Hvad blev der af vækstkritikken på venstrefløjen? | Information\nVenstrefløjen rådes til at genopfinde vækstkritikken og rette fokus mod 'det gode liv' — f.eks. ved at kæmpe for mere fritid i stedet for '12 minutters ekstra arbejde om ugen'.\nDer er grænser for vækst. Det ved selv et barn eller i hvert fald ethvert barn af venstrefløjen.\nSådan var det i hvert fald tidligere, men hvordan er vækstkritikken på venstrefløjen nu? Ifølge flere debattører, Information har talt med, har den vanskelige kår. For når bedre velfærd i dag sættes lig med større offentligt forbrug, er der meget få, der opponerer. Når økonomisk vækst er blevet den altdominerende måde at vurdere samfundets tilstand på, er der fra rød blok stort set stille, mener John Holten-Andersen, lektor ved DTU og forfatter til flere vækstkritiske bøger.\n»Det er en stort set død dagsorden på den parlamentariske venstrefløj, hvor alle synes at have hengivet sig til, at venstrefløjens altoverskyggende opgave er at sikre velfærd, og vækst er en forudsætning derfor,« siger John Holten-Andersen.\nPeter Nielsen, lektor i politisk økonomi på RUC, mener heller ikke, at håbet er grønt for den røde vækstkritik:\n»Ser man på partiernes politik i medierne, er vækstkritikken helt væk, og jeg er bange for, at den også er marginal indadtil. Den herskende dagsorden handler om flere velfærdsydelser og højere lønninger, og den er knyttet til vækst.«\nSamme diagnose lyder fra Petter Næss, professor ved Institut for Planlægning på Aalborg Universitet, der også mener, at den iboende vækstdagsorden viser sig i venstrefløjens bud på en ny energi- og klimapolitik.\n»Det er jo et bud på, hvordan man via teknologien kan få biler til at køre længere på literen eller udlede færre partikler, og venstrefløjspartierne taler også en gang imellem om mere offentlig transport. Men det hele handler om mere. Ingen stiller spørgsmål ved væksten i mobiliteten. Hvorfor er det en værdi, at vi konstant skal transportere os selv rundt?« spørger Petter Næss.\nAlle tre kritikere fremhæver begrebet grøn vækst som nøglen til forståelse af venstrefløjens kursskifte.\n»Vi hører det jo igen og igen: At vi kan gøre kagen større ved hjælp af teknologien. Men det er og bliver et løgnebegreb, der stikker folk blår i øjnene. Og dem, der siger det, ved godt, at det er et retorisk kneb,« siger John Holten-Andersen.\nPeter Nielsen har også set et markant sprogligt skred.\n»Men man skal ikke kigge længe på virkeligheden for at se, at grøn vækst ikke holder. Der er jo historisk en tæt sammenhæng mellem vækst, forbrug af ressourcer som olie og jord og så klima- og miljøproblemer. Man kan ikke i en kortere periode opnå vækst og samtidig reducere f.eks. CO2-udledningen. Afkobling af økonomien fra dens ressourcegrundlag er en illusion,« siger Peter Nielsen.\nPetter Næss mener, at vi mangler fornemmelse for problemets enorme omfang:\n»Hvis jeg spørger dig, hvornår Mona Lisablev malet, vil du sikkert opleve, at det ikke er så lang tid siden. Det er 515 år. Men ser vi 515 år frem i tiden, vil vi med relativt beskedne vækstrater på to procent faktisk stå i den situation, at vores økonomi er vokset 32.000 gange. Det er jo helt ubegribeligt,« siger Petter Næss. Og det er det, der gør det til en voldsom selvmodsigelse at snakke om bæredygtig vækst, mener professoren:\n»I Brundtland-rapporten hedder det jo også bæredygtig udvikling, fordi udvikling er et kvalitativt og ikke kvantitativt begreb.«\nVenstrefløjens udfordring bliver at udforme en vækstkritik, der sætter livskvalitet på dagsordenen, mener de tre kritikere. Det er ikke at sælge et gammelt projekt i ny og mere spiselig forklædning, men at etablere de rette sammenhænge.\n»Det er jo ikke bare naturen, men også mennesket, der lider under vækstræset, så kritikken må nødvendigvis også udformes som en social kritik. Den stress og jag, som det skaber at halse efter vækst og innovation, har jo flyttet os væk fra det gode liv præcis som med Marx fremmedgørelse, som venstrefløjen måske skulle genlæse,« siger John Holten.\nOg ifølge Peter Nielsen er den politiske udfordring derfor at omkode diskussionen om vækst.\n»Den har for længe været fremstillet som en tabs-diskussion: At det var nødvendigt, at vi skruede ned, og at vi måtte lide nogle tab i levestandard i den forlængelse. Men den kan jo også formuleres som en måde at få gang i de gode ting: Som vækst i nærvær, solidaritet og det gode liv,« siger Peter Nielsen.\nOg her mener han heller ikke, at man skal lede længe i Marx.\n»Det var jo helt centralt i hans tænkning, at den reelle frigørelse sker uden for økonomien. Det ligger jo i begreberne det nødvendige og frihedens rige,« understreger Peter Nielsen.\nVenstrefløjen har ifølge kritikerne glemt, at kampen for mere fritid og lavere arbejdstid er en ressource, der hæver levestandarden uden at slide på naturen.\n»Et forslag om at arbejde 12 minutter mere er jo i sidste ende et radikalt vækstprojekt. Det handler jo om at få gang i væksten for at modvirke arbejdsløshed. Man kunne jo reducere arbejdstiden og fordele det nødvendige arbejde på flere hænder,« siger Petter Næss.\nEn af grundene til, at venstrefløjen har været betænkelig ved vækstkritikken, er, at den kræver, at man tager alvorligt fat om omfordelingen, mener Petter Næss.\n»Så længe der er vækst, drypper det på degnen, selv om det regner mest på præsten. Derfor har man ikke behøvet at tage en lige så hård omfordelingskamp,« siger Petter Næss. »Det ville ændre sig i et modvækstsamfund, hvor kampen ja, ordet er vel klassekampen vil blive mere voldsom.«\nMen måske har det aldrig egentlig været et venstreorienteret projekt, hvis man stak et spadestik dybere. I hvert fald mener John Holten-Andersen, at der er dybe indbyggede modsætninger.\n»Hele venstrefløjens tankegods er jo forbundet med vækst. Salig Marx produktivitetsbegreb handler jo om at udvide det hele, indtil socialismen ville indfinde sig. I den forstand har venstrefløjen helt tilbage til sin fødsel stået for et vækstprojekt,« siger John Holten.\nHan mener, at selv et parti som Enhedslisten i dag er splittet internt om, hvordan man skal balancere mellem vækst og velfærd på den ene side og miljø, klima og ikke-økonomiske livsværdier på den anden.\n»Der er derfor en indbygget modsætning i det rød-grønne projekt,« siger John Holten.\nPeter Nielsen er enig i, at man må kæmpe med nogle dybt forankrede ideologiske modsætninger.\n»Det man traditionelt har ment er, at det som sådan ikke er væksten og forbruget, der er onder i sig selv, men at det er kapitalisme. Hvis man bare afskaffer den, er problemet løst,« forklarer Peter Nielsen\nMen de indre modsætninger på venstrefløjen ligger også i de rødes frigørelsesprojekt, understreger Holten-Andersen.\n»Det handlede jo om frigørelse fra naturen i første omgang, social frigørelse i anden og selvrealisering i tredje. Svaret blev grænseløs kontrol gennem teknologi, og det blev en spiral uden ende. Den teknologi, der skulle frigøre os fra naturen, skabte nye risici, og så måtte vi have yderligere kontrol. Intet sted er venstrefløjens nedarvede teknologifetichisme mere tydelig end i diskussionen om grønne teknologier,« siger John Holten, der kalder det en gigantisk illusion: »Alle er efterhånden enige om, at vi må væk fra det fossile samfund, men ingen diskuterer, at vedvarende energi også er dybt naturødelæggende.«\nDe tre kritikere synes altså enige om, at den parlamentariske venstrefløj har svigtet vækstkritikken hos nogle, fordi den aldrig faktisk har været vigtig, for andre fordi udsigten til magten har gjort den sekundær, hos nogle tredje fordi den har virket politisk forældet og tung at sælge til vælgerne.\nJohn Holten venter sig ikke en revitalisering af vækstkritikken fra den venstre side i salen. Men en ny regering kan give nye platforme for den kritik.\n»De fora for kritik har jo været perifere de sidste 10 år, så i det perspektiv kan man håbe på forandring.«\nFor ser man uden for den etablerede venstrefløj, er der gang i diskussionen om et alternativ til vækstsamfundet. Og de bevægelser opfatter sig ikke nødvendigvis som venstreorienterede, understreger John Holten-Andersen.\n»Vækstkritikken er genfødt nedefra, og det bobler faktisk rundt omkring ikke mindst i Sydeuropa. Og det er i lige så høj grad en social bevægelse, som det er en miljøbevægelse. De vil tale om, hvad det gode liv er.«\nbæredygtig udviklingGrøn Vækstøkonomisk vækstlevestandardteknologivelfærdvenstrefløjen\n04. april, 2011 - 22:11\nEn tale fra det sidste århundrede, i 1994 var venstre højre året hvor begge fløje gik neden om og hjem, kampen havde ruineret begge partnere, det er der nogle der ikke har fattet og sider fast i spoget.\nDet almindelige gennemsnits menneske var hvad kampen endte i. Optaget af hverdagens trivaliteter og kedsomhed.\nKampen for at holde kedsomheden på afstand foregår med indkøbsvognen som krykke. opfyldes et ønske står 10 og banker på.\nNirvana: den tomme og formålsløse stræbens ophør.\n04. april, 2011 - 22:25\nAl livets elendighed og utilfredshed skyldes umættelig selviskhed. Lidelsen, skyldes den krævende individualitet, det griske begærs plage.\nIndtil et menneske har overvundet enhvert art personlig attrå, er livet til plage og døden til sorg.\nLivsbegæret antager tre hovedformer, og alle er de onde.\nDen første er attråen efter at tilfredsstille sanserne, sanseligheden.\nden anden er attråen efter personlig udødelighed.\nDen treide er attråen efter velstand, versligheden.\n04. april, 2011 - 22:28\n"Danskerne" vil det store forbrug, vil arbejde meget, ka lide illusion alene menneske (og så hendes kæledyr).\nDet er ikke kun af grådighed, men også noget kulturelt - eksempelvis dem som bruger mindst af de fælles resurser, altså dem som har færrest penge at gøre med, er jo ugle sete. Der er ikke stemmer i den dybdeøkologiske retning. At der så er ganske enkelte som prøve at skabe en hverdag for dem selv og deres nærmeste med økologi, selvforsyning, mindre arbejde end normen, er jo ganske positivt. Hvis man er grøn.\n04. april, 2011 - 22:34\nDer er ingen grund til kritik.\nVi er lokket ind i en selvskabt forbruger virkelighed a la the matrix, hvor vores kroppe er de batterier der driver vanviddet imens vores egocentriske behov tilfredstilles materielt eller medicineres bort.\nVI har reelt ikke noget valg, og det demokratiske alternativ vi har at vælge imellem - Helle eller Lars, er som at vælge den samme vin, bare med forskellig etiket.\nSå skulle der være en kritik, så har den ingen steder at få rum.\n04. april, 2011 - 23:11\n"Hvad blev der af vækstkritikken på venstrefløjen?"\nEt spørgsmål jeg har stillet igen og igen her på Information.\n04. april, 2011 - 23:15\nEt roligt, eftertænksomt, selvforsynende liv i pagt med grøn, ren natur - er - yt. Nu skal vi arbejde længere, ikke spare op, men lade være med at betale vores lån, for nu skal et større forbrug skaffe arbejdspladser og rede gamle Danmark.\nDet nye århundredes værdikamp mellem gnierne (dem som sparer til magre år) og de grådige (dem som låner selv i rige år) er politisk vundet af de sidste. Men - hvor tror i politikerne vil hente penge til at betale gildet? Hos - de - første.\n04. april, 2011 - 23:22\nVækstproblematikken og venstrefløjens stillingtagen hertil er ikke blot et dansk, men et verdensomspændende fænomen!\nDa vi ikke kan blive ved med at have vækst, som vi mest forstår den i dag, i al uendelighed, vil vi have to muligheder, når råstofknapheden (brændstoffer, vand, metaller osv.) virkelig sætter ind: Enten besinder vi os, og laver en omfordeling af goderne, eller også ender det i en verdensomspændende borgerkrig.\nEr vi nu der igen? Der var angiveligt ingen forskel på rød og blå i 2001, ved det daværende folketingsvalg.\nVar det virkelig rigtigt? Er Nyrups 90´re med målretet økonomisk vækst det samme som 00´ernes målrettede spin?\nJeg synes det ikke. Vi har for eksempel tabt alle positioner under dette regimes investeringsforskrækkelse. Kritikken i artiklen derimod er umådeligt relevant. Hvordan hænger materiel vækst sammen med immateriel tilfredshed? Den kobling er der jo ingen, der har keret sig om på det seneste.\nHvorfor støtter SF fossilbiler? Hvorfor er S vejfetichister? Har det noget at gøre med mobilitetens økonomiske effekt eller med poppulisme?\n04. april, 2011 - 23:52\nHvorfor skal venstrefløjen være mod vækst? Der er jo flere former for vækst. Dels den opslidende (læs nuværende), hvor vi blot forbruger resourcers i et øget tempo. Og dels den udvidende, hvor vi formår at få den enkelte ressource enhed til at række længere. Den sidstnævnte kategori, er den, som grønvækst falder ind under. Så længe man kan opretholde en bæredygtig produktion, så kan jeg ikke se formålet med at være mod vækst.\nMan skal dog se i øjnene, at der nok er begrænsninger for hvor meget vi kan vækste, og må derfor ikke undlade at tale omfordeling af resourcerne. Højere lønninger og kortere arbejdstider, kunne lade sig gøre, hvis ikke systemet var indrettet til fordel for neo-aristokratiet. Vi kunne allerede for mange år siden have skabt et globalt velfærdssamfund, hvis vi ville, hvilket har flere fordele i form af stabilitet og mindre slid på naturen. Men det er ikke i den herskende klasses interesse og pt. tror vestens arbejdere heller ikke på det, da de nyder godt af ikke at være de nederste i slave heirarkiet.\nI et sådan samfund, vil væksten som ideologi kunne afskaffes, fordi der ikke længere er brug for et dens løfte om at: "også du kan komme til at forbruge på 1. klasse!"\n04. april, 2011 - 23:57\nVi mangler at sætte fokus på det der slet ikke bliver nævnt, her midt i valgkampen og 'den globale krise'.\n05. april, 2011 - 00:16\njeg elsker jer reflekterende mennesker ;D\n05. april, 2011 - 01:17\nEr problemet i virkeligheden ikke, at både højre- og venstrefløjen har uddannet sig inden for de samme økonomiske modeller?\nAt væksten (produktionen) helst skal stige år efter år med rentes rente, er efter min bedste overbevisning et tegn på, at der året før har været et produktionsmæssigt underskud, i forhold til de økonomiske modeller økonomerne bruger.\nMeget brugte ord er optimering og vækst, for det er her økonomerne måler deres succes.\nMen er denne optimering nu også sund, set i lyset af det enkelte individs behov i et samfund?\nF. eks. tilbage i tresserne kunne en landmand forsørge en familie og karl ved at dyrke 30 tdr. land.\nTeorierne omkring optimering og effektuering har nu bevirket, at en landmand ikke kan forsørge en familie (ca. 13.500 heltidslandmænd skylder nu 350 milliarder kr.). Der er blevet lukket hundredevis mejerier og slagterier, og dermed masser af arbejdspladser, som lå ude i nærområderne.\nEer det vækst?\nMekaniseringen af landbruget tilbage i tresserne med den lille grå Ferguson, der lettede det hårde fysiske markarbejde på landet, er nu blevet afløst af en mekanisering, hvor det er blevet mekaniseringens behov, der bestemmer landbrugenes og markernes størelser. Jo større traktor, des mere jord, og helst skal en landmand have to til tre traktorer, selv om han kun har en røv at sidde på, når han skal kører dem.\nMit synspunkt kan sikkert også føres over på industrien, hvor man generelt set er gået fra småt til stort. Det hele i optimeringens og effektiverings navn.\nHvorfor har økonomerne ikke undret sig over denne sammenhæng, men vedbliver at vurdere vækst frem for værdier, der ikke forbruger mere af jorden resurser, end vi giver tilbage.\nJeg undrer mig i hvertfald over, at vi i denne rumalder, hvor alle har set billedet af jorden, ikke har en indbygget mistro til, at forbruget og væksten ikke kan vare ved.\nDet eneste der er sikkert er, at jordens råstoffer ikke er uudtømmelige, men det er den menneskelige arbejdskraft ikke.\nMen fordelingsnøglen og diskusionerne mellem rød og blå synspunkter om forbruget af jordens resurser er uhyggelig skæv, fordi det hele måles i produktionsvækst og påstanden om, at man fødes og lever for at arbejde, og nu har glemt at man allene bør arbejde for at leve.\nI hvert fald ser jeg en uhyggelig lighed med myretuernes samfund, hvor de mange samler og knokler for samfundet som helhed, men for de udvalgte hjemme i myretuen i særdeleshed.\n05. april, 2011 - 07:34\nprøv og se på the cubic mile of oil:\nhelt afgjort, væksten kan ikke fortsætte, eller den skal ned i 1600-tals tempo, hvilket betyder, at maskinen går i stå, og alle forbrugsgoderne forsvinder. Vi er alle blevet opflasket med vaskemaskiner og køleskabe og fjernsyn osv. og end ikke det er holdbart - det bliver meget svært for gennemsnitsmennesket at omstille sig til livskår der ligger nogenlunde på linie med det man har kæmpet de sidste 150 år for at komme ud af.\n05. april, 2011 - 07:43\n05. april, 2011 - 07:48\nFør vi kan sige at venstrefløjen – hvem den så omfatter – nu helt og aldeles selv er gået med på vækstteorien, skal vi vel lige blive enige om hvad vi forstår ved vækst. Kritiserer S og SF for at de har overtaget vækstteorien bare fordi de ønsker gang i renoveringer af offentlige bygninger og anlæg nu hvor der er ledige håndværkere. Ligeledes er de 12 minutter mere vel mere tænkt som en hjælpende hånd, når store de store årgange går på pension og de mindre årgange skal tage over.\nEr det ikke mere en holdnings bearbejdelse – for at bruge Fogh Rasmussens ordbrug – der skal i gang med at fortælle at livet kan blive letter, hvis vi begynder at lave ting der kan repareres i stedet for at de skal smides væk, når de går i stykker. Tænk om reparationsarbejdet igen kunne svare sig så ville afskaffelsen af skral mindskes og mange lokale kunne få en levevej med at udføre reparationsarbejdet. Bare en anden måde at se fremtiden på.\n05. april, 2011 - 07:52\nPS: Høre lige Løkke Rasmussen i P1-morgen sige, at krisen ramte Danmark i 2008 mens han var finansminister. Ja så hvorfor kunne regeringen så ikke selv se krisen i 2008 og gjorde stort nar af Thorning, da hun talte om den i sin ordførertale ved Folketingets åbningsdebat i 2008.\n05. april, 2011 - 08:00\nModvækst må meget gerne blive en kulturkamp, et stormløb mod forsvaret af den økonomiske vækst og den deraf følgende tro på, at vi ind i mellem også bliver så rige, at vi kan købe hele verden.\n05. april, 2011 - 08:50\n»Det man traditionelt har ment er, at det som sådan ikke er væksten og forbruget, der er onder i sig selv, men at det er kapitalisme. Hvis man bare afskaffer den, er problemet løst,« forklarer Peter Nielsen.\nHvem er mon 'man' i denne på engang dybt intetsigende sætning og så samtidig en sætning der kan bruges til at sætter aktørerne på banen.\nHvis nogen vil "afskaffe kapitalismen" så må der i det mindste formuleres et alternativ til kapitalismen. Er der nogen der har gjort det?\nNåh ja, Socialisme - eller statskapitalisme - men den er jo nys blevet begravet, så den lugter stadig fælt i manges næser, men statskapitalisme er jo alternativ til privatkapitalismen på den måde at den ikke kræver vækst for at fungere. Voila.\n...og at tro at privatkapitalismen som system frygter 'grænser for vækst' og peak-'det ene og det andet' er som at tro på at privatkapitalismen går ind for en solidarisk fordeling af verdens ressourcer. Privatkapitalismen skaber med stor omhu de kriser som vi andre frygter - det er dem der skaber dynamikken i systemet, dvs. flytter ejerskab til produktionsapparatet.\n05. april, 2011 - 09:04\nDer er ingen venstrefløj - kun nogen der vil stemme på S og SF. De to partier vil det samme som VKO, bare på en mere uansvarlig måde, så Danmark nærmer sig økonomisk fallit lidt hurtigere.\nDen gamle vækstkritik var grøn. Hensynet til naturen, jorden, de begrænsede ressourcer, drev den. Den var udtryk for indlevelse i naturens væsen, hvilket førte til mådehold og glæde ved det.\nDe tanker er blæst ud med vinden af forbrugsræs, luksusdyrkelse, fede biler, rejser og fladskærme. Det elsker den såkaldte venstrefløj (som ikke er der) også. Damen på billedet (åh disse manipulerende billeder) ligner heller ikke en, der afskyr materiel luksus). Nyrup foldede den stræben ud svarende til New Labour i England. Da befolkningen mærkede det, kunne de lige så godt tage den ægte vare - Anders Fogh.\nIdag tror S og SF, at folk stadig vil svømme i luksus og lir gennem livet. Derfor har de - for at komme til magten - kastet alle sidste rester af vækstkritik over bord. Men tænk - jeg tror, at de allerede er ved at være agterudsejlet af en trend, der er på vej. At mange begynder at tænke: nu kan det være nok med al denne leven over evne. Bare se på Tyskland, hvor "de grønne" pludselig får 25 % af stemmer - og det endda i en konservativ delstat\n05. april, 2011 - 09:10\nDen første og vigtigste erkendelse er, at ting koster, hvad de koster, fordi nogen fastsætter en pris. Den er ikke gudgiven, og den har ikke (længere) reel sammenhæng med den værdi, der er nedlagt i dem i form af materiale og arbejdsindsats.\nDer er vel næppe nogen så ødelæggende kraft som kapitalismen, der i konkurrencens navn kræver mange gange større produktion, end der forbruges, fordi man afstår fra den fordeling, som alle tider ellers har fundet fornuftig for at spare på indsatsen og bruge tiden på noget mere fornuftigt end arbejde: mad, sex, kunst, forskning, samvær. Kapitalismen halser afsted for at afskaffe disse goder og tænker kun på t opfinde stadig flere ynyttige og unødvendige jobs til folk, som man ikke tiltror at kunne bruge tiden bedre på egen hånd. Kapitalismen fattiggør, fordi den nivellerer det, vi i en anden økonomi stræber efter at gøre bedre - det handler om at få mest for mindst! Det er den parasitære klasse, som var foragtet med god grund, indtil den satte sig på magten i 1800-tallet. Jødehadet havde bl.a. sin baggrund i, at jøder ikke kunne besidde ejendom og derfor måtte ty til handel for at skaffe en levevej.\nHvis man skal lave om på det forhold, så folk forsøger deres bedste, kræver det ikke et udkomme - det er bedst, hvis det er sikret på forhånd - men nogen at glæde.\nDen store angst for planøkonomi handler jo først og fremmest om en mistillid til den mekanisme, hvor mennesker gør noget for mennesker; men der er ingen vej udenom, og moderne teknologi gør det let endog at knytte sig til mennesker i andre verdensdele, hvilket for alvor vil gøre handelsklassen unødvendig og udstille dens arrogante klassebevidsthed.\nMht. transporten, helt særskilt, så er det mig til stor undren, at nogen kan mene, at øget trafik ikke er et stort almentmenneskeligt gode, hvor næsten intet er vigtigere end at nedbringe miljøomkostningerne, den indeholder. Kunstige erstatningsbenziner, brintenergi m.m. vil ydermere kunne gøre det billigt, grænsende til gratis, at rejse verden rundt og gøre sig bevidst om verdens mangfoldighed.\n05. april, 2011 - 10:21\nProblematikken kan beskrives med få ord:\n"Venstrefløjen" er kapitalens venstrefløj. Den kan ikke tænke sig ud over kapitalen som drivende kraft for samfundsudviklingen.\nDet er da heller ikke nemt at tænke et samfund, der er styret ud fra en direkte vurdering af menneskelige behov.\nIndtil der opstår et alternativ, må vi nøjes med at insistere på vindmøller, giftfri babymad og tusind andre produkter, som respekterer vore behov.\nEt første skridt til at forberede os på et samfund, hvor materiel vækst (ophobning af ny kapital) ikke er det dominerende mål kunne være en lov om, at alle produkter skulle beskrives objektivt i en omfattende produktdatabase på internettet. Anprisede reklamer skulle samtidig neddrosles systematisk.\n05. april, 2011 - 11:33\nSynonymet for 'vækstkritik' er planøkonomi...\n05. april, 2011 - 11:39\nJamen, det er noget vås, Tommy Højegaard, vækst forstået som økonomisk vækst, vel at mærke. Vi lever ikke af penge, vi lever af det, der dyrkes og produceres. Og meget af det, der produceres, kommer kun på markedet, fordi det er nødvendigt at have noget at bytte med for at få det nødvendige.\nHvis vi i stedet for denne mekanisme gik efter at fremstille det nødvendige uden modydelser, i udgangspunktet, ville både forbrug af ressourcerne og tiden nå et niveau, der er langt mere menneskeværdigt.\n05. april, 2011 - 12:25\nDe kloge mænd har jo desværre fuldstændig ret.\nor nogen tid siden kunne man høre daværende skatteminister udtale at alt det med at man skal begrænse væksten og ubegrænset vækst ikke kan være langtidsholdbar var noget værre bras sat i verden af nogle dumme socialister.\nDengang troede jeg at, nåja, der ikke ligefrem lyser visdom ud af skatteministerens øjne og han derfor skal være undskyldt.\nMen det er jo absolut korrekt, at nutidens venstrefløj har taget vækst filosofien og derved kapitalismen til sig og fører sig frem ikke som socialistiske eller grønne partier men som lidt mere social bevidste kapitalister. Selv Enhedslisten er ikke helt immun overfor denne infiltrering. jeg har svært med at se EL som et grønt parti. Først og fremmest vil man være socialistisk, og helst uden at tage ord som kapitalisme og socialisme i munden, og så, nåja, vi er jo også nødt il at være lidt grønne, synes devisen at være.\nMen der mangler helt klart et parti som Tysklands Grønne i det danske politiske landskab.\nDen med " det behøver vi ikke, vi er jo alligevel langt forud når det gælder miljøet..." kan kun begrundes i den notoriske danske lilleø-mentalitets arrogance, også kaldet navlepilleri og har for længst ikke længere hold i realiteten.\nDesværre er der lange udsigter at det kommer til at ændre sig, da hele venstrefløjen træder hinanden over tæerne med at ville være de mest social- og miljøbevidste -kapitalister.\nEr grænseløst og evigt vækst noget kulturelt betinget, noget unaturligt?\nKulturelt betinget er det helt klart, det ved vi alle. Ligesom vi alle ved at materiel velstand og rigdom ikke gør os mere lykkelige, alligevel bliver vi ved met at lade som om det var det eneste der tæller og især de sidste 10-15 år har der været verden om en bevægelse for at diskriminere de bløde værdier til fordel til de hårde, dem der kan forvandles direkte i mere materiel vækst.\nSurt for planeten, og surt for de fattige blandt os og i de fjernere dele af kloden. Traditionerne tro får de ikke ret meget ud af vores vækstrater, tværtimod. Størstedelen af vores økonomiske vækst bygger stadig på rovdrift på de ressourcer mange af de fattige lande er så rige på og det kommer forløbigt ikke til at ændre sig, gøn vækst eller ej. Tag bare den nyeste "miljørigtige" trend mod biobrændsel. Hvad der bliver lovpriset af vores ak så miljøbevidste politikere fører til både miljømæssige og sociale katastrofe i andre dele af verdenen. Det ved vi ganske udmærket, men rager os en pind. Og hverken i S eller SF kan man høre mange kritiske røster omkring emnet, det kunne jo kost vælgere. Stadig voksende velstand er vores hellige ko og den må ikke røres, komme der hvad vil.\nOg det vil komme. Det ved vi også ganske udmærket.\nEr grænseløst vækst unaturlig?\nNej et er det faktisk slet ikke. Det er veletableret og udbredt i naturens kredsløb. Vi kalder det cancer.\nHvis cancer byggede på en filosofi, ville det være præcist den samme som vi lever efter: vækst er nødvendig, vækst er godt, mere vækst er bedre, mest vækst er bedst.\nVi alle ved hvad det i sidste ende fører til. Enten kan vi gribe ind og begrænse cancerns vækst, ellers vokser den os og derved sig selv ihjel.\n05. april, 2011 - 13:17\nDet er netop i en fri kapitalistisk økonomi at mennesker gør noget for mennesker - frivilligt\nHæ hæ æh ... Martin Rytter, kom den der formulering bare til dig, sådan lige uden vidre????\nTal for interviewene. De er post til tiden.\n05. april, 2011 - 14:15\nHvad er du bange for, Martin Rytter, at der er nogen, der siger, at du ikke må blive så rig, som du havde lyst til? At nogen siger, du skal arbejde mindre end 50-60 timer om ugen og i stedet bruge noget tid med din kone, dine børn og dine forældre? At du ikke kan få lov at købe en terrængående bil til at forurene atmosfæren med?\n05. april, 2011 - 15:01\n..anbefaling af @Jens Høybyes kommentar.\nKom til at tænke på forfatteren T.H. White´s bøger:\n."Kong Arthur på Camelot" & "Merlins bog".\nTroldmanden Merlin anskueliggør forskellige samfundssystemer for den unge, og kommende konge, Arthur.\n1. Myrene, knokler for tuen, og er altid parat til at gå i krig mod andre myretuer.\n2. Vildgæssene, på træk, frihedssøgende.\nSkræmmende som Danmark minder om myretuen,\nendda med det store flertals opbakning.\nHøjrefløj el. Venstrefløj er hip som hap.\n..et "demokratisk" diktatur!!\n05. april, 2011 - 15:14\nVelfærd kan aldrig være lig med vækst, for hvis der skal ydes velfærd, er der ikke kapacitet til betydelig økonomisk vækst.\n05. april, 2011 - 15:37\nNej, Martin Rytter - for dem, der skaber noget i samfundet, er ikke de rige, der blot administrerer det, andre finder på. Der er brug for et langt mere lige samfund, hvor produktion f.eks. foregår på kooperativ basis fremfor i gammeldags hierarkiske systemer, hvor folk, blot fordi de besidder magten til det, kan bevilge sig eksorbitante lønninger og bonusser.\nDe rige i vort samfund har i et årti haft held til på bedste distanceblændervis at få folk til at betragte 'lederen' som en helt - men han er det modsatte, han er demokratiets, lighedens og retfærdighedens fjende.\n05. april, 2011 - 15:49\nTak - for at du gider....\n05. april, 2011 - 20:44\nChurchills udtalelser er ofter præget af en skarp iagtagelsesevne, logisk sans og en lapidarisk sproglig håndtering...\n...engang imellem tager hans lakaj-gen over og i Korsgaards citat ovenfor går det ud over logikken i udsagnet - han misser at elendigheden i den kapitalistiske verden slår ihjel.\n05. april, 2011 - 20:57\nSkal man være bekymret over at der påståes at 2% vækst i 515 år betyder en forøgelse af vores økonomi på 32.000 gange, når det faktiske tal er 26.859?\nJeg mener, man bør da kunne have tillid til at en professor i planlægning has styr på tallene, eller hur?\n05. april, 2011 - 21:04\nCitat:"Den stress og jag, som det skaber at halse efter vækst og innovation, har jo flyttet os væk fra det gode liv [...] ,« siger John Holten."\nUndskyld, men er det John Holten er pludselig skal definere, hvad "det gode" liv er? Bare fordi han synes, at det at ligge henslængt i en hængekøje er det gode liv, er der mange, som finder stor tilfredsstillelse i mere aktive gøremål - også gøremål som ikke handler om at producere teaterstykker for hinanden ...\n05. april, 2011 - 21:07\nCitat : "Man kunne jo reducere arbejdstiden og fordele det nødvendige arbejde på flere hænder,« siger Petter Næss."\nJa, lad endelig den arbejdsløse håndværker hjælpe lidt til i tandlægepraktikken ...\n05. april, 2011 - 23:29\nFolk er nødt til at indse, at hvis væksten i samfundskagen ikke er mindst ligeså stor som befolkningsvækst og inflation, så betyder det mindre til alle. Mindre af alt. Det er ganske enkelt. De, som ønsker at afvikle vækstideologien, savner at fortælle os andre, hvor fattige vi alle skal være.\n05. april, 2011 - 23:56\n@Niklas: De væksttal der normalt regnes med, er inflationsjusterede. Befolkningstallet forventes at være faldende frem til 2030. Så du skal bare acceptere at du ikke bliver rigere i dag.\n(At jeg personligt går ind for negativ vækst er en anden sag)\n06. april, 2011 - 00:03\nHvem udtalte: "...vi er nødt til at sige sandheden, og den er, at vi, der lever i den rige del af verden, må forbruge mindre, at teknologien ikke kan redde os, og at vi må organisere os anderledes."?\n06. april, 2011 - 00:07\n"Ole Sohn, SFs finanspolitiske ordfører, mener, at præmissen er forkert. Det er ikke venstrefløjen, der har forladt vækstkritikken, men derimod venstrefløjens sejre, der har gjort den overflødig.\n»Det er jo lykkedes indtil videre, men selvfølgelig er der lang vej endnu.«"\n06. april, 2011 - 00:15\nJeg ved ikke hvor du har dine tal fra men ifølge Danmarks Statistik kan vi ellers forvente en befolkningstilvækst på ca 8.4% fra 2010 til 2030\n06. april, 2011 - 05:47\n@Niklas: Det har du sørme ret i. Jeg var lidt doven, og checkede ikke årstallet på den DST-rapport jeg citerede - den var fra 1995. Hovedforskellen er en højere forventet netto-indvandring og en højere forventet fertilitet.\nFor min skyld kan vi godt snakke om nulvækst i BNP per capita snarere end i BNP - forskellen er ikke så stor. Det vigtigste for mig er at slippe af med ideen om bestandig vækst - ikke at der aldrig er noget der vokser.\n06. april, 2011 - 06:02\nEfter i mange år at have undret mig forekommer de mig nu at begreverne socialisme og kapitalisme faktisk er to sider af den samme sag men som ikke udelukker hinanden idet disse nominelle klassifikationer ikke måles på samme skalaer. Socialismen fokuserer på relationer og foeløb hvorimod kapitalen relaterer sig til tidspunkter og beholdningsopgørelser ligesom i regnskab hvor driften er en del af egenkapitalen. Derfor giver en venstre/højre diskusion af begreberne vækst, produktivitet og effektivitet ingen mening hvis ikke også teknologien drages med ind i billedet. Det er måske noget vrøvl jeg siger, men det var en tanke der holdt mig vågen en times tid. Så nu kan jeg trygt sove videre...zzz\n06. april, 2011 - 09:03\nzzz... jeg glemte at tilføje at arbejderen bliver altid har ladet sig snyde for ejendomsretten til en del af rationaliseringsgevinsten der opstår når ny teknologi forkorter arbejdsandelen. Dette forhold tidækkes af, at der ikke indenfor nationaløkonomien eksisterer en parallel til begrebet egenkapital, hvor vækst hhv fald defineres som værende lig driftsresultatet. En patalogisk undersøgelse af dødsårsagen til den debat der foregik omkring økonomisk demokrati i 70'erne kunne være af retrospektiv interesse.\n06. april, 2011 - 10:16\nHar vi virkelig brug for vækst? Vi har snarere brug for omfordeling. Hvad er der galt i at skatterne stiger i takt med at vi får mere mellem hænderne?\nLangt de fleste mennesker, også langt de fleste fra højrefløjen, anerkender et behov for en minimumsløn. Men måske ville det være endnu vigtigere med et loft over maksimum indkomst.\nuha, jag kan allerede fhøre hvordan man trækker vejr til det store ramaskrig! Loft over maksimum indtægt!! et helligbrøde, blasfemi af den værst tænkelig art!\nSelv om grådighed af vores religion (og også andre) betragtes som en af de værste synder, hylder vi den i det daglige liv. De der er bedst til at rage til sig fungerer som rollemodeller, og alt er tilladt som kan bruges til at berige sig selv, hvis det er ulovligt, skal man bare sørge for at man ikke bliver taget i det, så er alt i bedste orden.\nOg ikke nok med det, så kæder man også velfærd til denne "man kan aldrig have for meget" holdning.\nFilosofien er: jo mere de rige har mellem hænderne, jo flere bliver der til de fattige.\nFor ikke så længe siden har nogle af verdens rigeste mennesker begyndt at forære store dele af deres formue væk, fordi de har så meget at de slet ikke længere har fantasi til at forestille sig hvad pengene overhoved kan bruges til.\nMen alligevel skal det være tabu at tale om begrænsninger, og de fleste af vores økonomiske eskperter støtter en kultur hvor stadig knappere og ikke fornybare naturressourcer bruges til at producere alt mulig unødvendig ragelse hvor mindst 1/3 del lander direkte i skraldespandene og en anden 3.del aldrig når at blive solgt. For denne fuldstænig åndsforladte misproduktionskultur skal redde vores velfærd.\nDet er der god økonomisk fornuft i. ikke?\n07. april, 2011 - 09:46\nDet er i den grad opmuntrende, at vækstkritikken synes at have vundet fodfæste, langt om længe. Læs også Rune Engelbreth i Politikens 2. sektion idag (7. april).\nNu er det især op til medierne og ikke mindst vågne folk på universiteter mm og blandt politikere at udvide og kvalificere vækstkritikken.\nJeg har gennem nogen tid givet mit lille bidrag her:\n07. april, 2011 - 21:14\nDanmark er ikke blevet et rigt land på grund af velfærdsstaten, men på trods af den. Vækstforskere har for længst dokumenteret, at høje skatter og en stor offentlig sektor hæmmer økonomisk vækst, men socialdemokrater fornægter rutinemæssigt økonomisk forskning.\n07. april, 2011 - 22:19\nDet handler ikke om vækst, men om at udse sig de områder, der skal udvikles til gavn for alles trivsel. Det er helt uproblematisk at udpege de områder, for det handler om erstatninger for fossile brændstoffer, sund fødevareteknologi, der kan mindske belastningen af naturen, teknologi til at lette menneskers nødvendige slid og møje. Jeg ved ikke, hvad liberalisterne har været udsat for, men hvis man læser Andersens ISDRONNINGEN, får man let den tanke, at de har troldsplinter i øjnene. Ihvertfald ønsker de åbenbart at erstattte alt, hvad der er smukt, godt og efterstræbelsesværdigt i vor begrænsede verden med dettes diamentrale modsætning.\n09. april, 2011 - 12:14\nSe denne min kommentar:\nHer skulle være 75 indlæg, men det er da ikke tilfældet.\n"For ser man uden for den etablerede venstrefløj, er der gang i diskussionen om et alternativ til vækstsamfundet. Og de bevægelser opfatter sig ikke nødvendigvis som venstreorienterede, understreger John Holten-Andersen."\nSandt nok. Den filosofiske vækstkritik er hævet over de traditionelle politiske venstre- højre kategorier. Her er der ydet væsentlige bidrag fra begrebslogikkens grand old man, finnen Georg Henrik von Wright. (1916 - 2003). Ingen ringere end Ludwig Wittgensteins udpegede ham som sin efterfølger på det britiske universitet Cambridges filosofi-lærestol.\nI 1993 udsendte Wright en kritik af selveste "Myten om fremskridtet" (som bogen hedder på dansk, 1994). Hvilket foranledigede Sveriges daværende borgerlige (‘konservative’) statsminister Carl Bildt til offentligt at erklære bøger af den art for farlige.\nDe kunne føre til resignation - og dermed skade Den Økonomiske Vækst, svensk beskæftigelse, svensk erhvervsliv og hele menneskehedens fremskridt.\nEn sådan reaktion på de kendsgerninger af især økologisk art, som von Wright påpegede og som Bildt ikke benægtede, karakteriserede Wright som "afmagtens optimisme".\nWright blev en slags mentor og åndelig sparingspartner for den danske filosof Kai Sørlander gennem 15 år (1978/93), mens denne udviklede sin unikke filosofiske teori. Inspirationen er gået begge veje. Således skriver Wright i forordet til Sørlanders første bog "Det Uomgængelige" (1994):\n"Jeg vil især her nævne to spørgsmål, hvor Sørlander har påvirket min egen tænkning.\nDet ene spørgsmål angår begrebet "behov". Der findes en omfattende psykologisk litteratur om emnet, og det spiller også en hovedrolle o økonomisk og sociologisk videnskab. Men det er påfaldende, at det næppe overhovedet er blevet systematisk undersøgt i moderne, analytisk orienteret filosofi.\nHer har Sørlander gjort en original indsats, som jeg tror også vil kunne finde frugtbar anvendelse i psykologi og samfundsvidenskab.\nUdgangspunktet er meget enkelt: en distinktion mellem behov og ønsker. Alt hvad vi behøver, ønsker vi ikke - og vi ønsker noget som vi ikke behøver. Disse distinktioner bliver derefter udgangspunkt for en indtrængen i etikkens og værdilærens begrebsverden. Der slås bro mellem ikke-ønskede behov og forestillingen om, hvad en person BØR gøre. ..."\nI Sørlanders næste bog "Under Evighedens Synsvinkel" fra 1997, som er tilegnet Georg Henrik von Wright, behandler et af kapitlerne "Etikkens politiske konsekvenser". Det etiske grundlag er Sørlanders "etiske konsistenskrav" - en universel etisk minimumsfordring der er begrundet ved begrebslogisk eksplikation. Hvad fordringen nærmere implicerer deducerer Sørlander i sammenhæng med de uomgængelige træk ved vor situation som personer.\nPå dette grundlag når Sørlander frem til tre basale etisk-politiske krav som ethvert samfund bør stræbe efter at opfylde: Demokrati, social basissikring og økologiske hensyn i produktionen. Her et brudstykke fra argumentationen:\nVi har nu forsøgt at gennemtænke konsekvenserne af det første af de to basale-etisk-politisk krav: kravet om, at samfundet bør formidle hjælp til dem, der ikke selv er i stand til at opretholde deres eksistens som personer. Vi har forsøgt at eksplicitere, hvilken skikkelse dette krav må tage under de særlige omstændigheder, som kendetegner det økonomisk integrerede samfund.\nDerunder har vi draget to konsekvenser. For det første kravet om, at der bør ydes en social basissikring som et sidste alternativ for den, der kun har sin arbejdskraft at sælge. Og for det andet kravet om, at samfundet bør gribe ind over for produktionsmetoder, som ødelægger miljøet - de elementære livsvilkår.\nDet gælder politisk om at finde en vej, hvor begge krav kan opfyldes. Men ingen siger, at det er let. På den ene side kan det første krav kun opfyldes under forudsætning af, at samfundets levestandard er væsentligt højere end den rene naturtilstand. På den anden side betyder det andet krav, at en forøgelse af levestandarden ikke må være BLIND, men skal være tilpasset langsigtede økologiske hensyn. Så meget - eller så lidt - kan siges a priori. Hvad der i den konkrete situation skal gøres politisk, må afhænge af en afvejning af de relevante erfaringer. Det kan ikke afgøres a priori. ..."\nSenere i afsnittet stilles spørgsmålet: Hvorledes forholder henholdsvis liberalismen og socialismen sig til de etisk-politiske grundkrav?\nJeg springer ned midt i besvarelsen:\n" Primært bør det fastslås, at det socialistiske system OGSÅ må have en social basissikring. Det socialistiske system medfører ganske vist, at fællesskabet - og dermed også den enkelte selv som del af fællesskabet - bliver arbejdsgiver. Men hvor godt fællesskabet end er, kan det ikke udelukkes, at der vil være divergerende opfattelser. Hvor demokratisk staten end er, vil der være flertal og mindretal. Og skal flertallet ikke have magt til at tvinge mindretallet til at arbejde under vilkår, som mindretallet ikke selv vil acceptere - og det er betingelsen for ligeværdighed - så bør der være en social basissikring som et sidste alternativ.\nArgumentationen adskiller sig ikke principielt fra den, der kræver basissikring under liberalistiske forhold. Selv om det socialistiske system bevæger sig mere hen imod centralisme og planøkonomi, og væk fra liberalismen, så gør det ikke nødvendigheden af en social basissikring mindre. For en sådan udvikling betyder, at der i princippet ikke er alternative arbejdsgivere. Og basissikringen fremstår så som en nødvendig betingelse for at sikre den politiske frihed - retten til at have divergerende opfattelser. Hører man til et mindretal, så er man ikke nødvendigvis bedre stillet i et socialistisk system, hvor man ikke som yderste mulighed kan vælge en elementær basissikring, end man er over for en privat arbejdsgiver, hvor man har et sådant yderste alternativ. Basissikringen sætter en grænse for, hvor langt flertallet kan bruge magten over produktionsapparatet - og dermed magten over indtjeningsmulighederne - til at undertrykke alternative opfattelser.\n... Imidlertid siger erfaringerne fra Sovjetunionen ikke, at et socialistisk system med central planlægning rent principielt er mindre effektivt end et liberalistisk system. For der findes ikke noget rent principielt svar på spørgsmålet om systemernes relative effektivitet. Der findes kun svar, som afhænger af samfundenes historiske situation - af deres traditioner og tekniske muligheder.\n** Desuden er det vigtigt at holde fast, at effektivitet ikke er den eneste målestok - og heller ikke den basale målestok. Målet er ikke den størst mulige produktion, men at skabe et samfund, som opfylder de etisk-politiske grundkrav om basissikring, økologisk hensyntagen og demokrati. ** - Citat slut.\nHer er Sørlanders vækstkritik på samme linje som Wrights. For at sige det lidt brutalt: Socialisterne har undladt at gennemføre en nødvendig filosofisk analyse der definerer samfundets mål og værdier på et andet grundlag end marxismens, der blindt har overtaget kapitalismens vækstfilosofi og koncentreret alle kræfterne om størst mulig omfordeling af profitten. Derfor befinder socialismen sig i en etisk og økonomisk blindgyde der lige så sikkert som kapitalismen på sigt underminerer grundlaget for, at vi kan leve som personer.\nSørlander viser en mulig vej ud af troen på at vækst er lig med fremskridt og han nytænkning henvender sig i lige høj grad til liberalister som socialister.


Karolines Retro: Har samlet til bunke i weekenden\nSå har det igen været en weekend med 2 loppemarkeder på programmet. I går var det loppemarkedet på Filipskolen, som jeg hidtil har kaldt for byens bedste. Der var nu ikke så meget at komme efter i går. Alligevel kom jeg hjem med en hel del. Jeg har før købt fine møbler på deres loppemarked, så jeg tog afsted med håbet om at finde et lille spisebord til køkkenet. Der var også 2 små klapborde, men der var en del fejl og mangler ved dem begge, så jeg lod dem stå og håber nu på at finde et bord en anden dag.\nDa jeg spottede et par krejlere og kræmmere i opløbet til åbningen af loppemarkedet, blev min taktik at gå ned i gymnastiksalen og lede mellem stakkene af nips til billige penge, mens jeg lod de andre løbe om kap til de finere sager. Jeg shopper jo altid lopper på budget, så det var et fint sted for mig at samle til bunke i gymnastiksalen. Jeg købte ikke noget tøj, men fandt den perfekte taske til at slæbe mit kamera og min ipad rundt i, da den sidste taske jeg købte til formålet ikke kunne holde til det tunge kamera. Den nyerhvervede virker noget mere solid.\nDa jeg havde gået 3 runder i gymnastiksalen, blev det min tur til at se på de finere ting. Der var ikke meget, som faldt i min smag, så jeg snuppede et krus og en lille dug med røde æbler.\nJeg fandt ikke mere, men det blev da alligevel til en del. Jeg rundede lige lokalet med kagekonkurrence blandt skolens elever, inden jeg tog bussen hjem.\nTror påfuglen bliver flot med den sorte baggrund på den nye altan.\nBulet skoæske, perfekt til krydderurter. Har i forvejen en, som jeg brugte sidste år.\nSvensk lysestage. Det brændte kan friskes op med lidt maling.\nUpsala Ekeby underkopper og W. Germany krus\nSød æblekrukke. Fluesvampen købte jeg i blå kors for en uges tid siden.\nDenne slidte bakke er normalt ikke min stil, men den mindede mig og min yndlings killing, da jeg var barn.\nLille mis Gavstrik. Total yndlings pixi bog.\nI dag gik jeg en tur over til Olsens bagagerumsmarked på den anden side af gaden. Der er 2 bagagerumsmarkeder i Aalborg og folk har en holdning til dem begge. Min holdning er, at Olsens bagagerumsmarked har bedre fordele for sælgerne, hvilket lokker utrolig kedelige kræmmere til. Legetøj i lange baner. Kedeligt, kedeligt, kedeligt. Jeg fandt da også kun selv et begrænset udvalg af legetøj. Jeg har altid syntes godt om Cookie Monster fra Sesame Street og med en småkage i hånden, måtte jeg have ham med hjem til mit kommende køkken. Mængderabat fik mig til at samle lidt flere figurer.\nBlot 45 minutter tog det mig at runde dagens kedelige bagagerumsmarked.\nIndsendt af Karoline kl. 20.47\nEtiketter: Loppemarked genbrug retro


Om os – Jag Service Birkerød\nVærkstedet ejes og drives af Claus og Jonas Ginderskov – far og søn.\nClaus blev udlært mekaniker hos BBC i Ballerup i 1977 og har siden da beskæftiget sig med hovedsageligt Jaguar og andre engelske specialbiler. Jonas stod i lære hos Jaguar Specialisten med Claus som mester, blev udlært i 2004 og de åbnede sammen Jag Service i Birkerød i 2007.\nVi har altså sammen mere end 50 års erfaring med reparationer Jaguarer og andre specialbiler.\nDet er ofte vanskeligt at finde original reservedele, derfor er det en fordel at vi gennem de mange år har opbygget et netværk, så vi er i stand til at få fat i de fleste reservedele af god kvalitet.\nNår du kommer hos os får du en personlig og nærværende service.


Velkommen til jeg-tidende | Viden | DR\nVelkommen til jeg-tidende\nHollandske iværksættere vil redde kvalitetsjournalistikken\nMed Blendle kan du sammensætte din egen avis på tværs af titler og kun betale stykpris for artikler (Foto: Anders Høeg Nissen © DR (Arkivfoto))\n- Jeg var én af dem, som aldrig betalte for artikler, fniser Alexander Klopping.\nDet er lidt af en indrømmelse fra manden bag tjenesten, der skal redde kvalitetsjournalistik i den digitale tidsalder. Den 28-årige hollænder har skabt tjenesten Blendle, der er en slags Spotify for artikler.\nMan har en digital pung på tjenesten, og så kan man købe løs af artikler på tværs af aviser og magasiner. Ligesom man køber enkelte musiknumre med forskellige kunstnere på iTunes og ikke hele albums på cd med den samme kunstner, så kan man på Blendle selv sammensætte sit jeg-tidende med artikler fra hele paletten af aviser og tidsskrifter.\nFå dine penge igen, hvis du er utilfreds\nEn artikel koster mellem to og fem danske kroner, og man kan få pengene igen, hvis man ikke kan lide artiklen. Man klikker blot på et link i bunden af artiklen og får pengene retur til ens digitale pung.\n- Man kan ikke få penge tilbage et ubgrænset antal gange. Det er vigtigt at sige. Hvis du gør det mange gange, så forsvinder knappen, understreger Klopping.\nKun 10 procent af artiklerne bliver refunderet.\n- Det handler om at have tillid til sine læsere, mener Alexander Klopping, der er journalist, men altså ikke betalte for indhold før nu.\n- Ingen af mine venner betaler for journalistik. Ingen under 35 betaler for journalistik, siger han.\nLærte af musik- og filmbranchen\nMen folk betaler for musik på Spotify og film på Netflix, så hvad skulle der til for, at de ville betale for journalistik?\nKlopping og en ven lavede et Spotify-koncept for artikler og præsenterede det for de hollandske mediehuse. De blev sendt hjem igen med et stort nej.\nMen når man bliver smidt ud af hoveddøren, så må man jo banke på bagdøren med en bedre ide.\nAviser og tidsskrifter vil gerne bevare deres brand og identitet i en digital virkelighed, så deres layout, skrifttyper og fotos skal følge med over i den nye virkelighed med styksalg. Og det rettede Blendle sig ind efter.\nJeg-tidende er en succes\nI dag har de en halv million brugere, og de kan tilbyde artikler fra alle de store mediehuse i Holland og Tyskland. Senere i 2016 åbner Blendle i USA, hvor både New York Times, Washington Post, Wall Street Journal og the Economist er gået med på ideen.\n- Halvdelen af vores brugere er under 35. Det er folk, som ikke har abonnement på et magasin eller avis. Medierne vil have os til at skaffe dem et nyt publikum, siger Alexander Klopping og tilføjer, at hver femte person, som signer op, fortsætter med at betale efter at have brugt deres gratis introduktionsbeløb på 2,50 euro.\n- Vi har fået folk til at gøre noget, som de ikke gjorde før. De betaler for journalistik, siger den journalistiske iværksætter, der nu har 70 ansatte i hjembyen Utrecht.\nBlendle har ingen aktuelle planer om at lancere i Danmark.


Find alt, hvad du har brug for - ny portal gør det nemt at have hest\nHvem har ikke prøvet at sidde timevis foran computeren for at lede efter leverandører, som sælger nøjagtigt det, du lige mangler til din firbenede ven? Det kan være en uoverskuelig og tidskrævende proces, hvis du ikke helt ved, hvad du leder efter eller hvis du ikke kender nogen, som kan give dig anbefalinger til hvor du skal lægge dine penge. Det har FerieRytter lavet en spændende løsning på.\nFå det, du leder efter med et enkelt klik\nFerieRytter har med støtte fra Guldborgsund Kommune lavet en portal, som gør det nemt for dig at danne dig et overblik over hvad der findes af leverandører inden for forskellige hesterelaterede kategorier så som udstyr, behandlere, undervisere, ferie og landsdækkende services til din hest. Leverandørerne findes i alle fem regioner i Danmark.\nLæs også: Hestefolk klar til at trække mere hesteturisme til Danmark\n“FerieRytters drøm er at kunne vise alle de fantastiske hestetilbud, der findes i Danmark ét samlet sted,” fortæller Merethe Kepp, som er formand for foreningen FerieRytter.\nPå FerieRytters hjemmeside kan du blandt andet finde leverandører af rideferier. Foto: FerieRytter\nTanken med portalen er at skabe en nem genvej mellem brugernes behov og de leverandører, som kan hjælpe med at få behovet opfyldt. Hvis du eksempelvis gerne vil på rideferie med din hest, men har brug for hjælp til trailertræning for at komme afsted, kan du finde leverandører til begge ting inde på portalen. Det vil med andre ord sige, at du ikke behøver lede flere steder.\nEn af de mange tilbud, man kan finde på Ferierytter.dk, er True Lead Academy, hvor Marianne Florman tilbyder forskellige muligheder som behandling, ferie, landsdækkende services og undervisning. Foto: Privat\nFerieRytters portal er nem at finde rundt på. Den er opdelt i kategorier, og du kan derfor med få klik finde det, du leder efter. På portalen kan du:\nklikke på menuer med kategorier øverst på webstedet\nklikke på markøren på kortet for en bestemt geografisk placering\nsøge på forsidens søgefelt i områder eller kategorier\nskrive dit søgeord i søgefeltet\nPå portalen kan du både læse om andres oplevelser med de enkelte leverandører gennem anmeldelser, de besøgende har lavet. Omvendt kan du også selv skrive anmeldelser og dermed hjælpe andre med at finde de bedste løsninger, ydelser eller produkter.\nGenvinst for både brugere og leverandører\nUdover at portalen giver et godt overblik over hesterelaterede leverandører i Danmark for de besøgende, er portalen også et godt sted for leverandører at være. Som leverandør er du nemlig automatisk sikret en stor eksponering for hesteinteresserede og købeparate mennesker.\nStor eksponering for leverandører\nHvis du har en hesterelateret virksomhed, og gerne vil være let at finde i mængden af udbydere på markedet, er portalen et godt udstillingsvindue. Du bliver eksponeret overfor potentielle købere, som besøger portalen, og du vælger selv, hvor mange og hvilke kategorier, du vil vises under. Det er muligt at vælge mellem en bronze-, sølv- eller guldpakke, alt efter hvor meget du vil have vist på portalen.\nKlik her, hvis du er virksomhed og gerne vil læse mere om mulighederne.\nLæs FerieRytters artikel “Drømmen om ny webportal opfyldes”\nUnikke læsere: 196\nAnnonce St Hippolyt - 27. oktober 2021\nHovene er det bærende element hos hesten. Da hesten er en alsidig atlet er den afhængig af stærke hove...\nEfteråret er her: Disse ting kan udfordre din hest netop nu\nAnnonce Bettina Stecher - 12. oktober 2021


Har du prøvet akupunktur? - fusionsnipserne.dk\nHome > Akupunktur København > Har du prøvet akupunktur?\nPublished 24. maj 2022 by Steffen Petersen\nHar du længe gerne ville prøve akupunktur? Akupunktur har mange helbredene egenskaber, og kan benyttes af alle og enhver. Hvis du er meget bange for nåle, så er det måske ikke en behandling for dig. Men akupunktur er blevet brugt i langt tid, særligt ude i Asien.\nHvis du er nysgerrig på, hvad akupunktur kan gøre for dig, så skal du forsætte med at læse med i indlægget her. Vi vil nemlig afdække, hvad akupunktur kan gøre for dig.\nAkupunktur indebærer, at man stikker tynde nåle ind i kroppen for at stimulere energipunkter. Det kan være i ansigtet, på dine arme eller på din ryg. Det kan se meget drabeligt ud, men det kan være ganske forfriskende og linderende for dig, der døjer med smerter rundt omkring på kroppen.\nDu skal henvende dig til eksperter i akupunktur, da de ved hvorhenne på kroppen nålene skal placeres. Det er ikke noget, som du selv kan eksperimentere med.\nHvad kan det hjælpe med?\nHvis du er stresset, så vil akupunktur være helt ideelt for dig. Mange mennesker er stressede på grund af deres arbejde, men de ved ikke, hvordan de skal lindre det. Akupunktur kan berolige dig og hjælpe dig med din stress over tid. Din energi vil blive fornyet, og du vil føle dig bedre end nogensinde før efter akupunktur. Det er også godt for fysiske smerter eller hvis du døjer med en slem allergi.\nDet er typisk allergier, som pollen eller høfeber, hvor folk tyer til akupunktur for at lindre deres symptomer. Nogle mener også, at akupunktur kan være givende, hvis du har problemer med at blive gravid. Så der er mange fordele ved akupunktur.\nHvis du er mere nysgerrig på akupunktur og hvordan du kan få bestilt tid til en behandling, så kan du læse mere via linket her: https://aku-punkturklinik.dk/.\nPrevious Post Få et mindre støjende bolig med nye døre\nNext Post Sådan finder du en dygtig blikkenslager


Faaborg får en bylivs- og erhvervskoordinator | fyens.dk\nFaaborg får en bylivs- og erhvervskoordinator\nDen kommende Bylivs- og Erhvervskoordinator i Faaborg skal blandt sørge for, at der ikke bliver for mange af den her slags butiksruder i Faaborg. Arkivfoto: Jørgen Outzen\nStillingsopslaget er ved at være klar, og stillingen skal ifølge planen besættes fra 1. august.\n04 jun. 2017 kl. 08:42\nFaaborg: Er du en engageret og innovativ ildsjæl, der kan være med til at udvikle Faaborgegnens mange potentialer som et godt sted at bo, leve og nyde?\nVil du i samarbejde med byens mange virksomheder, butikker, restauranter, hoteller, øvrige turistaktører samt forenings- og kulturlivet være med til at skabe forandring og udvikling på Faaborgegnen?\nKan du svare ja til dette, var det måske en ide at søge jobbet som bylivs- og erhvervskoordinator i Faaborg.\nStillingen er ikke slået op endnu, men et udkast til stillingsopslaget ligger klar, og stillingen vil blive slået op ret hurtigt efter, at fællesforeningen "Vores Faaborgegn" bliver en realitet på en stiftende generalforsamling den 7. juni.\nEn Bylivs- og Erhvervskoordinator forventes at kunne tiltræde den 1. august, og det bliver en 30-37 timers stilling med arbejdssted centralt i Faaborg.\nAf udkastet fremgår det også, at en kommende bylivs- og erhvervskoordinator blandt andet vil blive målt på sin evne til at skabe synergi og sammenhæng mellem handel, turisme og erhverv på hele Faaborgegnen.\nSucceskriterier vil også være at kunne nytænke og styrke detailhandlen, således at der sikres aktivitet i alle butikslokaler i Faaborg bykerne inden 2019.\nDesuden skal koordinatoren i samarbejde med foreningens medlemmer og øvrige aktører sikre og synliggøre flere events i bymidten og skabe sammenhæng med øvrige events på egnen.\nEndelig skal den nyansatte være med til at sikre sin egen stilling ved at gøre Vores Faaborgegn økonomisk bæredygtig, så koordinatorstillingen kan fortsætte uden et kommunalt tilskud i 2019.\nArbejdet som bylivs- og erhvervskoordinator vil blive understøttet af bestyrelsen i foreningen "Vores Faaborgegn", som vedkommende også refererer til - i det daglige vil dette være bestyrelsesformanden.\nDer vil blive lagt vægt på, at en meget stor del af arbejdstiden vil bestå af opsøgende besøg hos forretninger, virksomheder og foreninger.\nRinge er i gang\nFaaborg-Midtfyn Kommune har sat to gange 700.000 kroner af til aflønning af en Bylivs- og Erhvervskoordinatorer i Faaborg og en bymægler i Ringe frem til udgangen af 2018.I Ringe hedder jobfunktionen "bymægler", og her valgte man at dele stillingen i to. Så 1. maj tiltrådte Bjarne Dyrehauge og Tine Lorentzen som Ringes bymæglere.\nFællesforeningen Vores Faaborgegn stiftes den 7. juni, og det bliver med Shopping Faaborg og turistforeningen som fødte medlemmer.


DEBAT: Der er IKKE et problem med PCB på Skovvang-skolen\nFrederik Flindt Kreiner, Falkevang 10, 3450 Allerød\nMåske som følge af et selvpinerisk ønske om at ville genopføre den tragiske debat om etableringen af Lillevang Skole, gør Vores Allerøds Viggo Janum det muligt igen at slå fast med syvtommersøm, at der intet som helst problem eksisterer med hensyn til PCB på Lillevang Skole, afdeling Skovvang (https://bit.ly/2sYdD7X).\nValiderede målinger af det lokale og jo ret kompetente Niras viste allerede i 2015, at PCB-niveauerne på Skovvang er netto 8-10-fold under de officielle 24-timers grænseværdier. Og siden 2015 er der endda etableret ekstra effektiv ventilation på Skovvang-matriklen – det bedste man kan gøre for luftkvaliteten generelt og for PCB-koncentrationerne i særdeleshed.\nSenest i 2018 har opfølgende målinger vist præcist det samme - der er ikke noget at komme efter. Faktisk er niveauerne så lave, at Janum hellere skulle bekymre sig om den PCB, han bliver udsat for ved at spise fx laksebøffer, som angiveligt er en af de største kilder til indtag af PCB i mennesker.\nJeg har selv to børn, som begge af mange forskellige grunde er enormt glade for deres skolegang på Skovvang-matriklen. Disse her uansvarlige skræmmekampagner, dem kan vi som forældre og interessenter godt være foruden, tak!\nMå man I stedet foreslå, at Janum og Vores Allerød koncentrerer sig om at finde midler til at forbedre folkeskolen i Allerød generelt, herunder at tage ansvarligt hånd om de renoveringsopgaver, som fortsat eksisterer, men som ikke på nogen måde inkluderer futil oprensning af PCB på Lillevang Skole, afdeling Skovvang (https://bit.ly/2D9kd01).\nI øvrigt kan det oplyses, at der siden sammenlægningen af skolerne til Lillevang Skole på Skovvang-afdelingen er pågået en lang række af de anbefalede renoveringer, herunder altså som nævnt etablering af forbedret ventilation.


Vi har skelet til nogle af anvisningerne i en ”Reviewer’s Guide” fra TP-Link og efter firmaets råd placeret de to hold antenner i en indbyrdes afstand så kort som en meter. Desuden har vi frakoblet routerens automatiske valg mellem frekvensbåndene 2,4/5,0 GHz og etableret to adskilte netværk på de to frekvenser.\nBegge hastighedstest giver resultater, som vi for blot et år siden kun turde drømme om. Især skal det fremhæves, at den trådløse forbindelse mellem routeren og netværkskortet på kort afstand kan være hurtigere end et LAN-kabel mellem de to computere.\nTP-Links første Wi-Fi 6-router er Archer AX6000, som er svær at skelne fra firmaets tidligere highend-modeller. Der er dog sparet på knapper og indikatorer, men til gengæld er der dobbelt så mange LAN-porte på bagpanelet som normalt.\n»TP-Links Archer AX6000 kan dække de fleste hjem i en eller flere etager med lynhurtige Wi-Fi 6-signaler – for en forholdsvis beskeden pris. I vores testmiljø kan den klare sig uden mesh eller extendere, og med hele 8 LAN-porte har den kapacitet til vores kablede enheder i kontoret, så vi kan spare en separat switch. En 2,5 Gbps WAN-port gør AX6000 klar til fremtidens internetforbindelser.«\nProcessor: Broadcom Quad-Core 1,8 GHz 64-bit\nHukommelse: 1 GB RAM, 128 MB Flash\nBåndbredde: Op til 6 Gbps (1,2 Gbps + 4,8 Gbps)\nAntenner: 8 eksterne, aktive\nPorte: 1 x 2,5 Gbps WAN, 8 x 1 Gbps LAN, 1 x USB-A 3.0, 1 x USB-C\nMål (B x H x D): 261 x 60 x 261 mm\nEnergiforbrug (uden trafik/speedtest): 11,1/11,5 W\nEn desktop-pc med et sløvt – eller intet – trådløst netværkskort kan få et nyt opkoblet liv med Archer TX3000E, som byder på de seneste varianter af både Wi-Fi og Blue-tooth. Kortet kræver en ledig PCIe-bås, og antennefoden kommer med en meter kabel.\nTP-Link TX 3000E\n»Archer TX3000E er en smart lille gadget, som gør det nemt at skabe en hurtig Wi-Fi-forbindelse mellem en desktop-computer og en Wi-Fi 6-router. På kort afstand er det faktisk lykkes os at opnå højere upload- og downloadhastigheder med en TP-Link AX6000/TX3000E-kombination, end vi tidligere har kunnet opnå ved at koble et LAN-kabel mellem to computere«\nProdukttype: Dual-Band Wi-Fi 6/Bluetooth 5.0 PCIe-adapter\nProcessor: Intel Wi-Fi 6 AX200 160 MHz\nHukommelse: Endnu ikke oplyst\nBåndbredde: Op til 2 Gbps (574 Mbps + 2,4 Gbps)\nFrekvensbånd: 2,4 GHz, 5 GHz, 802.11ax\nAntenner: 2 eksterne, High-Gain\nPorte: PCIe, 2 x antenne\nMål (B x H x D): 95 x 22 x 121 mm


louisa lorang Archives • MY DAILY SPACE\nMad | 18. marts 2021\nMad på under 30 minutter: Chili con linse\nChili con linse tager præcis 25 minutter at lave ifølge Louisa Lorang. En lækker vegetarret, hvor du har lidt travlt eller ikke gider stå i køkkenet så længe.\nSmåkager smager så lækkert. Og så er det faktisk ikke særlig svært at lave dem. Det svære ligger i ikke at gå amok og spise dem alle. Her får en opskrift på citronsmåkager med birkes fra Louisa Lorangs bog ‘Småkager’.


Vi har været i Ålborg. Det er i år 10 år siden, min soulmate fik ny hjerteklap og to stk maskiner indopereret. Så han havde 10 års fødselsdag, hvilket bl.a. blev fejret med en tur i Zirkus Nemo i Ålborg. Det var en herlig aften.\nBagefter kørte vi "hjem" til Nibe, hvor campingvognen stod. Her fik natmad bestående af rejer og laksepate købt ved den lokale fiskehandler.\nVi lå lige ned til Limfjorden, og tidligt næste morgen gik Mozart og jeg en tur langs fjorden.\nDer er smukt deroppe. Senere kørte vi mod vest og landede i Harboøre, hvor vi overnattede på en meget blæsende plads. Vi havde en vidunderlig tur og fik fejret livet og kærligheden.\nNu er vi hjemme igen og hverdagen står klar med opgaver og pligter. Det må den gerne. Jeg har klient herhjemme i dag, og min soulmate har en arkitetktopgave på et gymnasium som længe har ligget og luret på ham. Men vi er friske og ladet op med fornyet energi. Solen skinner, og dagen er begyndt. Rigtig god mandag.\nIndsendt af Ravheksen kl. 06.16.00\nLosarinas mor 30. maj 2011 kl. 07.04\nEfter en sådan tur kan man ikke andet end at være glad og fuld af mod og kærlighed :-)\nRavheksen 30. maj 2011 kl. 07.58\nLosarinas mor, nej det har du ret i:-)\nMadame 30. maj 2011 kl. 08.05\nSikke smukke billeder, Laila - dejligt at I har fejret din soulmates 10 år med et 'nye liv'. Sådan en tur er ren genopladning.\nAnonym 31. maj 2011 kl. 22.13\nha en vakker uke hjemme, deilig komme bort og så komme hjem ;)


Miljøvagten rykker ud til f. eks. forureninger i vandløb\nAkutte forureninger og miljøuheld – tilkald Miljøvagten på 112\nHvis der på en virksomhed, på et landbrug eller andre steder sker et udslip af kemikalier, olie, gylle eller andre miljøfarlige stoffer, der kan løbet til regnvandssystemerne eller direkte ud i vandløb eller søer, er det vigtigt, at der hurtigst muligt ringes til 112. Dette gælder uanset størrelsen eller omfanget af udslippet eller spildet. Hvis man i en sø eller i et vandløb opdager døde fisk eller observerer, at vandet ser forurenet ud, fx med olie, så skal man også ringe til 112.\nEn indsatsleder fra det kommunale beredskab vil herefter hurtigt komme til stedet og vurdere situationen. Hvis der er fare for vandmiljøet eller risiko for en jordforurening, vil indsatslederen kalde Miljøvagten til stedet.\nMiljøvagten vil forsøge at opspore kilden til forureningen. Miljøvagten har også mulighed for at udtage vand- eller jordprøver, der kan dokumentere forureningen. I Miljøvagtbilen findes der også forskelligt måleudstyr.\nOtte kommuner i Sydøstjylland og i Trekantområdet er gået sammen om en fælles Miljøvagtordning. Miljøvagten dækker således Horsens, Hedensted, Vejle, Billund, Vejen, Kolding, Fredericia og Middelfart kommuner. Der er tale om en døgnvagt, der sikrer, at Miljøvagten kan rykke ud for at rådgive og assistere indsatslederen døgnet rundt, - uanset hvornår et miljøuheld eller en forurening opstår.\nVideo om Miljøvagten


Køb Kortnåle – DK’s bedste udvalg på nettet\nOnline forhandlere med kortnåle\nInventarland.dk er i dag iblandt de mest benyttede online forretninger der sælger kontorartikler. Forhandlerens sortiment udgøres af omtrent 6500 varer fra flere producenter. Butikkens Trustpilot-rating på 9 ud af 10 bevidner stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 727 anmeldelser, hvoraf 575 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4301 personer tilhængere af Inventarland.dk, og her har netbutikken modtaget 145 vurderinger med en middel vurdering på 4,5 af 5, som ligeledes er yderst imponerende.\nEngsig.dk er nu imellem de førende internet webshops med kontorartikler. Forretningens sortiment indbefatter omkring 15000 produkter fra diverse producenter. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,8 ud af 10 demonstrerer god tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 15 evalueringer, hvoraf 13 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 509 personer fans af Engsig.dk, og herpå har netshoppen modtaget 5 evalueringer med en middel bedømmelse på 5 ud af 5, hvilket ligeledes er vældig imponerende.\nAJProdukter.dk er pt. en af de største e-firmaer der sælger kontorartikler. Butikkens sortiment udgøres af flere end 6000 varer fra en række brands. Netshoppens Trustpilot-score på 8 af 10 markerer enorm kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 42 ratings, hvoraf 31 af disse giver topkarakter. På Facebook er 1729 brugere tilhængere af AJProdukter.dk, og her har netbutikken modtaget 13 evalueringer med en middel score på 4,5 af 5, hvilket ligeledes er ekstremt godt.\nLomax.dk er i dag iblandt de største internet virksomheder inden for kontorartikler. Netshoppens sortiment indeholder mere end 60000 varer fra diverse producenter. Forhandlerens Trustpilot-rating på 9 ud af 10 manifesterer en høj grad af kundeloyalitet. Scoren er baseret på 1876 anmeldelser, hvoraf 1450 af dem giver topkarakter. På Facebook er 22288 personer fans af Lomax.dk, og herpå har virksomheden modtaget 182 anmeldelser med en middel vurdering på 4,4 af 5, som ligeså er vældig godt.\nDaarbak.dk er aktuelt en af de førende e-shops der sælger kontorartikler. Firmaets udvalg indbefatter i omegn af 40000 varer fra forskellige mærker. Webshoppens Trustpilot-score på 9 af 10 giver indtryk af stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 277 bedømmelser, hvoraf 195 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 6348 brugere fans af Daarbak.dk, og herpå har webbutikken modtaget 13 vurderinger med en middel vurdering på 4,6 af 5, som lige så vel er ret så imponerende.\nKortnåle købes på internettet\nEn lang række e-handler yder nu flere fragtmetoder. Den mest populære er nu til dags levering til et afhentningssted, og så kan du blot hente de nyindkøbte varer når du har tid. Leveringsmetoden er nemlig ultra smart, samt tit endvidere den mest letkøbte mulighed for levering.\nDu bør på samme måde afveje for og imod at bestille levering til hvor du bor eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden bliver gerne en lille smule mere pebret, men ydermere rigtig hensigtsmæssig. Den prisbilligste leveringsløsning af kortnåle kan ikke benægtes at være at hente pakken selv, som jo forudsætter at du befinder dig nærved kortnåle internet webshoppens tilholdssted.\nLeveringstidspunktet er ultra udslagsgivende forudsat man står og skal bruge pakken lige om lidt, og med det formål er det selvfølgelig vigtigt at vi ser den forventede leveringsdato ved det pågældende produkt.\nTemmelig mange kortnåle internet butikker tilbyder levering på blot en enkelt hverdag på deres favorit varenumre, men som trods alt antager at der bestilles inden et bestemt tidspunkt, så at de har mulighed for at nå at få kortnåle hen til fragtfirmaet forinden lagerpersonalet får fri.\nEn hel del internet forhandlere yder levering uden beregning, men typisk kun såfremt man shopper for en fastsat sum. Desuden burde du beslutte sig for den mest letkøbte fragtmetode, hvilket i mange tilfælde – uanset om man bor ved Kolding, Odder eller Faaborg – vil være at få dem til at køre produkterne til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden vældig smertefrit for forbrugerne at finde frem til de bedste priser på kortnåle fra diverse e-forhandlere, og herved har de fleste forretninger på nettet ikke kunne slippe for at reducere salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, og ligeledes til voksne – en hel del, og endda nogle gange yde gratis fragt.\nDet kan dog immervæk være lukrativt at studere visse e-forhandlere efter kortnåle tilbud forinden du gennemfører din handel, således at man er sikret at indhente den mest betalelige pris.\nDu må dog være omhyggelig med, at hvis en webshop udbyder kortnåle til salg for en pris som anses for usædvanlig fordelagtig, burde det i nogle tilfælde være en indikation på en uoprigtig e-forretning. Bestillinger med betalingskort er på den anden side inkluderet i en anordning, hvilket støtter dig som kunde imod snydagtige internet varehuse.\nGenerelt slår vi et slag for kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du benytte en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, hvis du efterspørger at dække regningen senere.\nInden folk shopper kortnåle i en internet webshop behøver man egentlig læse webshoppens handelsbetingelser, dog er det ofte et omfattende arbejde.\nEn anden mulighed kunne måske være at kigge om online forhandleren er tilsluttet e-mærket, hvilket generelt er en påvisning af at online firmaet overholder gældende dansk lovgivning, og at hjemmesiden tit besigtiges af specialister der behersker vilkårene på området. Dette er desuden en god lejlighed til opbakning, for så vidt du udsættes for dilemmaer ved din bestilling.\nHerudover anbefales det at kunden er sat ind i de mest vedkommende forhold i forbindelse med transaktionen, eksempelvis den returneringsret på kortnåle internet virksomheden lover. I relation til det er det også relevant, at man stadigvæk beholder ens kvitteringsmail, således man altid kan eftervise ordren, hvad end man søger en vare til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig nogle fortræffelige genveje til at finde ud af mange øvrige konsumenters domme og derved støtter vi, at du kigger nærmere på e-butikkens kortnåle anmeldelser forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook fremskaffer på samme måde immervæk habile metoder til at få kendskab til webbutikkens kundefokus. Tilmed møder vi en del internet butikker som tilbyder kunderne at udfærdige en evaluering af ordreforløbet, som desuden må bruges til at afveje hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder sammen med massevis af forhandlere på nettet i form af at vi publicerer butikkernes varer, og indtjener godtgørelse såfremt en bruger fra vores website laver en bestilling.\nVejledning omkring kortnåle og netshops værnes om tit, men man kan ikke stille os ansvarlig for justeringer der er foretaget efter at vi sidste gang opdaterede vores informationer.


Fotograf hjemmesider - Fotograf Haderslev\nSkal i bruge en fotograf til hjemmesider i Haderslev? Sidder i tit ligesom i så mange andre virksomheder og skal skrive nogle nye indlæg til virksomhedens sociale profiler eller til hjemmesiden? I har uden tvivl en masse gode ideer til nye tekster og nye vinkler på hvordan i gerne vil have jeres potentielle kunder skal opleve jeres virksomhed. Men i står og mangler nyt billedmateriale til de mange tekster til hjemmesiderne eller jeres SoMe platforme. Vi har mange forskellige fotoopgaver hver uge, hvor vi bookes til at fotografere en masse stemningsbilleder fra virksomheder, så de netop har nye billeder til deres online markedføring.\nFotograf til hjemmeside\nBilleder skal vise jeres historie\nBilleder fra konferencer\nBilleder til brug i markedsføring\nBilleder af produkter i Sydjylland\nJeres følgere og kunder på SoMe / De sociale medier, har der aldrig været brug for så mange billeder før som nu. SoMo “kræver” faktisk en konstant leverance af nye og spændende opslag fra jeres virksomheds sider og til disse opslag skal i bruge billeder, der viser hvem i og jeres virksomhed er. Vi skyder billeder til sociale medier, såsom Facebook, LinkedIn, Twitter, Instagram og YouTube. Hvis man vil bevare interessen fra sine følgere og potentielle kunder, er det vigtigt at man hele fremstår, som en virksomhed med masser aktivitet og spændende arrangementer. For slet ikke at tale om den positive og gratis online markedsføring, der følger med hvis jeres følgere på diverse SoMe kanaler, deler jeres opslag videre til deres egne netværk i Haderslev.\nLeder du efter gratis billeder?\nLeder du efter gratis billeder? Der findes faktisk mange hjemmesider på internettet, der tilbyder gratis billeder til brug på hjemmesider. Et af de største er sitet Pexels, der leverer gratis lagerfotos. Denne slags billeder er genial til blikfang eller upersonlig markedsføring. Men når i nu ønsker at sælge jer selv til potentielle kunder og gerne vil vise disse, hvem i er. Sp bør i nok ikke udelukkende vælge modelfotos ala disse fra Pexels. Problemet ved denne slags “dummy” billeder, er at de ofte i manges øjne viser en forkert side af nutidens markedsføring. Markedsføring idag handler meget mere om personificering og branding af den enkelte og virksomheden, end produktet. Vi vil have service og ikke overflade. Det er der rigeligt at i forvejen på SoMe etc. Sikrer dig nu en masse gode professionelle billeder ved en uddannet fotograf, så i har et lager liggende af jeres egne personlige billeder fra jeres egen dagligdag i Haderslev.\nRegler for billedebrug\nSom hjemmeside fotograf har vi efterhånden dækket en hel del virksomheder og events. Housewarmings, private arrangementer, konferencer og messer i Haderslev og Sydjylland. Både, som event fotograf og messe fotograf har vi rigtig mange sjove og anerledes opgaver over hele Danmark. Det er vigtigt at man vælger de rette fotografer, til disse opgaver, da det ikke kun handler om billederne fotografen leverer, men også erfaringen og evnen til at stå det rette sted på det rette tidspunkt. Når vi får opgaven, som hjemmeside fotograf i Haderslev, er det ofte sådan at vi aftaler en dag hvor i er i fuld gang i jeres virksomhed og vi så kommer og dækker en dagligdag hos jer. Det giver en masse forskellige billeder i efterfølgende kan bruge på jeres hjemmeside og de sociale medier. Da vi altid skyder mange billeder fra sådan en dag, vil i være sikret mange forskellige at vælge imellem og i løber ikke tør for nyt materiale til nye blog posts eller SoMe posts sådan lige foreløbig.\nBrug for ny hjemmeside?\nHvis i har vænnet jer til at booke en fotograf Haderslev, til at komme og tage et par billeder her og der, hver gang i lige mangler et par billeder, kan i spare en formue ved at booke os. Vi skyder mange billeder hvergang vi er tilstede. Det giver jeg langt flere fotos efterfølgende at arbejde med. Ved at bruge os, sporer vi os hurtigt ind på hvilken billedestil og hvilken type billedbehandling i synes matcher jeres hjemmeside, brochure, tryksager, reklamemateriale, SoMe kampagner etc bedst. Det sikrer jer både en høj kvalitet, mange billeder og ikke mindst billeder med masser af blikfang.\n1 SoMe billeder\n2 Billeder taler\n3 Billeder til markedsføring\n4 Fotograf til hjemmeside\n5 Jeres historie\n6 Billeder skal vise jeres historie\n6.0.1 Case 1\n6.0.2 Case 2\n6.0.3 Case 3\n8 De sociale medier\n10 Leder du efter gratis billeder?\n12 Hjemmeside fotograf\n14 Hvordan foregår det?


SIAMAYA Villas i Phuket til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n225/20 Moo 6 Soi Siri (Kailoed) T. Srisoothorn A. Thalang, Thalang, Phuket, Thailand, 83110 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om SIAMAYA Villas\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Phuket, så er SIAMAYA Villas det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Phuket. Gæsterne på dette hotel har glæde af lufthavnstransport, biludlejning, rundvisning, vaskeri, portner på stedet.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda privat pool, aircondition, skrivebord, altan/terrasse, iPod-dockingstation, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som have. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på SIAMAYA Villas.


ALMA sådan lidt fra oven a´ | ESO Danmark\nHer ses the Atacama Large Millimeter/submillimeter Array (ALMA), som befinder sig højt på Chajnantor Plateauet i de Chilenske Andesbjerge, 5000 meter over havets overflade.\nKlipperne i forgrunden er et bjerg, der hæver sig over ALMA. Det er her 1-meter pathfinder-teleskopet, ved navn MiniTAO, befinder sig. MiniTAO er en del af University of Tokyos Atacama Observatory (TAO) projektet, som på et senere tidspunkt vil få følgeskab af et større 6.5-meter teleskop samme sted, som er optimeret for infrarød observation.\nNAOJ, ESO og de andre partnere, der er involveret i ALMA, valgte dette sted fordi det hører til blandt verdens tørreste og højest beliggende observatorier på jorden.\nALMA består af 66 højprecision-antenner spredt over afstande på op til 16 kilometer. Antennerne udnytter det fænomen, der kaldes interferometri til at kombinere signalerne fra de enkelte antenner, hvorved de kan bringes til at fungere som én stor antenne.\nSignalerne fra hver antenne skal kombineres i perfekt synkronicitet, dvs med en præcision på mindre end en milliontedel milliontedel sekund. Signalerne samles i ALMA korrelatoren (som befinder sig lige uden for billedet), ALMAs centrale computer, hvor signalvejen til hvert teleskop må kendes med en nøjagtighed bedre end diameteren på et menneskehår.\nI 2013 blev ALMA indviet ved en officiel ceremoni, der markerede færdiggørelsen af alle de overordnede systemer i arrayet og den formelle overgang fra et konstruktionsprojekt til et fuldt funktionelt observatorium. ALMA udforsker det ukendte kolde univers ved millimeter og submillimeter bølgelængder, et meget sparsomt kortlagt område af det elektromagnetiske spektrum.\nUdgivelsesdato: 18. maj 2015 10:00


Pinot Gris Tradition Alsace, Kuentz-bas – Pingvin & Co.\nPinot Gris Tradition Alsace, Kuentz-bas\nBlandt Alsace kendere har Pinot Gris altid været på toppen, og for mange bliver den betragtet som den største af alle vine i Alsace. Det er i hvert fald helt klart den mest alkoholrige Alsace vin men samtidig en vin, som kan være utroligt charmerende. Der er harmoni mellem styrke, fedme, krydderi og sødme på den ene side og sprødhed, friskhed og tørhed på den anden side. Det er ganske enestående hos de gode Pinot Gris vine. Kuentz-Bas er netop kendt for at producere fremragende Pinot Gris-vine.Pinot Gris er en kraftig men samtidig delikat hvidvin med en eksotisk, krydret bouquet og smag. Vinen har en perfekt balance mellem dens naturlig eksotisk og helstøbt karakter og dens finesse og sprødhed.Den er velegnet som apéritif og er som skabt til "foie gras" eller til blåskimmelost men vil også sagtens kunne bruges til øst inspirerede fiske- eller fjerkræretter. Serveringstemperatur: ca. 8-10 grader.\nAlsace er et af de franske vinområder, som gennem mange år har været genstand for stor opmærksomhed - og absolut ikke uden grund. Området er noget af det smukkeste og mest idylliske, man kan forestille sig. Vinmarkerne ligger for foden af bjergkæden Vogeserne (Les Vosges) og danner en fin baggrund for de mange hyggelige landsbyer, som findes langs 'Route du vin' - vinvejen i Alsace.Vogeserne yder læ og beskyttelse til vinmarkerne, og området har således både den laveste nedbørsmængde og de fleste solskinstimer i Frankrig. I området finder man mange vinkooperativer, nogle bedre end andre, men der er ingen tvivl om, at det er de mange små familieforetagender, der er både hjertet og sjælen i Alsace. Det er blandt disse ofte små producenter, man finder perlerne.\nMed mere end 200 års erfaring og 12 ha. vinmarker i et af de allerbedste dyrkningsområder i det sydlige Alsace er Kuentz- Bas en producent, der nyder høj anseelse i Alsace. Vingården ligger sydvest for Colmar, i landsbyen Husseren-les-Châteaux Alsaces højest beliggende vinproducerende landsby. Vinmarkerne ligger primært mellem Husseren-les-Châteaux og nabolandsbyen Eguisheim (bl.a. Grand Cru Eichberg og Pfersigberg), men også i Ingersheim (Grand Cru Florimont) og Ribeauvillé (Grand Cru Kirchberg og Geisberg) har Kuentz-Bas nogle af sine mest betydende vinmarker, som tilmed hører til blandt de absolut bedste i Alsace.\nSiden 2004, hvor familiefirmaet Jean-Baptiste Adam fra Ammerschwihr overtog driften af Kuentz-Bas, er man på ejendommen gået over til ren biodynamisk dyrkning, og siden den officielle godkendelse i 2007 bærer alle vine fra egne marker derfor navnet Trois Châteaux (efter de tre slotsruiner på toppen af bjerget bag landsbyen) foruden det økologiske segl, Agriculture Biologique (AB) samt det biodynamiske segl Demeter. Det var den daværende kældermester, Samuel Tottoli, som med stor succes forestod overgangen til den biodynamiske dyrkning, og hvor han igennem sine 13 år hos Kuentz-Bas sikrede en fortsat stabil og høj kvalitet. Midt i 2017 gav han således ansvaret videre til sin ven Olivier Raffin, som tidligere bl.a. har været vinmager for Caves de Kientzheim. Også han brænder for den økologiske og biodynamiske tankegang.


Hans Philip Tietje | TV SYD\nFødt 10. januar 1951 i Aabenraa Gift 3 børn\nHans Philip Tietje var regionsrådskandidat i Region Syddanmark for Venstre ved regionsrådsvalget 2017. Han var også kandidat for Venstre ved Aabenraa kommunalvalget 2017. Han blev ikke valgt ind i nogle af delene.\nHans Philip Tietje er tidl. borgmester (V) i Lundtoft Kommune. Han var byrådsmedlem i Aabenraa Kommune og regionrådsmedlem i Region Syddanmark.\nHans politiske karriere startede, da han i 1997 blev byrådsmedlem i Lundtoft Kommune, hvor han fra 2001-2005 havde borgmesterposten. Efterfølgende var han byrådsmedlem i Aabenraa Kommune. Til kommunalvalget i 2013 blev han ikke genvalgt, dog blev han byrådsmedlem igen i 2016, da han som suppleant overtog afdøde Tim Wulffs plads i byrådet. Udover at være byrådsmedlem er Hans Philip Tietje regionsrådsmedlem i Region Syddanmark, hvor han er formand for udvalget for dansk-tysk samarbejde samt medlem af Psykiatri-og socialudvalget.\nPrivat er han gift med Elsebeth, og sammen har parret tre børn, hvoraf to også er byrådsmedlem i Aabenraa Kommune.\nKV 2017 Personlige stemmer 82 Venstre in total 10831\nKV 2013 Personlige stemmer 204 Venstre in total 12305\nJeg ønsker at vi tager os godt af borgerne i alle aldre – i hele kommunen.\nVore ældre skal sikres den nødvendige hjælp og omsorg. Der skal være råd og plads til at vi kan give den ældre generation en værdig alderdom, hvor man selv vælger hvor man vil bo og leve.\nRV 2017 Personlige stemmer 1668 Venstre in total 214646\nBorgmester Lundtoft Kommune, Venstre\nByrådsmedlem Lundtoft Kommune, Venstre\nDriftsleder - Landbrug\nSelvstændig landmand Bjerndrup Mølle\nHans Philip Tietjes medieprofil på paqle.dk


Det spurgte vi Google om i 2019 - Newsbreak.dk\nDet spurgte vi Google om i 2019\n11. december 2019 09:16 | Af: Jon Tolstrup Jensen, jj@newsbreak.dk\nGoogle er danskernes foretrukne søgemaskine, men hvad spurgte vi egentlig om i 2019?\nHvad har danskerne googlet i 2019? KLIK VIDERE OG FÅ SVARET. Foto: Scanpix\n10: Hvem kan man stemme på til EU-valget? Foto: Scanpix\n9: Hvem røg ud af Vild med Dans? Foto: Scanpix\n8: Hvor mange dage er der til jul? Foto: Scanpix\n7: Hvad er pinse? Foto: Scanpix\n6: Hvem kommer i Folketinget? Foto: Scanpix\n5: Hvem passer vores børn? Foto: Scanpix\n4: Hvad døde Master Fatman af? Foto: Scanpix\n3: Hvad skal jeg stemme EU? Foto: Scanpix\n2: Hvorfor blev cornflakes opfundet? Foto: Scanpix\n1: Hvem skal jeg stemme på? Foto: Scanpix\nDu kender det sikkert, at du sidder på Google og skal finde svaret på et af livets helt store spørgsmål – eller i hvert fald det, der har optaget din hjernes kapacitet i minutterne op til.\nMen hvor mange skoleelever nok kan nikke genkendende til, at matematikreglerne lige skal tjekkes eller den tyske kasus skal genopfriskes, så er det for andre et spørgsmål om, hvilken kage der er den bedste – eller hvordan man nu engang måtte binde en dobbeltknude på sine vinterstøvler.\nVi er jo alle forskellige og vi har en masse forskellige interesser, når det kommer til vores daglige liv, men en ting er sikkert og vist, hvis vi undrer os over noget – så er Google ofte et af de steder, hvor vi søger svaret.\nI år har Google frigivet en liste over de ti ting, som danskerne har søgt allermest på i løbet af året 2019 – og der er en række overraskelser, som helt sikkert ikke lige var det, som man ville tænke på.\nMen kigger man nærmere på, hvad der trendede på Google, så kan man også godt se, at det har været et år præget af politiske valg i både ind og udland.\nI galleriet øverst kan du se de 10 ting, som danskerne googlede mest i det snart hedengangne 2019.\nSådan bliver du en sand mester på Google


Supermikroskop afslører tidlige tegn på Parkinson | Ingeniøren\nSupermikroskop afslører tidlige tegn på Parkinson\nEngelske forskere har udviklet et fire fodboldbaner stort supermikroskop, der kan afsløre parkinson ved hjælp af røntgenstråler.\nAf Marie Brogaard 23. feb 2009 kl. 09:10 4\nOphobninger af metalioner i hjernen er et af kendetegnene ved parkinson. Ved hjælp af et meget stærkt mikroskop, kaldet en synkrotron, er engelske forskere fra Keele University nu i stand til at spore de celler, som har et øget metalindhold.\nDe håber, at det vil gøre det muligt at opdage parkinson tidligere og dermed forbedre mulighederne for succesfuld behandling.\nMikroskopet er på størrelse med fire fodboldbaner. Det er en partikelaccelerator, som opererer lige under lysets hastighed. Lysstrålen kan fokuseres på et område, som er mindre end en celles diameter.\n»Vores studier involverer en teknik kaldet mikrofokus spektroskopi, hvor stærke nøje fokuserede røntgenstråler trænger gennem vores vævsprøver,« skriver Dr Joanna Collingwood fra Keele University på universitetets hjemmeside.\nPå den måde er forskerne i stand til at kortlægge metalniveauet i hjernen. Lysstrålen er desuden så præcis, at forskerne også er i stand til at se, hvilken form metalionerne er lagret i.\nOmkring fire millioner mennesker verden over lider af parkinson.\nDe meste almindeligt kendte symptomer på sygdommen er rystelser i kroppen og muskelstivhed. Symptomerne skyldes en nedsat produktion af signalstoffet dopamin i hjernen.\nDopamin er en neurotransmitter, som koordinerer muskelsammentrækninger. Stoffet gør blandt andet, at de muskler, der skal til for at strække armen ikke trækker sig sammen, samtidig med de muskler, som skal bøje armen.\nÅrsagen til parkinson er endnu ikke kendt, men man ved, at de nerveceller, som producerer dopamin af en eller anden grund holder op med det. Forskerne har endnu ikke kunnet afgøre, om cellerne dør, eller om de simpelthen bare holder op med at virke.\nDer er forskellige behandlingsmuligheder ved parkinson. En mulighed er at give et forstadie til dopamin, som så kan gå ind og agere signalstof.\nLæs på Keele Universitys hjemmeside\nEmner : KemiSygdomme\nAAU-forsker får millioner til kur mod Parkinsons sygdom 07. jul 2006\nForskere helbreder Parkinsons med klonede hudceller 25. mar 2008\nRobot med rottehjerne hjælper forskere til at forstå Alzheimers 14. aug 2008\nNy viden om nerverne kan genskabe organer og sanser 13. dec 2008\n#1 Rasmus Nielsen 23. februar 2009 - 09:42\nJeg blev noget forvirret over følgende: "Mikroskopet er på størrelse med fire fodboldbaner."\nEr der nogen, der kender omregningsfaktoren mellem fodboldbaner og kvadratmeter?\nHvordan kan et mikroskops størrelse overhovedet angives som et areal?\n#2 Kim Johannsen 23. februar 2009 - 09:56\nJeg tror, forfatteren har blandet et par ting sammen. Dr. Collingwood har brugt synkrotronstråling til at genere højenergi-røntgenstråler med meget stor fokusering til at undersøge vævsprøver med. Og der er derfor tale om spektroskopi og ikke mikroskopi. Det er selve synkrotronen, der fylder "4 fodboldbaner". Det fremgår ikke umiddelbart, hvilken synkrotron de har anvendt.\nDet specielle i hendes arbejde er, at de har kunnet måle metalindholdet i og omkring de enkelte celler, hvilket muligvis kan hjælpe med at diagnosticere Parkinsons syge. Det er tidligere vist, at folk med Parkinsons syge har op mod dobbelt så meget jern i visse hjerneceller som normalt.\n#3 Niels Dybdahl 23. februar 2009 - 09:59\nSå vidt jeg husker er en foldboldbane omtrent en tønde land, som igen er 14000 kvadratalen som igen er 0,55162 hektar (kvadrathektometer).\n#4 Kim Johannsen 23. februar 2009 - 10:10\nEfter danske regler skal en fodboldbane være mellem 90 og 120 meter lang og mellem 45 og 90 meter bred, dvs. arealet kan variere mellem 4050 og 10800 m2.\nFølger man de internationale regler, så skal banen være mellem 100 og 110 meter lang og mellem 64 og 75 meter bred, og så bliver arealet "kun" mellem 6400 og 8250 m2.\nSå hvad en fodboldbanes areal angår: Take your pick! :)