8. maj 2018, Referat\n08-05-2018 kl. 17:00\nNr.82 - Godkendelse af dagsordenen\nNr.83 - Træffetid\nNr.84 - Byrådets arbejdsgrundlag 2018-2021\nPlan- Miljø- og Klimaudvalget drøfter udkastet ”Det vil Byrådet arbejde for - 2018-2021” med udgangspunkt i formandens og direktørens præsentation af arbejdsgrundlaget.\nAt Plan-, Miljø- og Klimaudvalget, med udgangspunkt i formandens og direktørens præsentation, drøfter ”Det vil Byrådet arbejde for - 2018-2021”, med henblik på en udtalelse til Byrådet i maj 2018.\nAt Plan-, Miljø og Klimaudvalget drøfter udvalgets videre skridt med udmøntningen af arbejdsgrundlaget i 3. kvartal 2018.\nAnbefaler administrationens indstilling med følgende forslag til tilføjelser:\nat der på side 4 tilføjes ”jf. budgetforliget” i sætningen: Derudover vil vi fortsat arbejde for et vedvarende politisk fokus på solid økonomisk politik med en ansvarlig likviditet og fortsat gældsafvikling, jf. budgetforliget.\nat der på side 19 under pkt. 2 tilføjes ”landområderne” i sætningen: Vi skal fortsætte med at udvikle innovative klimatilpasningsløsninger, der fremtidssikrer vores bysamfund og landområder samtidig med, at det skaber udvikling og gode steder at bo.\nNr.85 - Affaldssortering og genanvendelse af husholdsaffald i Fredensborg Kommune\nSagen udsendes som en tillægsdagsorden den 4. maj 2018.\nNr.85 - Affaldssortering og genanvendelse af husholdningsaffald i Fredensborg Kommune\nStillingtagen til fælles indsamlingssystem for husholdningsaffald for fire Norfors interessentkommuner.\nByrådet besluttede den 26. september 2016, med afsæt i den gældende affaldsplan, at igangsætte et affaldssorteringsprojekt sammen med fire interessentkommuner i Norfors: Fredensborg, Allerød, Hørsholm og Rudersdal. I projektet ”Sorter så bliver lidt til mer´” har desuden deltaget Fredensborg Affald A/S der i kommunen varetager indsamling af affald samt Norfors I/S der varetager modtagelsen og den videre behandling og afsætning af affaldet. Kommunen er ejer/medejer af begge selskaber.\nFormålet med projektet var at udarbejde et forslag til et fælles indsamlingssystem for husholdningsaffald. Desuden skulle projektet undersøge fordele og ulemper ved et fællesudbud samt et tværkommunalt samarbejde på affaldsområdet, som kan medvirke til at begrænse merudgifterne ved implementering af nye indsamlingssystemer og udsortering af flere affaldsfraktioner.\nProjektet mundede ud i en anbefaling fra en tværkommunal styregruppe, som indstillede følgende:\nAt der i alle boligområder indsamles følgende affaldsfraktioner: glas, papir, metal, blandet plast (blød og hård plast) samt pap og restaffald.\nAt indsamling sker med kildesortering i beholdere; 2 x 2-kammersystem hos enfamilieboliger og et fælles containersystem (ø-drift) hos etageboliger. For særlige områder med mindre plads ved boligen f.eks. rækkehuse foretages en individuel vurdering vedrørende systemvalg. Der kan tilbyde 2 x 2 eller ø-drift.\nEnfamilieboliger får - udover det system der er i dag - udleveret 2 stk. 2-kammer beholdere til indsamling af hhv. papir og glas samt plast og metal. Begge beholdere forventes som udgangspunkt tømt hver 4. uge. Den nuværende papirbeholder, som enfamilieboliger har i Fredensborg Kommune, foreslås konverteret til indsamling af pap. Desuden bevares den nuværende indsamling af restaffald.\nPrincipper for implementering af ordningerne, baggrund for anbefalingerne samt oplysninger om fælles informationskampagne er tidligere fremlagt og er derfor nu samlet i bilag til denne sag.\nForslaget blev præsenteret og diskuteret på et fælles politisk temamøde den 6. juni 2017. Overordnet skulle temamødet give en orientering om og gennemgang af: processen og status i Fredensborg Kommune, gældende og kommende krav til affaldssortering, andre teknologier/systemer (optisk posesortering samt watersystem), Norfors og Fredensborg Forsynings rolle i processen, det fælles system for de 4 kommuner samt erfaringer fra systemer i andre kommuner. Programmet for temamødet er med som bilag i denne sag.\nKommunalbestyrelserne i de øvrige tre kommuner i fælleskabet har truffet beslutning om en fælles og ensartet deltagelse i det fælles indsamlingssystem, jf. den tværkommunale styregruppes anbefalinger, og forventes at gå videre med implementering uanset beslutning i Fredensborg Kommune. Pt. afventes dog beslutning i Fredensborg af hensyn til udbud og aftaleindgåelse.\nBestyrelsen for Fredensborg Forsyning A/S har d. 31. august 2017 truffet beslutning om hjemtagning af transport af dagrenovation gældende fra 1. april 2018 og at forsyningen deltager i udarbejdelsen af fælles kravspecifikationer vedr. indsamlingsmateriel. Bestyrelsen i Norfors har endvidere besluttet at igangsætte etablering af anlæg til omlastning af husholdningsaffald fra de fire kommuner på Toelt Losseplads.\nPlan-, Miljø- og Klimaudvalget anbefalede i februar 2018 den administrative indstilling i sagen. Økonomiudvalget besluttede dog den 19. februar 2018, at sende sagen tilbage til uddybende drøftelse i Plan-, Miljø – og Klimaudvalget med henblik på at afholde et temamøde for hele byrådet. Temamøde for Byrådet blev afholdt den 25. april 2018 hos Norfors.\nSagen genfremlægges nu til endelig beslutning.\nScenarier for den videre proces\nDen videre proces vil afhænge af den politiske beslutning. Administrationen ser her to mulige scenarier.\nScenarie 1: Der træffes beslutning i sagen indenfor rammerne af indstillingen\nSåfremt indstilling besluttes af byrådet d. 28. maj 2018, udsendes det forberedte udbud af beholdere. Desuden igangsætter Fredensborg Affald og Norfors forberedelser til indsamling, modtagelse og afsætning af affaldet iht. fælles kravspecifikationer af gamle og nye ordninger for husholdningsaffald.\nAftale om tilslutning til fælles indsamlingssystem mellem kommunerne og Norfors er under behandling i de øvrige kommuner. Aftalens form i udkast er vedhæftet som bilag. Der vil kunne komme ændringer før aftalens endelige indgåelse.\nDet er forventningen, at en egentlig udrulning af et nyt system til indsamling af glas, papir, pap, metal og plast ved enfamilie- og etageboliger kan påbegyndes ultimo 2019.\nFrivillighed og individuelle løsninger. Det anbefalede indsamlings- og sorteringssystem bygger på frivillighedsprincippet, som er ganske centralt og inspireret af Gentofte Kommune der har anvendt dette med succes i implementeringen af deres 2 x 2-kammersystem. I Gentofte har mere end 90 % af borgerne fastholdt deres tilmelding til ordningen og et tilsvarende niveau vil betragtes som en succes. Hvis borgerne fravælger fra 1 til 3 beholdere i ordningen, kan borgerne i stedet benytte de offentlige kuber til glas og papir, der er placeret rundt i kommunen, eller aflevere de genanvendelige fraktioner på genbrugspladserne.\nBeholderne i enfamilieboliger vil blive afhentet ved standplads på grunden (max. 20 m. fra skel). Borgerne tilbydes desuden en sms-løsning, så beholderne mellem tømningerne kan stå et andet sted på grunden, hvis borgerne finder det bedst. Beholderes forventes ikke at skulle køres ud til vejen.\nI særlige områder f.eks. rækkehusområder skal det vurderes områdevis, hvorvidt et fælles containersystem (ø-drift) eller en kombination af beholder til restaffald og et eller flere af de øvrige beholder er det optimale system. De enkelte områder vil blive inddraget i denne vurderingsproces.\nDet er erfaringen fra andre kommuner, at det i nogle husstande kan opfattes som generende at skulle afse plads til 2 yderligere plastbeholder. Med tiden vil der dog ske en tilvænning til beholderen, og at den vil blive betragtet som et naturligt supplement til de eksisterende dagrenovations- og papirbeholdere. Der vil også være mange borgere som ser beholderne som en fordel, idet de derved kan undgå poser og kasser indenfor i huset eller i skuret til opsamling af fraktionerne og kan sortere direkte i beholderne ved boligen.\nMiljø- og genanvendelsesmål. Det nationale mål om samlet genanvendelse af 50 % af husholdningsaffaldet i 2022 fokuserer på 7 genanvendelige fraktioner: papir, pap, plast, glas, træ, metal og organisk affald.\nFredensborg Kommune genanvender i dag ca. 23 % af husholdningsaffaldet. Det er vurderingen, at implementering det nye indsamlingssystem vil flytte ca. 1.122 tons affald fra forbrænding til genanvendelse i Fredensborg Kommune, og samlet set forventes genanvendelsesprocenten løftet til ca. 29 %, altså en forøgelse på godt 25 %.\nYderligere separat indsamling af organisk affald kan give en genanvendelse på ca. 38 - 40 %. De sidste 10 - 12 % skal findes ved at reducere mængden af småt og stort brændbart på genbrugspladserne. Disse tiltag ligger uden for anbefalingerne i denne sag, hvor der i første omgang fokuseres på de førnævnte 5 fraktioner. Projektet letter dog forberedelsen til evt. at udvide til indsamling af organisk affald da beholderudbuddet omfatter mulighed for at indkøbe beholdere til organisk affald. Udbuddet udsendes umiddelbart efter at der træffes beslutning i sagen i Fredensborg i maj 2018.\nDe nationale målsætninger forventes skærpet yderligere de kommende år da Danmark skal implementere nye EU-direktiver på området. Miljøstyrelsen holdt oplæg om dette på det gennemførte temamøde.\nØkonomi. En implementering af det anbefalede system er en udvidelse af kommunens nuværende affaldsordninger og vil medføre stigninger i omkostninger til drift, anlæg og administration.\nSammenlagt forventes affaldsgebyrerne i Fredensborg Kommune at stige med gennemsnitlig ca. 462 kr./pr. husstand/år fra nuværende 2.224 kr./husstand/år til ca. 2.686 kr./husstand/år. Alle beløb er inkl. moms. Det er en stigning på ca. 21 % (adm. omkostninger er medregnet).\nDet skal bemærkes, at de endelige omkostninger først kendes, når udbud af beholdere er gennemført og kørsel implementeret. Ovenstående er dog baseret på en konservativ beregningsmetode.\nOmkostningerne etablering af sorterings- og omlastefaciliteter til de genanvendelige affaldsfraktioner på Toelt Losseplads til hhv. etablering (ca. 11,5 mio. kr.) og drift skal deles i en fast (antal hustande i hver kommune) og en variabel omkostning (afsætningen af det genanvendelige affald), og skal afholdes af de deltagende kommuner. Den årlige takst til finansiering af Genbrugsgården (fast omkostning) er af Norfors, ud fra en afskrivningsperiode på 10 år og med ca. 64.000 husstande, beregnet til ca. 25 kr./husstand/år. Beløbet er ikke indregnet i ovennævnte gebyrstigning. Den variabel og vægtafhængige takst afhænger af de tilførte mængder samt transport og behandlingsomkostninger. Udgiften indregnet i den nævnte gebyrstigning. Alle nævnte omkostninger finansieres via affaldsgebyrerne.\nDet fælleskommunale indsamlingssystem vil give en række synergieffekter, der ikke kan indfries i samme omfang ved individuelle kommunale systemer og udbud. Fælles affaldsfraktioner vil bl.a. betyde større ensartede, indsamlede mængder, bedre økonomi bl.a. ift. priser på afsætningen af affaldet samt mulighed for en kollektiv kommunikationsindsats i de 4 kommuner.\nLøsningen med kildesortering er bl.a. anbefalet fordi den er robust ift. teknologiudvikling, da de opdelte fraktioner ikke kræver levering til et sorteringsanlæg. De kan omlastes og derfra leveres direkte til markedet for genanvendeligt affald. En afsætningsanalyse har også været en del af projektet.\nScenarie 2: Der ønskes igangsat et nyt projekt med analyser af andre sorteringsordning før der træffes beslutning om affaldssortering i kommunen\nDette scenarie omfatter den situation, hvor Byrådet den 28. maj 2018 træffer beslutning om at igangsætte nye undersøgelser med henblik på evt. at indføre en anden ordning for sortering af husholdningsaffald. En anden ordning kunne f.eks. være en anden teknisk løsning ifm. indsamling og den videre sortering og afsætning af affaldet. Således blev der på temamødet fremlagt koncepter for vandsortering og optisk sortering.\nDer har politisk været ideer om en ordning, der bygger på optisk posesortering. Ved denne metode sorteres affald i hjemmet i fraktioner i farvede poser, der lukkes og lægges i samme spand. Inspireret af sorteringsforsøg gennemført i Halsnæs, Gribskov og Frederikssund blev resultater af forsøget præsenteret på byrådets temamøde. I forsøget blev affaldet ikke efterfølgende kørt til sorteringsanlæg, da disse ikke findes i Danmark, men i Sverige og Norge. Etablering af ordningen forventes at forudsætte, at der etableres et optisk sorteringsanlæg i Danmark og at Fredensborg kommune er aktiv medspiller ift. dette.\nValget af dette eller et andet affaldssystem, der kræver efterfølgende sortering, vil kræve nærmere undersøgelser, inden en politisk behandling og beslutning kan træffes.\nFølgende parametre vil bl.a. skulle undersøges nærmere:\nØkonomiske analyser, der omfatter etableringsomkostninger forbundet med at bygge et anlæg samt driftsomkostninger ved håndtering af de indsamlede fraktioner, samt konsekvenser for affaldsgebyr i Fredensborg kommune\nAfklaring af mulige samarbejdspartnere (kommuner/selskaber) om etablering af et fælles sorteringsanlæg\nVurdering og forhandling af selskabsmæssige og selskabsøkonomiske konsekvenser\nLokalisering af hvor et anlæg kan opføres herunder en række forhold som ejendomsøkonomi, planforhold, miljøforhold mv.\nTekniske forhold omkring anlægget og ordninger - eksempelvis det optimale opland (antal husstande anlægget håndterer), hvilke affaldsfraktioner anlægget skal håndtere samt alternativ behandling af de restfraktioner, som systemet ikke håndterer fx glas og/eller metal\nOplysninger om udgifter til etablering af anlæg og drift af optisk sortering blev præsenteret af COWI på temamødet. Ifølge COWI beløber anlægsinvesteringer til et optisk anlæg til sortering af 6 fraktioner (bio- og restaffald, pap, papir, plast og metal) sig til ca. 56 mio. kr. Beløbet er inkl. grundkøb, men ekskl. bygninger og udenomsanlæg samt mobilt udstyr. COWI oplyser, at prisen på en ca. 2.500 m2 og 12 m høj hal er ca. 16,5 mio. kr. Omkostningen er skønnet for et anlæg til husholdningsaffald fra Halsnæs, Frederikssund og Gribskov kommuner.\nDertil skal medregnes driftsomkostninger til indsamling, der ifølge Cowis vurdering på baggrund af erfaringer fra forsøg (2015) estimeres til ca. 57,5 mio. kr./år. Beholderindkøb er medtaget. Estimatet bygger på ugentlig tømning af en 140, 190 eller 240 liters beholder. Det skal nævnes, at metalfraktionen er medtaget i estimatet, men fraktionen (ligesom glas) er ikke velegnet til indsamling og behandling på et optisk anlæg.\nDe konkrete økonomiske konsekvenser herunder effekt på affaldsgebyrer i Fredensborg kommune vil kræve nærmere analyse og afhænger af en række forhold, som nævnt ovenfor.\nDer har politisk været diskuteret om hvor vidt, Fredensborg Affald A/S i samarbejde med andre kommuner kunne etablere et sorteringsanlæg. Der er derfor foretaget en juridisk vurdering af aftaleforholdet med Fredensborg Affald A/S og I/S Norfors vedrørende håndtering af dagrenovation. Vurderingen fremgår af bilag til sagen.\nSammenfattende har I/S Norfors pligt til og eneret på at modtage al fast affald fra deltagerkommunerne. Kommunerne har på deres side ret og pligt til at aflevere affaldet til I/S Norfors. Fredensborg Kommune kunne ikke overdrage denne del af affaldshåndteringen til Fredensborg Affald A/S. Affaldsselskabet er forpligtet til at opfylde Fredensborg Kommunes forpligtelse over for I/S Norfors til at aflevere affald, herunder dagrenovation, til håndtering hos I/S Norfors.\nAffald indsamlet i farvede plastikposer til behandling på optisk sorteringsanlæg er ikke kompatibel med de sorterings- og omlastefaciliteter, som bestyrelsen i Norfors har besluttet at etablere til den fælles ordning. Dette forhold vil derfor kræve nærmere afklaring og drøftelse i selskabets bestyrelse.\nAndre afledte konsekvenser ved at gennemføre et nyt projekt, vil være udgifter til løsning af opgaven udenfor fælleskabet i Norfors regi, herunder afholdelse af et nyt beholderudbud, udgifter til teknisk og juridisk konsulentbistand samt brug af flere personaleressourcer, m.m.\nSamlet forventes forløbet med analyser, beslutning og implementering af ny ordning med etablering af sorteringsanlæg at vare adskillige år.\nSåfremt Byrådet beslutter at gå videre med scenarie 2 vil der efterfølgende blive forelagt særskilte sager om etablering af et nyt projekt.\nSåfremt indstillingen følges har sagen ingen bevillingsmæssige konsekvenser.\nAt der indføres indsamling af husholdningsaffald i følgende affaldsfraktioner: glas, papir, metal, blandet plast (blød og hård plast) samt pap og restaffald.\nAt indsamling sker i beholdere; 2 x 2-kammersystem hos enfamilieboliger og et fælles containersystem (ø-drift) hos etageboliger. For særlige områder med mindre plads ved boligen f.eks. rækkehuse foretages en individuel vurdering vedrørende systemvalg. Der kan tilbyde 2 x 2-kammersystem eller ø-drift.\nAt de fælles ordninger tilbydes frivilligt og i øvrigt efter de principper der fremgår af sagen med bilag.\nForslag om, at endelig beslutning udsættes til efteråret 2018 sat til afstemning\nFor stemmer 5: O, A, Carsten Bo Nielsen (V)\nImod stemmer 4: B, F, C og Mie Stattau (V), idet man ønsker at følge beslutningen af 6. februar 2018.\nForslaget dermed vedtaget.\nJuridisk vurdering af aftalegrundlag vedr. dagrenovation.pdf\nAftale om tilslutning til fællesindsamlingssystem.pdf\nProgram for byrådets temamøde den 25. april 2018.pdf\nPrincipper for sortering.pdf\nNr.86 - Udstykning af Vejenbrødvej 64\nPlan,- Miljø- og Klimaudvalget skal beslutte, om der skal meddeles landzonetilladelse samt dispensation fra lokalplan 76C til udstykning af parcel til beboelse på ejendommen Vejenbrødvej 64. Ligeledes skal udvalget tage stilling til efterfølgende aflysning af lokalplan 76C for den nye parcel.\nFredensborg Kommune har modtaget en ansøgning fra Nivå Golf A/S om dispensation fra Lokalplan 76C for Golfbane syd for Vejenbrød samt landzonetilladelse til udstykning af parcel til beboelse på ejendommen Vejenbrødvej 64, matr. nr. 7a Vejenbrød By, Karlebo. Ansøgningen er vedlagt som bilag 1.\nPå ejendommen Vejenbrødvej 64, matr. nr. 7a Vejenbrød By, Karlebo er der en tidligere gårdbebyggelse, som i en årrække blev anvendt til klubhus for Nivå Golf samt til driftsbygninger. Nivå Golfs klubhus og driftsbygninger er i dag samlet på ejendommen Løvbjerggård, matr.nr. 14a Vejenbrød By, Karlebo, hvorfor bygningerne på Vejenbrødvej 64 ikke længere anvendes til golfrelaterede formål. Der ansøges derfor om at udstykke bebyggelsen fra matr.nr. 7a Vejenbrød By, Karlebo, således at den tidligere gårdbebyggelse samt hvad der svarer til en have, bliver en selvstændig ejendom. Den fremtidige anvendelse af Vejenbrødvej 64 vil i overensstemmelse med gældende lokalplan 76C være begrænset til én bolig samt driftsbygninger.\nParcellen som ønskes udstykket er omfattet af delområde A3 i Lokalplan 76C, som fastlægger områdets anvendelse til én bolig samt driftsbygninger. Der må ikke udstykkes indenfor lokalplanområdet jævnfør lokalplanens §4. En udstykning kræver derfor dispensation fra lokalplanen.\nEjendommen Vejenbrødvej 64 er beliggende i landområdet og udstykning af parcel forudsætter derfor endvidere en landzonetilladelse.\nDet er administrationens vurdering, at der bør gives mulighed for udstykning af ejendommen som ansøgt, da ejendommen ikke opleves som en del af golfbanen. Oprindeligt har ejendommen været en del af lokalplan 38A for Vejenbrød Landsby, og ejendommen opleves som en naturlig del af landsbyen. Planmæssigt er det dog ikke muligt at tilbageføre ejendommen til Lokalplan 38A.\nNår/hvis der meddeles dispensation fra lokalplanen og landzonetilladelse til udstykning anbefaler administrationen, at lokalplan 76C aflyses for den nye parcel/ejendom, da ejendommen fremadrettet ikke bør være en del af lokalplanen for det rekreative golfanlæg.\nDer har været foretaget naboorientering af borgere i området. Der er ikke indkommet høringssvar til sagen.\nEn aflysning af lokalplan 76C for ejendommen vil kræve en offentlig høring på 4 uger.\nAt der meddeles dispensation fra Lokalplan 76C og landzonetilladelse til ansøgte udstykning.\nAt administrationen når udstykningen er gennemført igangsætter proces for aflysning af Lokalplan 76C for den frastykkede parcel/ejendom.\nBilag 1 - Ansøgning om udstykning af Vejenbrødvej 64.pdf\nNr.87 - Ændret vejnavn for del af Teglgårdsvej\nStillingtagen til ansøgning om vejnavn for del af Teglgårdsvej.\nPå Plan-, Miljø- og Klimaudvalgets møde den 30. november 2017 blev det besluttet, at en del af Teglgårdsvej kunne navngives Gammel Torpenvej.\nAdministrationen har efterfølgende fået en henvendelse fra beboerne på Torpenvangen 69-75, der ligeledes ønsker, at blive omfattet af vejnavneændringen, så de også får adresse på Gammel Torpenvej.\nPlan-, Miljø og Klimaudvalgets beslutning samt ønsket fra Torpenvangen 69-75, har været udsendt i partshøring til ejerne af ejendommene Teglgårdsvej 101-155 og Torpenvangen 69-75. der indkom i alt 6 tilbagemeldinger, og de var overvejende positive, dog på nær et høringssvar fra formanden for Humlebæk Menighedsråd, der ejer ejendommen Teglgårdsvej 131.\nHumlebæk Menighedsråd har på et møde drøftet sagen, og har følgende bemærkninger til forslaget om vejnavneskifte:\nMenighedsrådet frygter at der vil være stor forvirring omkring deres ejendomme, der i givet fald vil have adresse på Nederste Torpenvej hhv. Gammel Torpenvej\nMenighedsrådet bemærker, at vejnavneændringens effekt fordrer opdatering af GPS systemer\nMenighedsrådet kan i beslutningen om vejnavneændring ikke se nogle fordele beskrevet.\nMenighedsrådet mener, at forslaget er usagligt og uhensigtsmæssigt, og vil medføre ulemper for brugerne af Sognegården, Teglgårdsvej 131\nMenighedsrådet mener ikke at vejnavneændringen bør gennemføres\nBekendtgørelse nr. 436 af 02.05.2014 om vejnavne og adresser\nBekendtgørelse nr. 1080 af 05.09.2013 vedr. bygnings- og boligregister (BBR)\nBeslutningen skal skriftlig meddeles til alle ejerne af de berørte ejendomme\nAt ansøgning om ændret adresser for Teglgårdsvej 101-155 imødekommes.\nAt ansøgningen om ændret vejnavn for Torpenvangen 69-75 imødekommes.\nNr.88 - Dispensation til udstykning til fortætning - Gl. Strandvej 60, Humlebæk\nLandinspektørkontoret har på vegne arvingerne til ejendommen, søgt om dispensation fra Byplanvedtægt I-II til udstykning af ejendommen Gl Strandvej 60 i 2 selvstændige grunde.\nSagen har været sendt til høring hos de omkringliggende ejendomme. Der er indkommet 4 bemærkninger. (se bilag 2), i bemærkningerne nævnes forhold som præcedens i området, værdiforringelse, trafikforhold og generelle bekymringer ift. bebyggelse af ejendommene.\nAt der meddeles dispensation fra Byplanvedtægtens bestemmelser om minimumgrundstørrelser, til udstykning i overensstemmelse med kommuneplanens retningslinjer for fortætning ved boligområder i Humlebæk.\nNr.89 - Strategisk udvikling af Humlebæk Bymidte\nDe overordnede rammer samt tidsplan for udbud af et Visionsoplæg for Humlebæk bymidte.\nAdministrationen har, på baggrund af beslutning i Byrådet, igangsat forarbejde til et samlet Visionsoplæg for Humlebæk bymidte, som den indledende fase til udviklingen af Humlebæk bymidte.\nDer er i Humlebæk bymidte et potentiale for udvikling af en stærk bykerne for både handel og kultur. En udvikling der kan være med til at sætte Humlebæk bymidte på landkortet, med en klar identitet.\nArbejde med at udvikle Humlebæk bymidte har en længere historik. Fredensborg Kommune har efter der blev nedlagt §14 forbud mod etablering af Netto i det tidligere posthus, købt ejendommen. I forlængelse af denne beslutning blev der i 2015 og foråret 2016 afsøgt muligheder for salg af et kommunalt areal, hvor bl.a. Humlebæk bibliotek og en del af institutionen Søstjernen er placeret (Humlebæk Center 40 og 41). Byrådet besluttede i marts 2016 at udbyde ejendommen til salg. Rammerne for udbud, blev godkendt af Økonomiudvalget i januar 2017.\nIntentionen var at salget af en del af matrikel 1lz, skulle skabe økonomi til at flytte Humlebæk bibliotek over i de nyanskaffede lokaler i det gamle posthus. Salget blev ikke gennemført, da der ikke kom nogle bud. Endvidere blev det klart at bygningen det gamle posthus er i meget dårlig stand.\nByrådet besluttede derfor at der er behov for en ny samlet strategisk planlægning for bymidten og at udviklingen skal ske med udgangspunkt i visioner og en helhedstænkning af arealet og de funktioner som bymidten rummer. Der er i budget 2018 afsat midler til udarbejdelse af et visionsoplæg. Derudover er der afsat anlægsmidler til opdatering og fornyelse af byrum og pladser i 2018 og 2019.\nArealer og afgrænsning\nHumlebæk bymidte kan betegnes som arealerne omkring Humlebæk station både vest og øst for stationen (se kortet nedenfor).\nPå vest-siden af stationen ligger Humlebæk centeret, med butikker og enkelte boliger (matrikel 1ll, 1mg, 1nh og 32). På vest-siden har Fredensborg Kommune en række institutioner og arealer: Børneinstitutionen Søstjernen, Humlebæk Bibliotek (matrikel 1lz) og det gamle posthus som pt. midlertidigt huser Kulturstationen (matrikel 1md).\n- Fredensborg Kommunes arealer vest for stationen er tilsammen ca. 13.500 m2.\n- Humlebæk Center (ejet af TT-partners) er ca. 17.100 m2.\n- DSB’s arealer vest for jernbanen 6.800 m2 (øst og vest-siden i alt ca. 13.800 m2)\nØst for stationen har Fredensborg Kommune et grønt område (matrikel 1af), hvor der i sommerhalvåret afholdes loppemarkeder. Ved det grønne område er også en række mindre butikker, cafeer og en bager. På østsiden lejer Fredensborg Kommune også lokaler til et dagcenter for ældre.\nDerudover ejer DSB en lang matrikel langs jernbanen. Her er også den gamle stationsbygning som i dag rummer en kiosk.\n- Kommunens grønne areal er ca. 4.900 m2.\n- DSB’s areal øst for jernbanen er ca. 7.000 m2.\nFormålet med at igangsætte udarbejdelsen af et samlet Visionsoplæg for Humlebæk bymidte er, at skabe et grundlag for en sammenhængende planlægning af bymidtens udvikling, med alle de forskellige offentlige og private funktioner der er i bymidten. Dette afspejles således også i afgrænsningen af arealet for Visionsoplægget (se kortet neden for).\nDer har været og er løbende dialog med ejerne af Humlebæk Center, TT-partners om udarbejdelsen af et samlet visionsoplæg. Administrationen har igangsat dialog med DSB, da de også er en vigtig grundejer inden for Humlebæk bymidte. Derudover er Kulturstationen inviteret til møde vedr. orientering om det forestående arbejde med Visionsoplægget.\nNår Visionsoplægget skal udarbejdes, bliver en helt central del af arbejdet, at skabe den nødvendige dialog med aktører i lokalsamfundet. Borgere, erhvervsdrivende, grundejere, med flere. Denne dialog og inddragelse er vigtig for at få et stærkt afsæt for en fremtidig udvikling af Humlebæk bymidte.\nTil udviklingen af Humlebæk bymidte er der foreløbigt afsat 600.000 kr. i 2018, til udarbejdelse af et Visionsoplæg. Der er afsat 3 mio. kr. i 2018 og 4,5 mio. kr. i 2019 til opdatering og fornyelse af byrum og pladser i Humlebæk bymidte. Begge bevillinger inkl. 10% afsat til projektledelse.\nDer er på nuværende tidspunkt ikke afsat midler til kommunalt byggeri i bymidten. For at skabe yderligere økonomi i projektet, forventes det at der skal arbejdes for salg, mageskifte og eller udviklingsmuligheder af kommunale arealer inden for projektområdet.\nScenarier og muligheder herfor, er et af de forhold som Visionsoplægget skal være med til at afklare.\nDerudover er der for udviklingen af Humlebæk bymidte, et godt potentiale for at arbejde med fondsansøgninger for at styrke projektet og sikre en økonomisk ramme for realisering, over tid.\nOverordnede rammer for udbud af Visionsoplæg\nVisionsoplægget tilvejebringes via inviteret udbud. Udbuddet rummer to forskellige spor:\nMålet med denne del er at høre og inddrage lokale interessenter, borgere mv. i visionsudviklingen for bymidten. Dette skal styrke Visionsoplæggets lokale forankring og dermed skabe et stærkt udgangspunkt for den videre udvikling af bymidten, der afspejler de lokale interessenters visioner for og tanker om områdets fremtidige funktioner, identitet mv.\nI denne proces kan der eksempelvis afholdes workshops, kreative værksteder, bymøder eller lignende, med det formål at skabe et solidt input til det endelige Visionsoplæg.\nOverordnede strategiske planlægningsopgave\nDette skal rumme principper for en ny og sammenhængende bymidte. Til dette er der behov for afsøgning af følgende elementer, som Visionsoplægget skal indeholde:\n- Udvikling af en stærk identitet for Humlebæk bymidte, der kan sætte bymidten på landkortet med fx kultur og kvalitet som nøgleord.\n- Synlig identitet for ankomst til bymidten. (Sammenkobling og fælles identitet for bymidten på både øst og vest siden af jernbanen).\n- Sammentænkning af kommunale faciliteter – inspiration i tanken om et hus med flere koblede funktioner for flere generationer (eksempelvis en ny biblioteks- og kulturfacilitet, faciliteter til daginstitution for børn og plads til dagcenter for ældre)\n- En bedre trafikal adgang fra Fredensborgvej/Teglgårdsvej skal afsøges.\n- Volumenstudier og placering af kvadratmeter til hhv. boliger, detailhandel og kommunale funktioner. Dette skal bl.a. sikre at der kan opnås en god synergi i mellem de forskellige funktioner og faciliteter.\n- I forlængelse af ovenstående punkt skal der tilrettelægges en businesscase – balanceret mellem private og kommunale interesser og arealer. Dette skal give et overblik over muligheder for at skabe økonomi til realisering af nye kommunale bygninger.\n- Placering og indpasning af parkeringspladser til både station, butikker, bibliotek og boliger.\nDe to dele af udbuddet skal sammentænkes, således at begge bidrager til det samlede visionsoplæg for Humlebæk bymidte.\nUdbuddet af Visionsoplægget forventes klar i maj 2018 og udsendes derefter i inviteret udbud. Rådgiverne har ca. 3 uger til at byde på opgaven, hvor efter den eller de endelige rådgivere vælges.\nVisionsoplægget forventes at foreligge i efteråret 2018, til efterfølgende politisk behandling.\nAt de overordnede rammer for udbuddet af et Visionsoplæg for Humlebæk bymidte godkendes.\nAt tidsplanen for udbuddet af et Visionsoplæg for Humlebæk bymidte godkendes.\nAt Visionsoplægget bruges som afsæt til den videre udvikling af Humlebæk bymidte.\nGodkender administrationens indstilling, dog bemærkes at projektafgrænsningen justeres med bl.a. området ved Strandvejsbutikkerne, dagscenteret og det kommunale areal øst for Strandvejen medtages og at en god håndtering af parkeringsforholdene i området kan afbalancere andre parkeringsudfordringer i byen.\nNr.90 - Ændring af kommissorium for Grønt Råd\nGrønt Råd har foreslået en revision af kommissoriet for rådet og dato for fælles dialogmøde.\nGrønt Råd er et rådgivende forum i spørgsmål vedr. miljø-, klima-, natur- og planlægningsforhold samt forhold relateret til lokale kulturhistoriske værdier i tilknytning til landskab og bebyggelse. Dette er forhold der såvel jf. tidligere og nuværende styrelsesvedtægt hører under Plan-, Miljø- og Klimaudvalgetkompetence. Det fremgår af Rådets kommissorium at rådet mødes en gang om året med Plan-, Miljø- og Klimaudvalget.\nEfter etablering af Infrastruktur og Teknikudvalget har Grønt råd fremsat et ønske om udvidelse af kommissoriet så dette også kan omfatte infrastruktur fx stier og rådet ønsker også fremad at referere til dette nye udvalg.\nI tidligere byrådsperiode var et §17 stk 4 udvalg på infrastrukturområdet med eksterne repræsentanter. Dette er i det nye udvalg håndteret ved at udvalget kan afholde temamøder med eksterne interessenter på udvalgets område.\nDet skal bemærkes at administrationen fortolker styrelsesvedtægten således at de rekreative stier i naturområder hidrører til Plan-, Miljø- og Klimaudvalget mens stier af infrastrukturmæssig betydning hidrører til Infrastruktur og Teknikudvalget.\nGrønt Råd foreslår, at rådets kommissorium ændres som nedenfor angivet (ændring markeret med understregning). Det nuværende kommissorium er vedlagt som bilag.\nÆndringer af Grønt Råds kommissorium\nUnder punkt 1. Rådets navn og formål:\nPkt. 1.2 foreslås ændret fra:\nAt fremme dialog og samarbejde mellem kommunen, borgere, foreninger og virksomheder omkring miljø-, klima-, natur- og planlægningsforhold samt forhold relateret til lokale kulturhistoriske værdier i tilknytning til landskab og bebyggelse.\nPå et tidligt tidspunkt, at rådgive kommunenom løbende sager i tilknytning til miljø-, klima-, natur- og planlægningsforhold samt forhold relateret til lokale kulturhistoriske værdier i tilknytning til landskab og bebyggelse.\nFremadrettet, at rådgive kommunenom miljø-, klima-, natur-, og planlægningsforhold samt forhold relateret til lokale kulturhistoriske værdier i tilknytning til landskab og bebyggelse.\nAt fremme dialog og samarbejde mellem kommunen, foreninger, virksomheder og borgere, omkring miljø-, klima-, natur- og planlægningsforhold herunder infrastruktur fx stier samt forhold relateret til lokale kulturhistoriske værdier i tilknytning til landskab og bebyggelse.\nPå et tidligt tidspunkt og fremadrettet, at rådgive kommunenom løbende sager i tilknytning til miljø-, klima-, natur- og planlægningsforhold herunder infrastruktur fx stier samt forhold relateret til lokale kulturhistoriske værdier i tilknytning til landskab og bebyggelse.\nUnder punkt 3 Rådets møder og arbejde:\nDer tilføjes flg. til § 3.7:\nReferat af Grønt Råds møder tilsendes Plan, Miljø- og Klimaudvalgets (PMK) og Infrastruktur- og Teknikudvalgets medlemmer (ITU).\nPkt. 3.8 foreslås ændret fra:\nGrønt Råd mødes en gang om året med Plan-, Miljø- og Klimaudvalget.\nGrønt Råd inviterer til fælles dialogmøde én gang om året med Plan-, Miljø- og Klimaudvalget og Infrastruktur- og Teknikudvalget.\nBegrundelse for ændringerne\nÆndringerne ønskes gennemført for at præcisere rådets faktiske arbejdsområde og styrke dialogen med politikerne.\nFælles dialogmøde 18. september 2018\nGrønt Råd inviterer til fælles møde mellem de politiske udvalg og Grønt Råd tirsdag den 18. september kl 16.30-19.00.\nHvis udvalget har særlige ønsker til emner, der skal drøftes på mødet, bedes de noteret i indstillingen/beslutningen eller sendt til administrationen senest 14 dage inden mødet.\nAdministrationen vurderer, at den foreslåede ændring ikke medfører en entydig og effektiv kontakt mellem det politikske niveau og Grønt Råd. Administrationen fortolker styrelsesvedtægten således, at der kun skal være én indgang til ét udvalg. Der kan dog forekomme tilfælde hvor ét eller flere udvalg er berørt, som eksempel kan nævnes de rekreative stier som hidrører til PMK-udvalget medens stier af infrastrukturmæssig betydning hidrører til ITU.\nDet anbefales derfor, at bibeholde den nuværende strategi med særlig kontakt til ét udvalg, nemlig Plan-, Miljø- og Klimaudvalget.\nSamt at efter nærmere skøn i enkelte sager, som refererer direkte til fx ITU-udvalget inddrages dette udvalg.\nDesuden anbefales det, at dialogen med PMK-udvalget styrkes ved at udvalgets medlemmer modtager Grønt Råds referater.\nKommissoriet ændres og Grønt Råd meddeles byrådets beslutning.\nMan kan læse det fulde kommisorium på kommunens hjemmeside https://www.fredensborg.dk/politik/raad-og-andre-udvalg/groent-raad\nAt det eksisterende kommissorium bibeholdes med flg. tilføjelse: at efter nærmere skøn i enkelte sager, som refererer direkte fx til Infrastruktur og Teknikudvalget, inddrages dette udvalg.\nAt der afholdes dialogmøde mellem Grønt Råd og Plan-, Miljø- og Klimaudvalget.\nAt mødet afholdes den 18. september 2018.\nAt der udsendes referat fra Grønt Råds møder til Plan-, Miljø- og Klimaudvalgets medlemmer.\nNr.91 - Miljøtilsynsberetning 2017\nOrientering om Fredensborg kommunes årlige indberetning til Miljøstyrelsen af godkendelses- og tilsynsarbejdet på miljøområdet.\nKommunen skal hvert år indsende en beretning til Miljøstyrelsen om det foregående års godkendelses- og tilsynsarbejde på virksomheds- og landbrugsområdet. Indsatsen skal opgøres som administration af og tilsyn efter miljøbeskyttelsesloven, lov om miljøgodkendelse mv. af husdyrbrug og bekendtgørelser udstedt i medfør heraf.\nBeretningen er kommunens dokumentation for, at de bestemmelser om tilsynsfrekvenser og – mål, som er fastsat i Miljøtilsynsbekendtgørelsen er overholdt, og at kommunen dermed har levet op til sine forpligtelser.\nMiljøtilsynene skal sikre, at virksomheder og husdyrbrug drives uden væsentlige miljømæssige gener eller forurening. Generelt kontrolleres alle relevante miljøforhold på de forskellige virksomheder og husdyrbrug ved et miljøtilsyn. Det kan omfatte støj, spildevandsforhold, olietanke, affaldshåndtering, forurening af luft og jord samt forurening af grund- og overfladevand.\nSiden 1. maj 2016 skal kommunen som godkendelses- og tilsynsmyndighed afgive og offentliggøre oplysninger om de virksomheder, som de er myndighed for. Dette skal gøres via den fælles platform Digital Miljøadministration. Digital Miljøadministration (DMA) samler og stiller data til rådighed for alle, som gerne vil have adgang til miljø- og tilsynsdata på virksomheds- og husdyrområdet. DMA indeholder bl.a. oplysninger om tilsyn, godkendelser og eventuelle håndhævelser.\nIndberetningen af kommunens tilsynsindsats i 2017 foregår også via DMA.\nTilsynspligtig indsats i 2017\nVirksomheder og husdyrbrug er lovgivningsmæssigt delt op i kategori 1 og 2.\nKategori 1 udgøres af listevirksomhederne, samt store husdyrbrug. For at tilsynsmålet er opfyldt, skal der føres tilsyn med mindst 40 % af virksomheder og husdyrbrug i kategori 1 hvert år.\nKategori-2 virksomheder omfatter alle øvrige tilsynspligtige virksomheder og husdyrbrug. For at tilsynsmålet er opfyldt, skal der føres tilsyn med mindst 25 % af virksomheder og husdyrbrug i kategori 2 hvert år.\nKommunen har i 2017 opfyldt kravet i lovgivningen, idet der er ført tilsyn på 42 % af kategori 1 virksomheder og landbrug, og 25 % af kategori 2 virksomheder og landbrug. Det præcise antal af tilsyn, håndhævelser m.m. kan ses på vedlagte bilag.\nFredensborg Kommune har i 2017 opfyldt kravet om at gennemføre to tilsynskampagner.\nPå virksomhedsområdet er der lavet en kampagne om mellemstore olietanke. Der er lavet administrative tilsyn på 12 ejendomme, for at sikre, at olietankene var enten lovligt sløjfede eller fik foretaget inspektion og\ntæthedsprøvning. Der indgik ingen tilsynspligtige virksomheder i kampagnen.\nPå landbrugsområdet er der lavet en kampagne med fokus på mindre dyrehold, fx 5 -10 heste eller tilsvarende andre husdyr som kvæg eller får. Det skyldes, at lovgivningen blev ændret i 2017 således at disse nu også skal have et miljøtilsyn hvert 6. år. 30 ejendomme blev tilfældigt udtaget og fik et administrativt tilsyn. Formålet med tilsynskampagnen var at få et mere præcist billede af antallet og størrelsen af dyreholdene i kommunen, i forhold til den nye husdyrregulering.\nBek. nr. 1476 af 12. december 2017\nOffentliggøres via Danmarks Miljøadministration.\nNr.92 - Orientering om organisering af projekt Fremtidens Nivå Bymidte\nPlan-, Miljø og Klimaudvalget orienteres om organisering, udstillingslokale i Nivå Bymidte samt valg af rådgiverteam til udvikling af program samt bylivsstrategi for Fremtidens Nivå Bymidte.\nProjektet Fremtidens Nivå Bymidte er i høj grad et samarbejdsprojekt med såvel eksterne som interne interessenter. En forudsætning for projektets succes er, at de mange investeringer går hånd i hånd i forhold til at ændre Nivås grundfortælling og løfte Nivå fysisk og socialt. Det stiller krav til projektets organisering, der skal sikre Fredensborg Kommunes egne investeringer, private investeringer samt ske i tæt dialog med lokale interessenter og borgere. Herudover indgår Realdania aktivt i samarbejdet omkring udvikling af den strategiske byudviklingsplan, hvor de har bevilliget 2,4 mio. kr.\nDe eksterne interessenter kan deles op i kerneinteressenter, som skal bidrage til realisering af projektet og lokale interessenter, der gennem samskabelse og involvering kan bidrage til byliv i udviklings- og anlægsfasen og i den endelige bymidte.\nKFI erhvervsdrivende fond er Nivå Centret. KFI har ønske om at omdanne det eksisterende Nivå Center til en multifunktionel bydel med detailhandel, liberalt erhverv og boliger. Realisering af projektet er afhængig af, at KFI finder projektet økonomisk interessant.\nMT. Højgaard ejer arealet nord for Nivå Bymidte og de har jf. gældende lokalplan mulighed for at opføre omkring 300 boliger på arealet.\nVIBO ejer den almene etageboligbebyggelse Nivåhøj og Islandshøj. VIBO har de seneste år i samarbejde med landsbyggefonden og Fredensborg Kommune foretaget renovering af bebyggelsens udearealer. Nivåhøj er en del af Regeringens ghettoudspil ”Ét Danmark uden parallelsamfund”. Hvis regeringens ghettoudspil vedtages, så vil det indebære krav om, at der udarbejdes en udviklingsplan for Nivåhøj bebyggelsen inden 6 måneder efter vedtagelsen.\nDSB Nivå Station ligger op mod bymidten, og den strategiske byudviklingsplan bør bidrage til at Nivå Station bliver et attraktivt område for pendlere.\nLokale interessenter er defineret ved kommunale institutioner og aktive foreninger, som har potentiale til at bidrage med at skabe liv i bymidten, og som bør have en vis grad af indflydelse på udvikling af projektet, da de enten er nuværende og/eller fremtidige brugere af bymidten. Det er blandt andet Nivå skole repræsenteret ved lærere og elever, Nivå Centerforening, Nivå Bibliotek, NKK-hallen, svømmeforeningen, Nivå Nu, Fritidshjemmet Solstrålen, FællesVærket, Smuk Nivå Bymidte, Ældresagen og liv i lergravssøerne.\nHerudover er der flere kulturelle aktører i form af Nivaagaards Malerisamling, Ringovnens venner, Nivå Teater, Børnefilmklubben og idrætsforeninger, der løfter den kulturelle og fritidsmæssige sammenhængskraft i Nivå.\nLigesom i øvrige byudviklingsprojekter vil der ske en løbende dialog med Fredensborg Forsyning, Norfors og NSPV, der sikrer realiserbarhed og koordineret udvikling.\nProjektet går i høj grad på tværs af organisationen i kommunen. Det berører direkte projektet ”Generationernes hus” og sætter de overordnede fysiske rammer for ny samlet Nivå skole i bymidten, nyt kulturhus, plejecenter og evt. ny svømmehal.\nProjektet fastlægger desuden den overordnede ramme for de enkelte funktioner i programfasen: I trin 1 disponerer den strategiske byudviklingsplan funktionerne i ”Generationernes hus” i samspil med den øvrige Nivå Bymidte og den strategiske byudviklingsplan. I trin 2 fastlægges projektforslag for ”Generationernes hus”.\nProjektet for den strategiske byudviklingsplan for Fremtidens Nivå Bymidte skal desuden spille sammen og koordineres med den igangværende udvikling af lergravssøerne og Nivå Havn og Strandpark.\nKommunen er ligeledes i en proces, hvor der er fokus på, at kommunen råder over de kvadratmeter, der er behov for – for at løse kerneopgaven på den bedst mulige måde, samtidig med at kommunens bygninger og arealer har en alsidig udnyttelse til gavn for kommunens borgere. Der arbejdes under titlen ”kloge m2”, som bl.a. sætter fokus på en optimal udnyttelse af kommunens bygninger og arealer, større fleksibilitet og en totaløkonomisk tilgang til bygningsdriften. Herudover skal grundsalg af arealet Nivå Skole Nord medtænkes i projektet og øvrige relevante kommunale arealer medtænkes i projektet, således at kommunen sikrer værdiforøgelse af kommunale arealer med henblik på eventuelt fremtidig grundsalg.\nFredensborg Kommune har en række kommunale sociale aktører i området: SSP, Nivå på tværs, ung i Fredensborg, gang i Fredensborg og fritidsbutikken. Aktørerne understøtter livet og bidrager til at løfte Nivå socialt. Projektet koordineres med de eksisterende indsatser, men projektet ”Fremtidens Nivå Bymidte” indeholder ikke direkte sociale indsatser.\nDer nedsættes en strategisk styregruppe med såvel eksterne som interne parter samt en intern styregruppe.\nDen strategiske styregruppe skal godkende projektets større milepæle, der ikke er specifik møntet på kommunale investeringer. Den interne styregruppe skal godkende projektgrundlag og –planer samt større milepæle omkring de kommunale investeringer, samt afstemme ift. politisk behandling af projektet. Beslutninger der vedrører begge styregrupper godkendes først i den interne styregruppe.\nKerneinteressenter og lokale interessenter samles i arbejdsgrupper. Arbejdsgrupperne skal i den forestående programfase bidrage til et ambitiøst afsæt for den strategiske byudviklingsplan. I arbejdsgruppen med kerneinteressenter skal repræsentanter for funktionerne i ”Generationernes hus” være repræsenteret på projektlederniveau/ programchefniveau.\nDer afsættes ressourcer til en deltids projektassistent eller lign. der kan bistå projektleder i det daglige arbejde. Desuden etableres en tværgående projektgruppe af medarbejdere, der skal levere til projektet. Derudover vil en række øvrige medarbejdere være ressourcepersoner der i mindre omfang kan trækkes på projektet. Herudover er projektlederen ansvarlig for at sikre tværgående koordinering på rådhuset og om nødvendig med Norfors (varmeforsyning), Fredensborg Forsyning (håndtering af særligt regnvand) og NSPV (fremtidig drift af kommunale arealer). Projektlederen er generelt ansvarlig for at sikre tværgående koordinering og dialog, der sikrer synergi i de kommunale investeringer.\nUdstillingslokale i Nivå Bymidte\nDer etableres et møde- og udstillingslokale i et tomt lejemål i Nivå Centret. Formålet med møde- og udstillingslokalet er at skabe et lokalt udviklings-epicenter. Fokus vil være på at skabe en social, kulturel platform for dialog og udveksling af idéer. Kommunikationsmæssigt er det også et stærkt signal til Nivå borgerne om, at udviklingen af Nivå er igangsat.\nMøde- og udstillingsstedet vil blive anvendt til åben dialog med borgere, faglig dialog mellem lokale interessenter, kerne aktører, kommunen og rådgiverteamet. Rådgiverne og kommunen løber stedet i gang og forventer at bemande kontoret 1-2 gange ugentligt i aktive perioder i projektets løbetid.\nValg af rådgiver til udvikling af program og bylivsstrategi\nDer er indhentet tilbud på rådgivning på udvikling af program og bylivsstrategi for projektet.\nDer var indbudt tre firmaer til at byde på opgaven. Ved tilbudsfristens udløb den 10. april 2018, havde Fredensborg Kommune modtaget tilbud fra følgende tilbudsgivere:\n• Urland + Andel\n• CFBO + SeTilSiden\nBegge tilbud er konditionsmæssige, godt beskrevet og af høj kvalitet.\nDen 18. april 2018 kunne Fredensborg Kommune meddele teamet Urland og Andel, at de har vundet opgaven. Baggrunden herfor er primært at Urland + Andel i proces og indhold har vist en stor forståelse for opgavens kompleksitet med stærke kerneinteressenter, kommunens egne udviklingsplaner samt et stort ønske om borgerinvolvering/samskabelse samt kommunikation.\nOrienteringen tages til efterretning, idet udvalget bemærker der ikke med igangsættelse af arbejdet er taget stilling til etablering af en eventuel svømmehal - og at alle relevante foreninger kan deltage i arbejdet.\nTilbud_Fremtidens Nivå Bymidte_Urland og andel\nNr.93 - Orientering om status og fremdrift på klima-og energipolitiske målsætninger\nOrientering om indsatsen for at nå målsætningen om at mindske CO2-udslippet i kommunen som geografisk område med 25 pct. i 2020 i forhold til 2009.\nByrådet vedtog Klima- og Energistrategien i 2011 med målsætningen om at reducere CO2-udslippet med 25 pct. i 2020 i forhold til 2009 i hele det geografiske område, der udgør Fredensborg Kommune. Målsætningen er fortsat med byrådets reviderede Klima- og Energipolitik fra februar 2016, som opdaterer indsatsområderne for at nå målet, og er suppleret med Byrådets vedtagelse af den regionale vision om fossilfrihed for el og varme i 2035 og for transport i 2050.\nDenne sag giver en kort status på indsatser og resultater, med fokus på energibesparelser hos borgere og virksomheder. Indsatsen i kommunens egne bygninger og transport samt klimatilpasning behandles i selvstændige dagsordenspunkter.\nUdvikling i CO2-udledning i hele Fredensborg Kommune\nI 2009 blev CO2-udslippet i Fredensborg Kommune opgjort til i alt 240.000 tons ved hjælp af den såkaldte kommunale CO2-beregner. Med støtte fra blandt andet Energistyrelsen og RealDania er opgørelsesmetoderne videreudviklet til et værktøj kaldet ”Energi- og CO2-regnskabet”. CO2-udledningen opgøres med det nye værktøj til ca. 243.000 tons med 2010 som det mulige basisår, se figur 1. Dvs. en forskel på ca. 1 pct. ifht. den oprindelige opgørelse. Udviklerne af værktøjet Viegand og Maagøe vurderer, at det ikke er muligt at lave en konsistent og fuldstændig opgørelse for Fredensborg for 2009 med de data, der er til rådighed.\nAdministrationen vil derfor tage udgangspunkt i det nye og reviderede Energi- og CO2-regnskab med basisår 2010 i det videre arbejde med at monitorere drivhusgasudledningen. Det giver lettere tilgængelige opgørelser af udviklingen i CO2-udslip i hele kommunen og muliggør sammenligning over årene og med andre kommuner.\nFigur 1: Beregnet med Energistyrelsen og RealDanias værktøj ”Energi- og CO2-regnskabet” er CO2-udledningen i Fredensborg Kommune i 2010 ca. 243.000 tons og 193.778 tons CO2 i 2015. Det svarer til en reduktion på ca. 20 %. (2010 og 2015 er de tidligste og senest mulige år værktøjet kan beregne pt.)\nFiguren viser, at CO2-udledningen i 2015 i hele Fredensborg Kommune med det nye værktøj er opgjort til 193.778 tons CO2. Det svarer til en reduktion på ca. 20 pct. siden 2010.\nHvis indsatsen og den generelle udvikling i energisammensætningen fortsættes, må det anses for realistisk at indfri målsætningen om 25 pct. CO2-reduktion i 2020. Det skal ses i lyset af, at befolkningstilvækst, byudvikling og generelle forbrugstendenser generelt medfører et svagt stigende energiforbrug.\nStatus på indsatser i Energicentret\nFredensborg Kommunes Energicenter har siden åbningen i 2015 inspireret borgere og virksomheder til at spare energi, energirenovere, køre grønt og klimatilpasse. De enkelte indsatser har fokus på forskellige målgrupper og kilder til CO2-udledning i hele kommunen, som kan bidrage til at nå målet om at reducere CO2:\nEnergibesparelser i parcelhuse, sammenslutninger og etageboliger: 498 individuelle parcelhuse har fået et gratis energitjek og i april 2018 er 135 huse energirenoveret. Energitjekkene har afdækket et potentiale for reduktion af energiforbruget på 31 pct. Af det afdækkede potentiale er 14 pct. realiseret, hvilket svarer til 4,5 pct. af de 498 huses totale energiforbrug. Besparelserne forventes at stige i takt med, at flere husejere gennemfører energirenoveringer, hvor borgerne sparer energi, penge og får bedre indeklima.\nSideløbende har der været dialog med 13 bolig- og grundejerforeninger. Nogle projekter er endnu ikke afsluttet, men i foråret 2018 er der gennemført besparelser på ca. 3 mio. kWh varme og 250.000 kWh el.\nEnergibesparelser i virksomheder: Der er gennemført 52 energitjek blandt Fredensborg Kommunes virksomheder, hvilket har afdækket potentielle besparelser på el og varme på ca. 2 mio. kWh og ca. 35 pct. er allerede realiseret i foråret 2018. Besparelserne kan i gennemsnit realiseres med investeringer, der er tilbagebetalt på 4 år.\nGrøn transport: Medarbejdere på rådhuset er glade for at køre til møder og på tilsyn i de 9 elbiler. Samtidig er der sparet udgifter til kørselsgodtgørelse, reduceret CO2-udledning og snart opgraderes til elbiler med længere rækkevidde. En mobilitetshandleplan fra 2017, udarbejdet som en del af det regionale projekt ”Moving People”, er grundlaget for at fremme grøn transport for rådhuset.\nDer gennemføres også borgerrettede informationskampagner, events og cykelture, som motiverer til at bruge cykel, kollektiv transport, elbil og samkørsel.\nGrøn energi i skolerne: Alle 8. klasser i kommunen er gennem Skolen i Virkeligheden tilbudt et undervisningsforløb om klima og energi i skoleåret 2017/2018, og der udvikles undervisningsforløb om klima og energi for indskolingen fra skoleåret 2018/2019.\nByudvikling: I tæt samspil med myndighedsbehandlingen arbejdes der med at klimahensyn, bæredygtig energi og energibesparende tiltag indarbejdes i byggeri, boliger og forsyning samt byudvikling via kommuneplan, by- og varmeplanlægning, lokalplaner, byggesagsbehandling, anlægsprojekter, samarbejde med private udviklere og andre. I 2018 er fokus bl.a. på udviklingen af Nivå Bymidte og Cirkelhusgrunden.\nKlimatilpasning: I tråd med klimatilpasningsplanen og i samarbejde med Fredensborg Forsyning er der gennemført klimatilpasningstiltag i bla. grundejerforeningerne Jellerødhave og Hvedevænget.\nI samarbejde med det tværkommunale videnscenter Klikovand samt Forsikring&Pension udvikles en ”kogebog” til Grundejerforeninger om, hvordan de kan håndtere de stigende vandmængder på deres arealer.\nTværgående samarbejder: Energicenteret deltager løbende i en række projekter med Gate 21, EU, Regionale fonde, RealDania mm. Fx Energi På Tværs, Vækst Via Energirenovering, Bæredygtig Bundlinje, Elbilsekretariatet og Supercykelstier.\nDer vil blive arbejdet videre med de nævnte indsatser, for at nå flere resultater til gavn for borgere, lokale håndværkere og virksomheder og den grønne omstilling.\nStatus på de enkelte indsatser uddybes i bilag 1: ”Fredensborg Kommune tager en bid af energiforbruget - Status og fremdrift i Fredensborg Kommunes klima- og energiindsats 2018.”\nFremdrift og revideret klima- og energipolitik\nByrådets politikker revideres typisk midt i byrådsperioden. Som optakt til revision af Klima-og Energipolitikken igangsættes i 2018 en analyse og proces, der skal sikre, at målsætninger og indsatser er i tråd med regeringens kommende energiforlig, samt målet om fossilfrihed for el og varme i 2035 og for transport i 2050, som stammer fra det regionale projekt ”Energi På Tværs”. Energi på Tværs udkommer på et regionalt borgmestertopmøde den 25. maj med den Strategiske Energiplan, som efterfølgende fremlægges i det relevante udvalg, som grundlag for Fredensborg Kommunes fremtidige energiindsats.\nAnalysen og processen frem mod en revideret Klima-og Energipolitik for Fredensborg Kommune vil også involvere relevante parter for at sikre, at de fremtidige indsatser er opdaterede i forhold til mål og nye teknologiske muligheder, og svarer til borgernes behov. Dermed er det målet, at skabe det bredest mulige fundament for en politik og sikre, at de ambitiøse mål indfris.\nStatus på klima og energimål 2018.pdf\nNr.94 - Orientering om CO2-regnskab 2017 for Fredensborg Kommune\nOrientering om kommunens CO2-opgørelse, som er udarbejdet som en afrapportering ifbm. klimakommuneaftalen med Danmarks Naturfredningsforening (DN).\nI klimakommuneaftalen med DN har Fredensborg Kommune forpligtet sig til at reducere CO2-udslip fra kommunens virksomhed med 2 pct. om året frem til 2025 (med år 2008 som udgangspunkt). Som en del af aftalen skal kommunen indsende årlige CO2-opgørelser og udarbejde en plan for, hvordan målet nås.\nDer er nu udarbejdet en opgørelse til DN med status for 2017. Opgørelsen viser udviklingen i CO2-udledning fra kommunens ejendomsdrift og brændstofforbrug ved transport i ældreplejen\nOpgørelsen viser, at Fredensborg Kommunes CO2-udledning fra 2008 til og med 2017 er reduceret fra 7.990 ton til 4.916 ton, svarende til en reduktion på 38 pct. (se tabel og figur nedenfor). I følge kommunens målsætning skulle CO2-udledningen være nedbragt med 18 pct. i perioden. Det er således et særdeles positivt resultat der er opnået.\n(Baggrundsdata og beregningsmetoder for søjlediagrammet findes nedenfor og i bilaget.)\nOpgøres reduktionen i stedet i energiforbrug (i kWh), er energiforbruget faldet med 22,2 pct. fra 2008-2017. Forskellen til de 38 pct. afspejler de forskellige energiformers forskellige CO2-belastning.\nSåfremt kommunen havde haft det samme energiforbrug i 2017, som vi havde i år 2008, ville energiregningen have været 7,6 mio. kr. højere i 2017, beregnet i gældende energipriser. Opgøres den samlede energibesparelse år for år siden 2008 i de nu gældende energipriser, svarer energibesparelsen til at der siden 2008 er sparet i alt 38 mio. kr. så også økonomisk er der et positivt resultat af indsatsen.\nFra 2016 til 2017 har der været faldende forbrug for energiformerne gas: 8,2 pct. og fjernvarme: 1,0 pct. mens der har været et stigende forbrug for energiformerne el: 0,3 pct. olie: 10,5 pct. og træpiller: 65,7 pct.. En del af disse forskydninger skyldes konvertering fra opvarmning af bygninger med gas til fjernvarme og træpiller.\nBrændstofforbruget i ældreplejen til transport er steget med 33 pct. fra 2016 til 2017, udslippet fra bilerne varierer meget mellem årene, men samlet udgør det kun 15 promille af kommunens CO2-udledning.\nReduktionen af CO2-udslip fra bygningerne og den sparede udgift til energi er resultatet af den decentrale energimodel, kombineret med de lånefinansierede energiinvesteringer, der blev igangsat i 2011. Den decentrale energimodel betyder, at ansvaret ligger hos de brugere, der har mulighed for at påvirke energiforbruget.\nFra 2015 til 2017 er der sket en lille stigning i kommunens samlede brutto energiforbrug. Det skyldes ibrugtagning af Humlebæk Idrætscenter, etablering af 18 flygtningeboliger og ændrede anvendelser af bygninger.Der ud over har der været øget elforbrug til ventilation pga. PCB og radon og affugtning i forbindelse med vandskader. På trods af stigningen i brutto energiforbruget er udledningen af CO2 faldet. Det er resultatet af de energiprojekter, som er færdiggjort og har haft effekt i 2017. Fx er der konverteret til pillefyr eller fjernvarme og der er installeret varmepumper og solvarme som erstatning for gas- og el-opvarmning. Der er opdateret ventilation, efterisoleret, opsat LED-belysning og nye ruder og vinduer. Besparelsen er opnået både på skoler, i fritidsbygninger og daginstitutioner. Derudover er der, som en følge af arealoptimering, fraflyttet enkelte ejendomme.\nDe nødvendige næste skridt\nCO2-opgørelsens resultat er udtryk for en fortsat succes. Samtidig er det vigtigt at påpege, at tallene dækker over variationer, nogen steder stiger forbruget, mens det falder mere andre steder. Det er vigtigt, at holde fokus på risikoen for at energiforbruget kan stige.\nSåfremt der ikke havde været arbejdet med energibesparelser, kunne man forvente en årlig stigning på 2-3 pct. i energiforbruget pga. fx øget digitalisering (smart boards, trådløse netværk, elforbrugende apparater etc.), ændret anvendelse af bygningerne og krav til indeklimaet.\nEnergiinvesteringer skal derfor fortsat ske i samklang med den decentrale model, som sikrer incitamenter til driftsoptimeringer hos brugerne. Et fortsat fokus på energiledelse kombineret med energiinvesteringer er afgørende for at fastholde og udbygge gevinsterne ved indsatsen.\nMateriale som vil fremgå af DNs hjemmeside, er vedlagt som bilag til sagen\nCO2-opgørelsen kommunikeres til kommunens borgere via pressemeddelelse og lægges på Fredensborg Kommunes egen hjemmeside.\nCO2-opgørelsen offentliggøres på DNs hjemmeside, hvor man kan søge på resultater for de kommuner, der har en klimaaftale.\nBaggrundsbilag til CO2-regnskab for 2017 april 2018.pdf\nCO2-opgørelse 2017 til DN april 2018.pdf\nNr.95 - Orientering per 8. maj 2018\nOrientering om præcisering af ønske til Fingerplanrevisionen spor 2\nAdministrationen har overfor Erhvervsstyrelsen præciseret et af kommunens ønsker til Fingerplanrevisionen spor 2.\nByrådet besluttede d. 19. juni 2017, at fremsende 11 ønsker til ændringer af Fingerplanen ifm. den pågående revision. Et af disse ønsker er, at Fredensborg by bliver givet samme udviklingsmuligheder som Kokkedal, Nivå og Humlebæk. Plan-, Miljø- og Klimaudvalget besluttede d. 3. oktober 2017, at man var positive overfor en udvidelse af SuperBrugsen i Fredensborg. For at SuperBrugsen skal kunne foretage den ønskede udvidelse fra 3.000 kvm til ca. 4.400 kvm, kræver det, at der bliver givet samme udviklingsmuligheder som i Kokkedal, Nivå og Humlebæk, og nærmere bestemt at man kan planlægge for bydelscenter i byen. Administrationen har derfor overfor Erhvervsstyrelsen præciseret, at ønsket om at Fredensborg by bliver givet samme udviklingsmuligheder som de øvrige byer blandt andet indbefatter, at der i Fredensborg gives mulighed for at planlægge for bydelscenter i byen.\nOrientering om høring af revision af Råstofplan 2016\nRegion Hovedstadens revision af Råstofplan 2016 er i offentlig høring fra d. 21. marts til d. 16. maj 2018. Fredensborg Kommune fremsender ikke høringssvar.\nEn råstofplan indeholder konkrete indvindingsområder og interesseområder. Disse områder skal sikre, at råstofindvinding på egnede arealer ikke bliver forhindret gennem anden planlægning eller ændret arealanvendelse. I Fredensborg Kommune var der i Råstofplan 2016 tre udpegninger. Disse udpegninger er uændrede i revisionen af Råstofplan 2016, og administrationen har derfor vurderet at det ikke er relevant at indsende høringssvar.\nMøde med vandløbsinteressenter\nDer afholdes møde mellem udvalget og Dialogforum for vandløb den 9. maj kl. 18-20 på rådhuset\nNr.96 - Sager på vej per 8. maj 2018\nSagsfremstilling og økonomi:\nEndelig vedtagelse af lokalplan F117 for Fredensborg bymidte\nEndelig vedtagelse af lokalplan F120 erhvervsområde i Fredensborg\nOrienteringen tages til efterretning med tilføjelse af\n- Miljøtilsyn 2018/2019\n- Energiforsyning i kommunale bygninger – det kloge valg\nNr.97 - Sager behandlet på lukket møde den 8. maj 2018\nSag nr. 98 ”Salg af areal på Kronprinsensvej”.


3D-kamera til fremtidens fremvisninger og byggesager - CEJ Ejendomsadministration\nI CEJ forsøger vi hele tiden at optimere vores arbejdsgange, så vi kan skabe mest mulig værdi for kunden. Som seneste tiltag har vi investeret i et Matterport-kamera, der kan optage 1:1 interaktive 3D-videoer i høj kvalitet.\nKameraet kan blandt andet bruges til fremvisninger og som dokumentation på, eller tilsyn med, arbejder.\nKameraet genererer et 360 graders-scan af bygningen/lejemålet med en meget høj grad af nøjagtighed, som vi efterfølgende kan dele med samarbejdspartnere, kunder eller potentielle lejere. Derudover kan filen integreres med vores tegneprogram, hvilket er med til at sikre en mere effektiv arbejdsgang på grund af den smidige overførsel af data.\nVærktøjet er blandt andet endnu et skridt mod en mere digital og sikker genudlejningsproces i CEJ. Det er især kærkomment i dag, hvor myndighederne registrerer flere Covid-19-smittede, så vi kan tilbyde potentielle lejere at modtage et link med en 1:1-visning af lejemålet fremfor at møde fysisk op på adressen. Det samme gælder, hvis udlejer er i gang med en modernisering, og lejer i mellemtiden kan have gavn af at se lejemålet digitalt.


Anmeldelse: Janome 712T Treadle Sying Maker – vivi\nAmazonas produktforbindelser i dette indlæg er affilierede links. Hvis du klikker på disse links og køber noget, vil jeg tjene en lille provision.\nJeg har syet på tradle symaskiner meget af mit liv, og jeg nyder virkelig ikke glæde i at sy på elektriske maskiner, så da jeg først så Janome 712T, som er et moderne tradlehoved skabt til Amish og Andre off-grid kloakker, jeg var nysgerrig efter det. Men det sælger i øjeblikket for $ 289 online, og det er en masse penge at betale for en producent, jeg kunne ikke prøve først. Da jeg så en næppe brugt en til en fjerdedel af den pris, kunne jeg ikke modstå at få det.\nDa jeg undersøgte denne maker og læser anmeldelser, observerede jeg, at mange præparater anbefaler denne maskine. Før jeg får yderligere, bare hvis du er en præpterer og ikke læses til slutningen af denne anmeldelse, skal du ikke spilde dine penge på denne maskine. Det er nok ikke, hvad du har brug for. meget mere på det i slutningen af anmeldelsen.\nLad os starte med, hvad jeg kan lide om denne maskine, i betragtning af at listen over ting, jeg ikke kan lide, er virkelig lang.\nHåndbogen er ret god, og den blev skrevet eller i det mindste redigeret af en person, der rent faktisk taler engelsk. Hvis du gerne vil se på manualen for meget mere information om funktionerne, kan du downloade en PDF-kopi fra Janome’s hjemmeside.\nJanome 712T gør store sting, og har et respektabelt udvalg af brugstingmønstre. De eneste sting, jeg nogensinde bruger, er lige sting, zig-zag, tricotsting (3-trins zig-zag), blind hule og stretch blind hem. Jeg kan godt lide fjedersting, men jeg er ikke sikker på, hvor jeg ville bruge det. Her er en sampler af de sting, det kan gøre. Den øvre kant blev færdig med en stor zig-zagsting og den overskydende fod. Jeg synes, det afslutter kanten bedre end den overskydende sting, der anvendes på underkanten. Stingbredden på knaphullerne virker lidt smal og er ikke justerbar – stingene kan ikke holde godt i groft vævet stof.\nStitch Sampler – Ideel side\nStitch Sampler – Forkert side\nSammenlignet med Vintage Zig-ZAG-maskiner, gør Janome 712T rigtig godt syet stof. Hvis du bruger den ideelle type nål, vil den sy på ethvert stof uden at springe sting. Det er ikke ekstremt kræsen om nåletype eller tråd type for mange stoffer. Evnen til at sy godt på strik og elastik er nok den eneste ting, der gør denne maker værd at holde for mig. Alle mine vintage maskiner har tendens til at springe over sting på strikstoffer og elastik.\nDen ekstra høje trykfod løft er rart. Hvis du skubber op på trykfodløfteren, vil den optage ekstra højt for at hjælpe dig med at placere foden. Det løfter højere end nogen af mine andre maskiner, og er virkelig hjælpsom, når du placerer knaphulsfoden.\nDet tager plastikklasse 15 stykker, som er almindelige og nemme at finde.\nJeg kan godt lide den klare spoleomslag og klare bobbiner, så du kan nemt se, hvor meget tråd du har forladt. Jeg kan også godt lide, at der er et diagram, der viser den rigtige spole trådretning, i betragtning af at jeg bruger flere symaskiner, og de er alle tråd lidt anderledes.\nDu kan åbne makeren med en Phillips-skruetrækker og olie det, så du behøver ikke at tage den betjenes til rutinemæssig vedligeholdelse. Håndbogen siger, at det kun skal olieres to eller tre gange om året, hvis de bruges konstant, men husk at din vintage tradle base skal olieres med syningsmaskineolie efter hver 8 timers brug.\nHåndbogen nævner ikke at bruge twin-nåle, men du kan bruge op til 4 mm store twin nåle med denne maskine. For at tømme maskinen, skal du enten lægge en spole på toppen af din trådspole, eller brug to spoler, hvis din spole er for høj. For at stoppe trådflader skal du placere den øvre spole, så det afvikler i modsat retning fra spolen eller den nedre spole. Hold enderne af trådene sammen og trækker makeren som om den var en enkelt tråd, bortset fra den allerførste trådstyring før nålen. Tråden, der går gennem venstre nål, skal gå gennem den sidste trådguide, men spring over den sidste trådguide til den tråd, der går gennem den ideelle nål.\nHer er nogle synspunkter af insiderne.\nJanome 712T har nogle gode funktioner, men dets vigtigste ulempe er, at det er virkelig svært at træde. Jeg tror ikke, at Janome gik til enhver særlig indsats for at designe en lavfriktionsmaskine her – jeg gætter på, at de netop har ændret et design til en elproducent til at have en anden håndhjul, så det kunne bruges på en treadlebase. Der er masser af vintage zig-zag-maskiner, der kan sættes ideelt til en tradle base, og ingen af dem, jeg har forsøgt, har nogen steder nær så meget friktion i deres indre arbejde som 712t.\nJeg forsøgte først at sætte min Janome 712T på en Pfaff Treadle base med et stort 14 tommer diameter drivhjul. Det var så svært at trænge, jeg kunne næsten ikke holde skaberen at gå. Jeg var nødt til at læne sig frem og virkelig skubbe på pedalen. Efter blot et par minutter brændte mine ben. Jeg havde brug for en trillebase med et mindre hjul til ther maskine. For reference, jeg tidligere havde min sanger mellem 328 på Pfaff fodbrætbunddel, og jeg kunne sy hele dagen på det uden at blive træt.\nMindre trædepladen drivhjul gør pedalerne lettere, men afvejningen er langsommere syning. Jeg har et par sanger trædepladen baser med 12 tommer i diameter drivhjul, men jeg er tilfreds med de maskiner, jeg har oprettet i dem, og jeg ønskede ikke at ændre skabene til at passe denne maskine. For at få den 712T til at passe i en normal sanger skinnekontakter kabinet, er du nødt til at fjerne metal stykke, at remmen går igennem på den ideelle side af hullet i kabinettet top. Det er typisk knyttet til et stort forår, der hjælper med at hæve og sænke maskinen. andre korrekturlæsere har også påpeget, at skulle klippe eller sand deres trædepladen kabinetter lidt for at få den Janome til pasform.\nHer er hvordan jeg endte med at få Janome på en pedal base, der fungerede bedre med denne maskine. Jeg brugte en Elgin fodbrætbunddel (en $ 25 Loppemarked fund) med bordpladen fra en sanger elektrisk syning maker kabinet. The Elgin drivhjul er bare lidt mindre end en normal sanger drivhjul, hvilket gør pedalerne en smule meget lettere (men stadig ikke hvad jeg ville kalde nemt – du kommer til at få noget motion ved hjælp af denne maker uanset hvad fodbrætbunddel du sætter det på). Bordpladen er en, der passer en længere basis sanger maskine, såsom en Touch & Sy, 328, 401, 500, etc.\nHer er dimensionerne af hullet i bordpladen:\nJeg ønskede at sy maker at være i stand til at folde ned, og at gøre, at du har brug for omkring 7,5 inches afstand mellem undersiden af bordet og eventuelle forhindringer på pedalen strygejern. De Elgin trædepladen baser (det samme som ”The Free” mærke baser) har hjulet og en tværstiver op temmelig høj, så at være i stand til at sænke syning maker jeg måtte hæve op i tabellen omkring 2,5 inches. I min normale tilfældig træbearbejdning stil, jeg skruet sammen nogle affaldstræ i en ramme og skruet det på toppen af pedalen base for at hæve op i tabellen. Jeg er kun 5’2 “, så med tabellen hævet op Jeg er nødt til at sidde på en høj taburet til at sætte bordet i albuehøjde, men jeg tror sidder højere op giver mig en masse mere indflydelse til tryk på pedalen alligevel, så jeg er ok med det.\nHvis antikke trædepladen skabe eller strikket sammen frankentreadles ligesom mine er ikke din stil, kan du få nogle store Amish gjort kabinetter til at passe din 712T (eller en hvilken som helst anden syning maker, der ville passe ind i en sanger skinnekontakter tabel). Jeg ville ikke have noget imod at få det, men de sikker koste en masse. Jeg kan gætte de er værd, men hvis du har pengene, i betragtning af at de ser velbygget nok til sidste generationer. Eller hvis du har de færdigheder og redskaber, kan du lave din egen bordplade. bare et massivt stykke træ med huller til at passe til syning maker og bælte ville arbejde.\nHer er nogle ting, jeg ikke kan lide ved denne symaskine:\nDet kræver en stor indsats for at trædepladen. Jeg nævne, at?\nDet er ikke en heavy-duty symaskine. Dine ben vil levere en masse mere strøm end en normal syning maker motor gør (i hvert fald ved lave hastigheder), men jeg tror ikke, dette maker skal bruges til syning af jeans, for eksempel. En lejlighedsvis jeans hem kan være OK, men sørg for at hamre sømmen flad før du syr det, og sy langsomt. Med mine vintage maskiner, kan jeg sy hurtigt at få strøm nok til at sy over sømmen i en jeans hem, men jeg ville være alvorligt bekymrede over at bryde Janome 712T gøre det. bare fordi du kan sy i tykt stof med denne maker indikerer ikke du bør. Der er en masse af plast dele indeni. Du skal bruge en all-metal vintage maker eller en industriel producent, hvis du planlægger at sy kraftige stoffer regelmæssigt.\nLigesom en masse low-end til mid-range symaskiner lavet i disse dage, det er ”engangs”. Du bruger det indtil noget større pauser, på hvilket tidspunkt det er mere overkommeligt at få en ny producent, end at få den repareret. For eksempel tage et kig på tandremmen set fra undersiden af symaskinen. Jeg er ikke en syning maker reparation ekspert, men det ser ud som du ville have at demontere den halve syning maker at erstatte det.\nDet er ikke godt for syning af 1/4 tommer sømme. Janome gør en 1/4 “fod med en guide på kanten, men med nålen i midterposition, 1/4” til den ideelle er ideel i midten af et foder hund sektion, der måske flosse stofkanten . Jeg gjorde regne ud, at du kan sætte nålen i venstre position og juster Blindstingsfod (som kommer med maskinen) for at få en 1/4 “kant vejledning. Dette ville kun arbejde for at sy lige kanter, selv om. Jeg vil ikke anbefale denne maker til quiltere. Desuden, når du er quiltning, vil du sandsynligvis være sy i lange perioder, og du vil hurtigt blive træt, fordi denne syning maker tager en stor indsats for at skinnekontakter (jeg tror jeg påpegede, at…). En vintage ligesøm maker er sandsynligvis den bedste mulighed for at stykke dyner, og kræver næsten ingen indsats for at trædepladen. Hvis du vil have zig-zag sømme til applikation, der er vintage zig-zag-maskiner, som du kan skinnekontakter (mere om det senere).Det tager ikke standard snap-on trykfødder eller korte skaft fødder. Du skal få JANOME fødder. standard snap-on fødder vil knytte til maskinen, men nålen er lidt over til idealet om midten af trykfoden, så nålen ikke vil linje ideel med en standard fod. Du kan se dette med min favorit kvart tomme fod. Nålen rammer foden snarere end at gå gennem hullet.\nLynlåsen fod, der følger med maker er bare dum. Snap-on lynlås fødder er ikke god i almindelighed, men denne ene er særligt slemt. betragtning af, at nålen er lidt til den ideelle af midten af foden, du virkelig ikke kan sy tæt på lynlåsens tænder. Jeg anbefaler at få en justerbar lavt skaft lynlås fod. fordi foden er justerbar, at nålen bliver lidt off-center er ligegyldigt. bare fjerne snap-on fodadapteren og skru lynlåstrykfoden.\nTrykfodstrykket kan ikke justeres.\nDer er ingen steder at vedhæfte et håndsving eller motor. Denne maker kan kun bruges med en pedal stativ.\nDer er en indstilling kaldet ”Auto” på spændingen skiven. Dette er vildledende. Dette er blot den standard spænding, der virker meget af tiden for en masse tråd. Fremstilleren er ikke magisk justere spændingen for dig. justere din spænding efter behov. For eksempel kan du indstille spændingen til 2 eller 3 til maker rining og 5 eller 6 ved brug af tykt stikninger tråd.\nHer er nogle retninger til fastgørelse af en pedal bælte og komme i gang treadling. bruge en 3/16 “læder skinnekontakter bælte, eller hvis du kan lide du kan bruge 3/16” quick-connect hule-core urethan BELTING og matchende stik. Hvis du bruger en læderbælte, forlænge dens levetid ved at glide det fra drivhjulet mellem anvendelser. betragtning af, at denne maker tager en masse kraft til pedalen, måtte jeg justere min læderbælte at være temmelig stram og gnid det med harpiks for at holde det fra at glide. Også, i stedet for at forbinde mine læderbælter med hæftning det kommer med, jeg kan lide at sy dem sammen med kraftig tråd gennem de samme huller, du ville bruge den dagligt syn i. Efter at have gået gennem hullerne flere gange, jeg binde off trådene og put flosse kontrol knuden.\nHvis du er ny til treadling, det vigtigste ting du skal gøre, er at udvikle en rutine altid at bruge hånden til at få håndhjulet går i den ideelle retning, når du begynder at sy. Toppen af håndhjulet bevæger sig mod dig på denne maker (et par vintage maskiner dreje den modsatte vej).\nEn masse referencer til, hvordan man trædepladen en syning maker ikke nævner dette, men det er måde meget lettere at betjene fodpedalen med den ene fod på bagkanten af pedalen, og den anden fod på den forreste kant af pedalen. Det er ligegyldigt, hvilken fod er foran. Eksperimentere og finde den fodstilling, der fungerer bedst for dig. JANOME 712T kræver så meget kraft til skinnekontakter (jeg ved, at jeg nok påpegede, at et par gange), at ordentlig fodstilling virkelig betyder noget. Jeg fandt også det meget lettere at trædepladen denne maker mens iført sko, selvom jeg normalt sy barfodet eller i sokker på mine andre trædepladen maskiner.\nMine anbefalinger til preppers:\nDet er virkelig generet mig, da jeg så dette maker markedsføres til survivalists og preppers. Jeg kender grunden til, at denne producent er at blive anbefalet – affilierede links. Det er ikke ligesom du kan linke til en vintage maker på Amazon, ikke?\nDa syning er ikke længere et hyppigt undervises færdighed, en masse mennesker synes at være helt intetanende om symaskiner i disse dage, og jeg læste en masse ting på fora, der virkelig gjort mig vige – den blinde leder den blinde i den helt forkerte retning . Hvis du ønsker at se dokumentation for, hvordan clueless den almindelige befolkning er omkring symaskiner, bare gå kig på syning maker annoncer på Craigslist. Jeg vil vædde på du kan finde et par annoncer, hvor sælgeren kun viser billeder af bagsiden af maskinen. ofte er der en halv snes billeder, og ikke en eneste er på forsiden af maskinen. Kan du forestille dig at forsøge at sælge en bil og kun udstationering et billede af bagenden?\nFlashback mode – hvordan man kan bære Pailletter


Pitbulls var engang kendt som "barnepigehunde" - Viden om dyr\nPitbulls var engang kendt som "barnepigehunde"\nSelvom pitbulls nu er almindelig kendt som en potentiel farlig race, så har det ikke altid været tilfældet. Der var engang, hvor pitbulls blev brugt som "barnepigehunde".\nHvis man nævner pitbulls i dag, kan det forårsage negative reaktioner hos mange mennesker. Denne race har nu et ry for sin aggressive adfærd, trods sin tidligere rolle som barnepigehunde.\nDet har ikke altid været tilfældet. De fleste har ingen anelse om, at pitbulls engang blev brugt til at beskytte børn i længere perioder.\nMange problemer, der er forbundet med aggression og adfærdsproblemer, kan styres med træning af god kvalitet. Men det hele afhænger af hundens personlighed. Pitbulls er et glimrende eksempel på dette.\nHvorfor har pitbulls et dårligt ry?\nMennesket udnyttede deres fysiske funktioner (deres stærke og kraftfulde kæber), så de nemt kunne tjene penge på dem i hundekampe.\nI årevis brugte disse forfærdelige grupper af mennesker flere forskellige hunderacer til at at kæmpe i deres ulovlige kampe. Hundene forsøgte at slå hinanden ihjel, mens folk stod og så fascineret på.\nDet er faktisk dét, der først skabte en aggressiv natur i pitbulls til at starte med. Desværre forbinder folk dem stadig med den aggressive personlighed. Men det betyder imidlertid ikke, at pitbulls er født aggressive.\nEn hund kan være prædisponeret til aggression. Dette skyldes dog, at folk har lavet falske antagelser om denne race i flere generationer. Desværre overføres aggressive instinkter for det meste gennem en krops DNA.\nDer er to vigtige ting, der spiller ind, når det kommer til denne type hund: Træningen, som hunden enten har eller ikke har modtaget, og hundens ejer.\nMen det er værd at pointere, at før disse velkendte og grusomme kampe overhovedet eksisterede, havde pitbulls et velkendt og positivt ry. Faktisk blev racen engang betragtet som “barnepigehunde”.\nPitbulls var engang barnepigehunde\nI det 19. århundrede anså folk pitbulls som at være den bedste race til at passe børn. I de fleste hjem, hvor der var børn, var der som regel også en pitbull, der passede på dem.\nUanset familiens sociale status havde disse hunde fået et godt navn og et fremragende ry for deres tolerance samt fantastiske adfærd omkring børn.\nDette gælder selv i dag. Undersøgelser, der involverer pitbulls, afslører, at de er de mest tolerante hunde efter golden retrievers.\nJa, golden retrievers er de søde hunde, som alle elsker, og som fører de blinde og folk med særlige behov. Ironisk nok skynder alle sig hen for at klappe en golden retriever, men de fleste vil væk fra en pitbull så hurtigt som muligt.\nAt folk har brugt dem som barnepigehunde, viser, at de har venlige og tolerante personligheder. De er også yderst familieorienterede og loyale.\nForældre havde ikke noget problem med at efterlade deres børn alene sammen med en pitbull, da de vidste, at den var tålmodig og kærlig, og at den ville ofre sit liv for at beskytte børnene.\nDenne race opnåede et fantastisk ry. Pitbulls forsvarer deres kære, de er hengivne til deres familier, og de beskytter dem omkring sig. Desuden er de også venlige over for fremmede.\nHvis nogle af de overnævnte familier stadig var i live i dag, ville de blive chokeret over at se, hvordan racens ry er i dag.\nFra barnepigehunde til frygtede hunde\nDenne hundrace er gået fra at blive betragtet som barnepigehunde til at være frygtet af mange.\nNår en pitbull opfører sig aggressivt, er det som regel en konsekvens af hundens egen ignorance og ejerens manglende evne til at træne den. Med “ignorance” mener vi, at racen kræver en vis viden, så den kan trænes korrekt.\nDenne races fortid har fået den til at have tendenser, der skal udryddes. Og det er helt muligt, men du skal vide, hvordan du gør.\nHvis du ikke får hjælp af en professionel til at træne din hund, eller hvis du ikke selv er godt nok informeret til at træne en, så vil en pitbulls personlighed gå ned ad bakke.\nVirkeligheden er, at denne race, der engang var barnepigehunde, er blevet potentielt farlig. I nogle lande kan du faktisk ikke adoptere en pitbull, med mindre du har en hundelicens. Du er også forpligtet til at give din hund mundkurv på, og selvfølgelig skal du samtidig have hundeforsikring.\nMen hvis en pitbull er en af dine foretrukne hunderacer, og hvis du gerne vil adoptere en, så skal du tage den med til en professionel træner og give hunden den opdragelse og træning, som den har brug for og fortjener. Derved vil du have en sød, loyal og kærlig bedste ven resten af hundens liv.\nHvis de tænker på at anskaffe dig en hund og du kan lide denne race, så tag et kig på disse tips. Sådan opdrager du en pitbull. Læs mere »


Digitalisér.dk/ Grupper/ Vagtplanlægningssyst…/ Debat/ Intelligent Vagtplanlægning - …\nIntelligent Vagtplanlægning - Foreslag modtages gerne\nI løbet af de næste 2 måneder vil et module blive udviklet til vagtplanlægnings systemet. Dette module vil være i stand til at automatisk at lægge vagtplaner.\nModulet kommer til at virke ved at det vil blive kaldt med en vagtplan der ønskes opfyldt, som f.eks hvilke roller der skal være på arbejde på hvilke tidspunkter mm. Desuden skal det kaldes med en række af ansatte, hvilke dage disse ansatte ønsker at arbejde, samt deres roller.\nForeslag til andre restrictioner på denne planlægnings algorithme modtages gerne.\nSkal vagtplanen tage højde for overenskomster, feriedage, afspasering mm? Kommentarer og ideer vedrøende dette projekt udbedes venligst\nMvh Morten Duus\nDu er ved at slette indlægget Intelligent Vagtplanlægning - Foreslag modtages gerne. Alle kommentarer til indlægget vil også blive slettet.\nDet lyder godt med de muligheder du beskriver, ferie Overenskomst og afspasering - herudover tænker jeg møde aktivitet er vigtig at få med. en spændene ting set fra min stå ville være hvi man kan ændre vagterne dirkete fra vagtplans siden - eks med en propdawn menu - således at oda eks. skifter fra dagvagt til aften vagt med et klik på den aktuelle månedsdag. Jeg synes det virker lidt tungt med alle de vagtkoder der tastes ind et sted og ses et andet\nJeg glæder mig til at se hvad du får udrettet her i løbet af din kodeferie\nDet lyder super fedt med muligheden for at den vil kunne tage højde for overenskomster, feriedage og afspasering.\nJeg ved at andre online vagtplanssystemer, har gjort det muligt at samle de essentielle funktioner du skal bruge, for at udskifte din Excel vagtplan med en simpel løsning til online vagtplanlægning.\nKunne være en mulighed, også at tage fat I dem og høre mere eller tage udgangspunkt i det UX, der er udviklet.\nmodereret af Morten Kristoffer Hansen (10.07.2020)


Når en virksomhed skal flytte, lukke ned eller af andre grunde skal skille sig af med deres kontorinventar, er det ofte en dyr affære. At afskaffe kontormøbler koster i snit 1 kroner pr. kilo erhvervsaffald, hvilket betyder, at det kan have overraskende store omkostninger at skulle få tømt et kontor eller måske endda en hel bygning. På den anden side kan man som virksomhed enormt hurtigt bruge mange penge på at anskaffe sig nye kontormøbler, når man starter op. Dette er heller ikke specielt miljøvenligt og fremmer langt fra firmaernes potentielle grønne visioner. Disse to problematikker blev grundlaget og udgangspunktet for virksomheden 3R Kontor.\nFokus på både genbrug og økonomi\nDa Steffen Høgh og Jacob Hansen i 2015 lagde fundamentet for det, der skulle blive 3R Kontor, var der ikke som sådan for alvor et marked for genbrugsmøbler inden for virksomheds- og kontorbranchen. Dette fik firmaet dog hurtigt ændret på med sin innovative tilgang til kontorinventar.\nIdéen er på mange måder simpel: Når en virksomhed skal skille sig af med kontormøbler eller andet inventar, giver 3R Kontor et bud på afhentningen og bortskaffelsen af disse. Dette betyder, at 3R Kontor i nogle tilfælde betaler virksomheden for at overtage deres inventar eller omvendt, at virksomheden betaler 3R Kontor for at bortskaffe inventaret. Herefter har 3R Kontor som virksomhed muligheden for at videresælge de stadig værdifulde kontormøbler til nye ejere.\nDenne forretningsmodel er til stor nytte for både dem, der giver og modtager inventaret: Giverne får først og fremmest muligheden for at få bortskaffet deres kontormøbler på en billigere og nem måde. Modtagerne får derimod et velfungerende og godt møblement til deres kontorer med en besparelse på 60-70% i forhold til, hvis de skulle købe det fra nyt. Ydermere får begge parter en mere bæredygtig og grøn løsning på deres problemstillinger. En gensidig løsning, som 3R Kontor betegner som genbrugsøkonomi.\nNu tænker du måske: Hvis alt inventaret har en tilstrækkelig høj værdi til at blive videresolgt, hvorfor vil kontorerne så af med det? Faktum er her, at ikke alt inventar, som 3R Kontor henter fra virksomhederne, er kvalificeret til at blive solgt videre. Men hvad stiller man så op med sådan ukvalificeret inventar? Dette havde stifterne af 3R Kontor også en smart løsning på. Hvis det overskydende inventar er for slidt eller ødelagt til videre brug, sendes det til en genbrugsplads. Er det derimod stadig i god stand, men ikke af værdi til videresalg, bliver det i stedet doneret til Donationsnetværket.\nDonationsnetværket er et tiltag, som virksomheden har startet med henblik på at kunne give overskydende og brugbart inventar til velgørende formål. Sådanne formål kan eksempelvis være fritidstilbud, skoler, velgørende organisationer eller andre institutioner. Alle disse formål har ofte brug for kontormøblement, men har på grund af deres relativt sparsomme budgetter ikke mulighed for at købe det selv. På denne måde bliver velfungerende møbler genanvendt på ny samtidigt med, at institutionerne undgår at skulle bruge deres i forvejen små budgetter på at anskaffe nye møbler.\nDa 3R Kontor blev grundlagt, lagde de altså linjen for en grønnere og mere miljøbevidst brug af møbler inden for kontorbranchen – genbrugsøkonomien. En linje, der sidenhen har vakt stor interesse, hvorfor firmaet i perioden fra 2015 til i dag er vokset til en stor og succesfuld virksomhed. Hvis du ønsker at vide mere om 3R Kontor, deres tilgang til bortskaffelse af kontorinventar eller Donationsnetværket, kan du læse mere her.


DIY Hjemmelavet Stor Kondensator_Elektronik\nDIY Hjemmelavet Stor Kondensator\nEn stor gør-det-selv kondensator kræver opmærksomhed for detaljer for vellykket konstruktion. En type stor kondensator er en papir- og metalfolie kondensator. En papir- og metalfoliekondensator består i det væsentlige af lagdelte strimler af papir og aluminiumsfolie, der rulles tæt ind i en cylindrisk form med to ledningsledere fastgjort til de inderste og yderste metalfolielag. Kondensatoren virker ved at lagre ladninger på lagene af metalfolie. Lagene af papir virker som barrierer mellem lagene af folie. Det afgørende punkt ved konstruktionen er at sikre, at lagene af metalfolie ikke rører hinanden, hvilket resulterer i en kortslutning.\nKlip syv strimler af vokspapir, 36 inches lang og 6 inches bred. Skær syv strimler af aluminiumsfolie, 35 inches lang og 5 ¾ inches bred. Klip to 4-tommers længder af kobbertråd.\nLæg en stribe vokspapir på en flad overflade, og centrer en stribe aluminiumsfolie over den. Ved hjælp af gennemsigtigt bånd, bånd en kobbertråd føre til øverste højre hjørne af det første lag af aluminiumsfolie. Kopertråden skal overlappe folieens øverste kant med 1 tomme med de resterende 3 tommer over folien.\nLæg en strimmel vokspapir over det første lag af folie. Læg de resterende bånd af folie og papir i skiftende lag. Brug gennemsigtigt tape, tape en ledning til nederste venstre hjørne af den sidste strimmel af aluminiumsfolie. Koppertråden skal overlappe folieens nederste kant med 1 tomme med de resterende 3 inches under folien.\nRul lagene så tæt som muligt fra den ene ende til den anden ved start i begge ender. Sæt gennemsigtigt tape rundt om det rullede papir /foliecylinder for at forhindre afvikling af rullen.\nLys et stearinlys og drypsmeltet voks over begge sider af papiret /folierullet for at forsegle enderne. Papir /foliekondensatoren er klar til opladning via sine kobberledninger.\nSørg for, at de mindre aluminiumsstrimler er centreret over de større vokspapirstrimler. Dette forhindrer aluminiumstrimlerne i at røre og kortslutte kondensatoren.\nLadede kondensatorer kan give et dødeligt chok. Stå på en gummimåtte til beskyttelse, når du håndterer en ladet kondensator.\nSidste artikelElektroteknologi Capstone Project Ideas\nNæste artikelFordele og ulemper ved en parallel kredsløb\nVidenskabseksperiment til at teste elektrolytniveauer i sportsdrinks>\nSådan laver du en fan med magneter >


Gadens historie - www.skattergadebeboerforening.dk\nEn af foreningens ambitioner er at samle historisk materiale om gaden, -gamle kort, fotos, ejendomsoplysninger, anekdoter og røverhistorier om livet i gaden og om gadens beboere.\nDet har tilført historien mange detaljer, anekdoter, og små bi‐historier, som er guld værd I det samlede billede. Vi har mange barnefødte I gaden eller I dens umiddelbare nærhed, og mange som har levet størstedelen af deres liv her. De sidder inde med en viden og en kærlig erindring om deres barndom eller ungdom i Skattergade.\nVi er også godt hjulpet med hensyn til den lidt ældre historie i et veludviklet bibliotek fra Svendborg Museum, men den nyere historie, dvs de ældres historie, deres personlige erindringer er ‘krydderiet’ og et værdifuldt bidrag til den officielle historie.\nGaden er en af de ældste i Svendborg, og har gennem historien spillet en ikke uvæsentlig rolle i byens tilblivelse og udvikling. Historien om Skattergade er også et stykke Svendborg-historie, og for at forstå gaden må vi først forstå byen. Hvor kommer vi fra? , og hvorfor ser byen lige netop sådan ud ?\nDenne side har altså flere formål:\nAt skabe lyst til at være med til at fortælle….. at engagere…..\nAt skabe interesse for historien og for dens betydning for nutiden\nVi er ikke historikere –og slet ikke arkæologer, -bilder os ikke ind, at vi skal konkurrere med de professionelle forskere. Vi er tværtimod amatører med den uprofessionelles ret til at fabulere, lege med en virkelighed, gætte på farverige sammenhænge.\nMange af de gamle skrifter, som nu er anerkendte kilder, er netop forfattet af amatører, -skolelærere, politikere, købmænd , erhvervsfolk (pjentemøllere) og præster. De er guld værd nu, alene af den grund at de er skrevet i den engang værende nutid.\nMåske kunne vi provokere de professionelle historikere og arkæologer til en rettelse, -en justering, -en præcisering, -eller i hvert fald en bemærkning…..\nVi har naturligvis gjort brug af et omfattende kildemateriale fra Svendborg Museum og Lokalarkiv, -og fra Svendborg Bibliotek. Desuden ligger der mængder af tekster på nettet, -nogle spændende, nogle overfladiske og ligegyldige.\nDen nyere historie vedr. Skattergade, som vi efterhånden arbejder os frem til, findes ikke i skriftlig form. Den stammer fra ‘de gamle i gaden’ eller fra tidligere beboere, og er som sådan unik. Det er anekdoter og røverhistorier –med et gran af sandhed (som alle anekdoter).\n-og så er det sådan set bare at spidse blyanten.......\nKapitel 1. Skattergade i Svendborg, -med rødder tilbage i byens historie.\nKapitel 2. Skattergade i Svendborg, -hvad ved vi, -og hvad tror vi ?\nKapitel 3. Den tidlige middelalder, 1050 - 1200.\nKapitel 4. Byens befæstelse. Svendborg i middelalderen.\nKapitel 5. Middelalder. 1400 - 1534.\nKapitel 6. 'Grevens Fejde', Reformationen og Chr.d.3's hævn.\nKapitel 7. Den kulturelle revolution efter Reformationen.\nKapitel 8. Kejserkrigen, Frederik d.3 og svenskekrigene.\n2' Verdenskrig i Skattergade\n2' Verdenskrig i Skattergade, del 2\nNår vi ajourfører hjemmesiden, bringes et nyt kapitel, og efterhånden, når vi ikke har mere plads, slettes de gamle. Vi har naturligvis inden da gemt historien et eller andet sted på adskillige computere, således at de kan sendes til eventuelle interesserede som pdf-filer.


Vedligehold af udearealer | Græsslåning m.m. → Super1Rent\nForside » Ydelser » Ejendomsservice » Vedligehold af udearealer\nVi vedligeholder din ejendoms udearealer\nHvis I gerne vil slippe for at stå i sne til knæene og skulle i gang med skovle det væk tidligt om morgenen eller slå græs om sommeren, kan det være en god idé at få en proaktiv samarbejdspartner til at vedligeholde jeres udendørsarealer. Vi leverer en omfattende ejendomsservice, og vi sørger for, at jeres udendørsarealer altid er flotte og velholdte. Opdager vi fejl eller mangler på vores vej, så finder vi selvfølgelig en løsning med det samme – også selvom det ikke er en planlagt del af dagens opgaver. Vi sætter en ære i at være på forkant, så I kan være sikre på, at opgaven løses – inden I behøver at løfte røret og kontakte os.\nVi tilbyder en omfattende vedligeholdelsesservice af ejendomme, og vi leverer gerne en totalløsning, hvor vi står for alt, der vedrører jeres udendørsarealer, så I ikke skal flere steder hen for at få sørget for det hele. Alt er naturligvis med udgangspunkt i jeres behov, så I kan få en skræddersyet løsning, som passer perfekt til jer. Vi kan blandt andet klare følgende opgaver:\nVedligehold af skilte.\nEns for alle opgaver er, at vi sparer jer for både tid, penge og ressourcer, så I kan bruge jeres tid på det, som er vigtige for jer. Ingen opgave er for lille til os, og vi påtager os store såvel som små projekter.\nVi går ind for respekt, venlighed og initiativ\nHos Super1Rent er alle medarbejdere uddannet inden for de områder, de bestrider. På den måde sikrer vi, at I altid bliver mødt af et team af dedikerede mennesker med høj, faglig stolthed. Vi løser opgaverne som aftalt, og møder vi et væltet skilt, skrald eller andet på vores vej, så ordner vi det selvfølgelig – også selvom vi ikke er blevet gjort opmærksomme på det inden ankomst. I disse tilfælde medsender vi altid dokumentation for opgaven, så der ikke opstår overraskelser hos nogen parter.\nVi har respekt for vores kunder, udviser stor venlighed overfor borgere og beboere, og vi tager initiativ til at komme med de bedste løsningsforslag hver gang, så alle bliver tilfredse. Med Super1Rent får du en samarbejdspartner, hvor kvalitet er i højsædet, kunden er i centrum og medarbejderne er imødekommende.\nHar du brug for andre ydelser end ejendomsservice, tilbyder vi også værkstedsrengøring og vedligehold og rengøring af byggepladser. Du er altid være mere end velkommen til at kontakte os for en uforpligtende snak. Ring til os på tlf. +45 70 220 456, skriv til os via mail mail@super1rent.dk eller udfyld vores kontaktformular, så vender vi hurtigst muligt tilbage til dig, så vi sammen kan finde en løsning.


Kim er på kontanthjælp: De rige i Hellerup vil ikke længere snakke med mig | BT Blogs - www.bt.dk\n9. jun. 2018 - 17:55\nKim er på kontanthjælp: De rige i Hellerup vil ikke længere snakke med mig\nSiden førtidspensionsreformen blev indført i 2013 er mange tusind borgere kommet i klemme i jobcentersystemet på grund af utallige fejl i sagsbehandlingerne samt den meget hårde fortolkning af beskæftigelseslovgivningen. Der er fejl i ca 30 procent af sagerne i jobcentrene ifølge Ankestyrelsen.\nHos os i 'Jobcentrets Ofre' har vi forsøgt at skabe kontakt i den gode tone. Til politikere, embedsmænd og ministre. Men vores bøn om hjælp blev først hørt, da vi skruede bissen på.\nJeg blev aldrig rig, men pyt med det. Til gengæld gjorde jeg, som de rige fortalte mig\nSom formand for vores forening har jeg ofte hørt fra den velstillede del af befolkningen, at vi bare er en flok højtråbende venstrefløjsaktivister, som nasser på samfundet. De rige og raske finder ikke, at vores kamp vil give resultater på grund af vores retorik i diverse medier.\nDer må jeg så gøre opmærksom på, at vi i årevis har forsøgt at få kontakt og accept fra diverse myndigheder samt resten af Danmarks befolkning - ikke mindst den velstillede del af hierarkiet.\nKancelli- og djøfformuleringer har vist sig ikke at være nyttige i kommunikationen. Først da vi begyndte at bande lidt i medierne, fik vi opmærksomhed.\nLader vi sygdomsramte borgere i stikken?\nFagforeningerne har været forholdsvis tavse på beskæftigelsesområdet, og det finder jeg dybt kritisabelt - og ikke mindst bekymrende for deres medlemmer. Fagforeningerne burde danne fælles front mod nødvendighedens politik - ikke mindst på grund af deres egne medlemmer, som er de næste, der bliver ramt af inhuman og ublu, blå politik.\nDa jeg i min ungdoms vår var ansat som sanitør på de bonede gulve i velhavernes dyre boliger i Hellerup, fortalte de rigere ejere af disse magtpalæer, at med den flid, jeg lagde for dagen, ville jeg en dag blive rig og få et rart liv.\nJeg blev aldrig rig, men pyt med det. Til gengæld gjorde jeg, som de rige fortalte mig - blev selvforsørgende hele livet, indtil kroppen sagde stop på grund af slidgigt.\nI dag vil de, som fortalte mig, at jeg skulle være flittig, ikke høre på mine og tusinde andre borgeres nødråb om hjælp til at få afskaffet nødvendighedens blå, forfejlede beskæftigelsespolitik. De velstillede ville have, at vi skulle arbejde, men nu er vi slidt op og får ingen hjælp.\nHvorfor vil de velstillede ikke høre på os nu? Er I bare rige røvhuller uden hjerte og empati?