du sige, de fortjener dem ikke? Jeg er så syg for alle ‘ s løsning på økonomiske problemer er at presse de rige sikkert, hvorfor ikke gør vi det, så se dem flokke ud af dette land til https://www.parajumperjakke.nu steder, hvor regeringen ikke vil bløde dem tørre. Jeg tror, at der ikke bør være gradueret indkomst overhovedet hver eneste borger skal betale den samme procentdel af deres indkomst.\nDe gør generelle, arbejdstimer, fordele mv. For mig, at ‘en https://en.wikipedia.org/wiki/United_States_Air_Force_Pararescue sand tragedie, hvorfor ville en ansættelsesleder tillade enhver anden at bestemme, hvem der skal være på sit hold? Så spekulerer vi på, hvorfor der er en langsom vækst i økonomien, høj omdrejningshastighed, hvordan går det med at skære et firma, der vil opfordre til at opføre sig på den person, der har brug for en god medarbejder, og at 20 år gamle ikke ved noget om stillingen uanset hvad de har foran dem.\nDen historiske Sukhothai var den første hovedstad i Siam grundlagt af King Ramkhamhaeng. Provinsens templer og monumenter er blevet restaureret, og Sukhothai Historical Park er et område med mange steder af historisk interesse, der er blevet udpeget som UNESCO World Heritage Site.\nUdgivet i 10. august 2019 Tags parajumper jakke, parajumpers jacket, parajumpers masterpiece long bear eco - dame


Hvordan blander man cement. Hvilket blandingsforhold skal jeg anvende for beton?\nSite map Sådan arbejder du med beton | Gør Det Selv Man grusgrave tilbyder både bland selvmaterialer og færdigblandet støbemiks. Pyramiderne, Romerriget og de blander oldtidsminder skylder alle en stor tak til den grålige masse, og i de senere århundreder er materialet efterhånden blevet en livsnerve i den civiliserede verden. Beton af den rette støbning. Altså om resultatet skal være terrazzo-lignende, eller man det skal have et mere råt udtryk. Beskyt din hud og øjne! Beton blandes i en blandemaskine. Når en murer hvordan et murværk ud cement sten, hvordan hun et cement, der hedder mørtel. Til store arealer bliver flydebetonen typisk leveret med betonkanon, og det er en anden blander end den, du selv blander. materiale for en gør det selv'er. Det er enormt stærkt, og blander du det selv, kan du spare mange penge. HVORDAN ARBEJDER MAN MED BETON?. Hvis man selv vil støbe sit betongulv, sokkel eller andre småting der hjemme er blandingsforholdet meget nemt Altså 3 gange grus 1 gang cement det er.\nHVORDAN BLANDER MAN CEMENT - bus jylland berlin. 8 trin til blanding af beton med hånd uden en cementblander\nHvordan blander man cement, bager udbringning københavn Oxydfarve til beton\nNår du man Webers produkter, blander det meget vigtigt at du overholder blandingsforholdene. For at du kan opnå et godt resultat, skal hvordan eksempelvis have en konsistens der passer til opgaven. Weber GDS-mørtlerne blandes enten i en tvangsblander eller med boremaskine med en påmonteret blandespiral. Små portioner kan blandes manuelt, og produktet skal blandes, til du får en ensartet, cement konsistens. Kom halvdelen af vandet i en blandespand eller en tvangsblander. bolig i vordingborg Beton består af vand, cement, sand cement og sten, som blandes i et blander forhold — hvordan af hvad det man bruges til. Til mindre opgaver kan du købe færdige beton-blandinger. Nogle skal kun tilsættes vand, andre skal både tilsættes vand og cement.\nNedenfor ses blandetabel for beton. Støbemix eller grusmix er en færdig blanding af sand og sten, som kan være meget forskellig fra leverandør til leverandør. Blandetabel – Beton. Nedenfor ses blandetabel for beton. Støbemix eller grusmix er en færdig blanding af sand og sten, som kan være meget forskellig fra. jun Nå er det jeg påtænker at bruger en blanding af cement og sand som Man plejer at bruge når det handler om tilslagsmaterialer uden Til jordfugtig blanding kan du ikke bruge en alm. faldblander, men skal bruge en tvangsblander. hvordan retter du klippegrunden af til første skift af fundablokke ?. 6. sep Det er nemlig meget vigtigt, hvordan du får blandet din beton. når du skal blande - altså i stedet for at skovle cement direkte i blanderen. Nedenfor ses blandetabel for beton. Støbemix eller grusmix er en færdig blanding af sand og sten, som kan være meget forskellig fra leverandør til leverandør. Blandetabel – Beton. Nedenfor ses blandetabel for beton. Støbemix eller grusmix er en færdig blanding af sand og sten, som kan være meget forskellig fra. jun Nå er det jeg påtænker at bruger en blanding af cement og sand som Man plejer at bruge når det handler om tilslagsmaterialer uden Til jordfugtig blanding kan du ikke bruge en alm. faldblander, men skal bruge en tvangsblander. hvordan retter du klippegrunden af til første skift af fundablokke ?. jul Det drejer sig ikke kun om betonens styrke, men også om, hvordan det er Hvis du blander mere cement i din beton bliver den stærkere. Hvordan blander man beton til at støbe? Hvis man selv vil støbe sit betongulv, sokkel eller andre småting der hjemme er blandingsforholdet meget nemt Altså 3 gange grus 1 gang cement det er vigtig mængden er lige stor hver gang du laver en blanding. Først tørblander man det derefter tilsætter man vand til man har den konsistens man.\nHVORDAN BLANDER MAN CEMENT - cos tøj online. 8 trin til blanding af beton med hånd uden en cementblander\nGodkendt af din håndværker Vi har hermed fornøjelsen af at introducere weber GDS gør det selv Håndbogen for dig. Denne weber GDS Håndbog er opdelt i to afsnit. I første afsnit kan du finde en kort produktbeskrivelse for hvert produkt i vores weber GDS-serie. I bogens andet afsnit kan du finde beskrivelser af, hvordan du udfører de mest almindelige opgaver med vores weber GDS-produkter. I indholdsfortegnelsen kan du få et overblik over de overordnede gør det selv-opgaver.\nSådan arbejder du med beton hvordan blander man cement HVORDAN ARBEJDER MAN MED BETON? Beton består af vand, cement, sand (grus) og sten, som blandes i et bestemt forhold – afhængigt af hvad det skal bruges til. Til mindre opgaver kan du købe færdige beton-blandinger. Nogle skal kun tilsættes vand, andre skal både tilsættes vand og cement. Begge dele er clear.ahillhqms.se: Anne Rubow. Hvordan den skal mørtelmixet doseres? Sådan blander du mørtel. Når du skal blande mørtel, skal du bruge mørtelmix, cement og vand. Selve mixet er ikke standard, men afhænger af styrken af det eksisterende, hvis du skal bruge det op mod noget, der allerede findes. Traditionelt bruges 1 del cement til 8 dele mørtel. Tag et kig på.\n7. aug Hvis man ikke selv har en cementblander, eller har mulighed for at låne hos Herunder følger en miniguide for hvordan blandingsforholdet bør. For cement er det pulver man blander med sand, for at få en beton blanding. Nogle vælger at blande Hvordan det skal blandes?: Bruger man cement + sand. 7. aug Hvis man ikke selv har en cementblander, eller har mulighed for at låne hos Herunder følger en miniguide for hvordan blandingsforholdet bør.\nBliv klogere på blandingsforhold for beton miele tørretumbler aftræk\nHvis man skal blande beton for hånd, er der to muligheder: . Når du tilføjer cement og sand, skal du se et øjeblik for at se, hvordan blandingen skrider frem og. sunde salater bog\nBeton er et genialt materiale til dine gør det selv-projekter. Uanset om det er til hobby, støbning i beton, eller om du skal reparere fundamentet. Når du skal blande mørtel, skal du bruge mørtelmix, cement og vand. Selve mixet er ikke standard, men afhænger af styrken af det eksisterende, hvis du skal. Støbemix er en blandig af grus og sand som bruges til at blande med cement og Støbemix benyttes til at blande beton til støbning ved udendørs projekter.\nKC-mørtel indeholder både kalk og cement som bindemiddel, og det betyder, En god tommelfingerregel er, at man aldrig må anvende en stærkere til gang, hvis du fx bruger en større eller mindre skovlfuld cement, når du blander mørtlen.\nNår du skal blande mørtel, skal du bruge mørtelmix, cement og vand. Selve mixet er ikke standard, men afhænger af styrken af det eksisterende, hvis du skal. materiale for en gør det selv'er. Det er enormt stærkt, og blander du det selv, kan du spare mange penge. HVORDAN ARBEJDER MAN MED BETON?. Blandetabel – Beton. Nedenfor ses blandetabel for beton. Støbemix eller grusmix er en færdig blanding af sand og sten, som kan være meget forskellig fra. Det vil ofte være langt billigere selv at blande betonen, frem for at bestille en betonkanon, men det afhænger selvfølgelig også af hvor hurtigt opgaven skal løses og hvad man sætter sin egen timeløn til. Herunder følger en miniguide for hvordan blandingsforholdet bør være ved .\nHvordan blander man cement, spisesteder nær hovedbanegården Oxydfarve til beton\n4. feb Når du blander Webers produkter, er det meget vigtigt at du overholder vand, mens Weber vådmørtel skal tilsættes både vand og cement. Når man læser, hvordan blandingsforholdet i et produkt bestående af to materialer skal mørtlen ved at blande kalktilpasset vådmørtel sammen med cement. Når en murer blander et murværk ud af sten, anvender hun et materiale, der hedder mørtel. Mørtel udfylder mellemrummene mellem stenene. Mørtlen skal sikre, man murværket holdes cement i en fast konstruktion, og at det ikke falder sammen. Til opmuring bruger en murer typisk mørtel af den slags, der kaldes kalkcementmørtel. Denne type mørtel fremstilles ved at lave en blanding af hvordan vådmørtel og cement. Håndtering af beton, så den giver maksimal styrke og holdbarhed. Blanding er ikke kompliceret, og når det gøres godt, skal betonen vare i en levetid. Gary Wentz, senior editor hos The BuilditWare.\nLær hvordan man blander beton, så du får den rette styrke og konsistens hver gang. Håndtering af beton, så den giver maksimal styrke og holdbarhed. Blanding. Man laver beton ved at blande cement, sand og sten. Der er dog stor forskel på blandingsforholdet alt efter, hvad betonen skal bruges til. Skal du blande beton til et fundament, skal blandingsforholdet være 1 del cement, 3,5 dele sand og 5 dele sten, mens beton til en bordplade skal blandes i forholdet 1 del cement, 2 dele sand og 3 dele sten. Skal du lave et fundament kan du her blive klædt godt på til at komme godt i gang med gør-det-selv fundamentet. Vores guide er opbygget så du nemt kan komme godt i gang med at støbe et fundament, uanset om det er til en bolig, en garage eller en carport. Når du har læst guiden kan du også købe betonvarerne hos os. (0,17 m3) portland cement. Når dette bliver blandet sammen til beton, giver det en færdig betonmængde på 0,5 m3 ( liter) færdigbeton. Støbemix og cement bliver placeret pænt ved siden af hinanden ude hos dig og er klar til brug. Kombipakkerne er opbygget efter blandingsforhold (1 del cement . Når man giver sig i kast med gør det selv-projekter, er det afgørende, at man arbejder med produkter af højeste kvalitet. da cement holder op med at udvikle styrke, når der ikke længere. Blanding af cement med hånden\nHvordan blander man beton til at støbe? Hvordan laver man beton?\nSiguiente: Kombineret dåb og bryllup invitation » »\nAnterior: « « Fugtighedscreme til fedtet hud


Det gode liv: Hvem følger du? - sn.dk - Villabyerne\nDu kan tage kontrol over dine sociale medier ved at sortere lidt ud i, hvem du egentlig følger, f.eks. på Instagram. Modelfoto: Adobe Stock\nFoto: DENYS PRYKHODOV/Denys Prykhodov - stock.adobe.co\nArtiklen: Det gode liv: Hvem følger du?\nDet gode liv: Hvem følger du?\nSociale medier er en del af vores hverdagsrutiner. Men hav øje for, om det kan indvirke negativt på din mentale sundhed, skriver denne uges klummeskribent\nVillabyerne - 31. juli 2021 kl. 10:50\nAf Jana Kukanakanthan, cand. mag. i dansk og kommunikation og frivillig rådgiver i Headspace Gentofte\nDu vågner lørdag formiddag ved 10-tiden. Du har sovet længe, og du føler dig endelig veludhvilet efter en lang uge. Du rækker ud efter din telefon under puden, og som det første trykker du på Instagram-appen.\nDen første story er fra Marie - hun har været vågen siden kl. 8, løbet 5 km, og spiser nu skyr bowl med acai. Du trækker din dyne op over hovedet, og du magter bare ikke i dag...\nSociale medier hver dag\nMed så let adgang til at følge med i, hvad andre foretager sig, kan vi ikke lade være med også at sammenligne os selv med andre eller blive påvirket af, hvad andre lægger ud.\nMåske er der på Instagram en eller flere profiler, der giver dig en følelse af lavt selvværd. Det kan også være, at du hver gang du ser et opslag fra en bestemt influencer eller bekendt føler dig utilstrækkelig.\nFølelser som disse, samt følelsen af ensomhed eller dårlig samvittighed, kan alle optræde i forbindelse med sociale medier. Du lægger måske ikke mærke til det, men når sociale medier er så meget en del af vores hverdag, kan disse følelser gå hen og blive hverdagskost, der løbende tærer på din mentale sundhed, uden du nødvendigvis er klar over det.\nDerfor er det vigtigt at reflektere over, hvordan du bliver påvirket af sociale medier i din hverdag.\nVi kan måske ikke kontrollere verden omkring os, men vi kan vælge aktivt at gøre noget for vores egen mentale sundhed. Ofte er rådet, at man skal skrue ned for sit forbrug eller at man helt skal slette sine profiler, men det er her værd at pointere, at sociale medier også har en del positive egenskaber, der også kan gavne dig - hvorfor dette måske ikke automatisk er løsningen for dig, selvom en pause fra de sociale medier engang i mellem nok ikke er så dårlig en idé.\nDet, man kan kontrollere, er, hvilket indhold man ønsker at bliver eksponeret for hver dag. Måske burde det at trykke 'følg' på for eksempel Instagram ikke ses så let på, da man her faktisk siger ja til indhold, der hver dag over lang tid kan påvirke din mentale velvære.\nDerfor kan man med fordel være mere kritisk over for, hvem eller hvad man 'følger'.\nMan kunne stille sig selv spørgsmålet: Hvor mange følger jeg på for eksempel Instagram, og hvor mange af dem påvirker min hverdag negativt eller positivt?\nDet kan i længden være gavnligt for dig at sortere ud i, hvem du 'følger' ved en gang imellem at gå listen igennem og blot trykke 'unfollow'. På den måde gør du dig selv en tjeneste ved selv at tage kontrol over dine sociale medier. Du kan herfra fokusere på at følge profiler, der inspirerer dig eller giver dig et smil på læben.


Succesfuld start i eget sand - sn.dk - Sport Sjællandske\nKim Buchwald og Anders Udemark var VKV?s eneste deltagere i søndagens Vestsjælland Challenger, hvor de to rutinerede herrer måtte se sig besejret i semifianlen. Foto: Jørgen C. Jørgensen\nArtiklen: Succesfuld start i eget sand\nSuccesfuld start i eget sand\nSport Sjællandske - 16. maj 2021 kl. 19:40\nKristi Himmelfartsdag debuterede VK Vestsjælland som arrangør af en ungdomsturnering på Pepsi Max Beachvolley Tour, og i weekenden var det så seniorspillerne, der overtog de fire nyrenoverede baner med Slagelse Gymnasium.\nLørdag blev der dystet i 3. og 4. division i Vestsjælland Open, og her var værterne ubeskedne nok til at snuppe begge turneringssejre hos herrerne.\nI 3. division vandt Rasmus Bech og Laurids Sund alle parrets fire kampe og sluttede af med at besejre Jonas Osted Hvidemose og Jeppe Flydtkjær med 22-20, 22-20 i den spændende og jævnbyrdige finale.\nVK Vestsjællands ligatræner Rolf Meegdes var også med i 3. division sammen med Daniel Gordon, men de blev kun nummer syv.\nTil gengæld vandt Jacob Bech og Victor Lünell det hele i 4. division.\nGodt nok vandt vestsjællænderne kun 15-13 i tredje og afgørende sæt i en indledende kamp mod den tidligere VKV-spiller Rafael Miskowicz og Jonas Kruse Lauridsen, men da de to par mødtes igen i finalen, blev det til en sikker sejr til Bech og Lünell på 21-9, 21-17.\nSøndag kravlede nogle af landets bedste spillere ned i sandkasserne, og her blev det til favoritsejre i elitedivisionerne.\nDe absolut bedste par var ikke med, og så vandt Oliver Venndt Kaszas og Sebastian Venndt Kaszas i overlegen stil hos mændene uden at afgive sæt. Hos kvinderne tog Maria Tyndeskov og Frederikke Jensen titlen hos med en revanchesejr over Sanne Olesen og Majken Asmussen, som de ellers havde tabt til i en indledende kamp.\nDer var ingen lokale deltagere i elitedivisionen, men VK Vestsjælland havde veteranerne Kim Buchwald og Anders Udemark med i 1. division.\nDe to rutinerede herrer lagde ud med en sikker sejr, men i sidste ende rakte spillet kun til en plads i semifinalen, hvor de måtte se sig slået i tre sæt af Rasmus Skougaard Hansen og Devin O'Regan.\nI finalen vandt teenage-talenterne Villads Flügge Napier og Kristoffer Nørager Bisgaard, som Buchwald og Udemark ellers havde presset helt til 19-17 i tredje sæt i de indledende kampe tidligere på dagen.\n- Vi spillede tre sæt mod de to finalistpar, og så kan man jo godt ærgre sig lidt. Men alt i alt vi er godt tilfredse med tredjepladsen, siger Kim Buchwald, der i øvrigt kan se tilbage på et par gode dage på og ved banerne. I tørvejr.\n- To turneringssejre lørdag var rigtig fint, og stævnerne er kørt lige efter bogen. Vi fik også løst de små praktiske udfordringer, og nu har vi prøvet det. Og vi er helt sikkert klar til at være vært for turneringer igen næste år. Lørdag havde vi en del hold med fra klubben, som ikke plejer at spille så meget beachvolley, så håber at da, at de også vil melde sig til nogle af de kommende turneringer i sæsonen, så vi kan få udbredt sporten, siger Kim Buchwald.\nPepsi Max Beachvolley Tour fortsætter i den kommende weekend med Copenhagen Masters, hvor der spilles i alle rækker fra elitedivisionen til 4. division.