Dansk kilowatttime når rekordlav CO2-udledning | Ingeniøren\nAf Kristoffer Jørgensen 9. apr 2018 kl. 16:37 84\nVind og biomasse fortrængte kul yderligere i 2017, og det har vasket den gennemsnitlige kilowatttime renere end nogensinde før.\nSidste år blev der således udledt lige under 200 gram CO2 per kWh, hvilket er en ny rekord, og næsten end en halvering i forhold til blot fire år tidligere.\nLæs også: Dansk elsystem kørte uden store kraftværker i sammenlagt 41 døgn\nTallene stammer fra årets miljødeklaration, som det danske netselskab Energinet.dk står bag, og dækker det endelige forbrug af el i Danmark. Den voksende andel af vedvarende energikilder i elnettets energimiks er blandt andet afgørende for, hvor meget der er at vinde på CO2-regnskabet, når for eksempel elbiler eller varmepumper erstatter ikke-eldrevne teknologier.\nKurven har bevæget sig mod renere strøm i længere tid, og det skyldes især, at vedvarende energikilder som vind og biomasse har erstattet kul i elproduktionen.\nAndelen af kul i elforbruget er nu kommet ned på 17 procent sammenlignet med 38 procent i 2005, hvor den gennemsnitlige kilowatttime udledte over 450 gram CO2.\nBiomasse presser CO2-udledningen ned\nSidste års gode tal skyldes ikke mindst elforbruget fra biomasse og -gas. Biobrændslernes andel er nemlig vokset fra 9 til 14 procent i forhold til det sidste rekordår i 2015, hvor forbruget af vind, vand og sol ellers samlet set var højere end i 2017.\nEfter at CO2-udledningen per kWh næsten blev halveret fra 2013 til 2015 vendte den positive udvikling for en kort stund i 2016, hvor de vedvarende energikilders andel i elforbruget samlet set faldt med 2,1 procentpoint.\nBrændselsfordelingen af elforbruget i 2017 Illustration: Energinet.dk\nDet skyldtes hovedsageligt, at blæsten svigtede vindmøllerne, hvis andel faldt med 4,3 procentpoint, så kraftværkerne i stedet måtte overtage og fyre med mere kul.\nKuls andel skrumper i det samlede energiforbrug\nDa 2017 bød på 'normal blæst', mens mængden af biogas i energiproduktionen ligeledes steg, voksede det samlede energiforbrug fra de vedvarende kilder – korrigeret for brændselsforbrug knyttet til udenrigshandel med elektricitet og klimaudsving – med 11 procent i forhold til 2016, fremgår det af Energistyrelsens foreløbige energistatistik for 2017.\nDermed nåede den vedvarende energi en andel i energiforbruget på 32,3 procent. Olieforbruget steg ligeledes med 2,9 procent, mens især kul og naturgas måtte vige pladsen, da forbruget af de to fossile brændsler faldt med henholdsvis 21 og 5,1 procent.\nUdviklingen har sat et positivt aftryk på landets samlede CO2-regnskab. Da det samlede korrigerede energiforbrug steg med beskedne 0,2 procent, faldt de samlede CO2-udledninger fra energiforbruget med 5,3 procent, mens landets samlede udledning af drivhusgasser faldt med 4 procent.\n#1 Svend Ferdinandsen 9. april 2018 - 20:18\nDet er med lidt blandede følelser, når det er biomasse der har bragt CO2/kWh ned. Netop biomasse udleder reelt mere CO2/kWh end andre brændsler. At det så måske over hundrede år regnes neutralt, kan da give anledning til at beregne en GWP (Global Warming Potential) for biomasse. Findes der nogle tal for det? Ikke fordi jeg er fan af disse GWP beregninger, men når de nu udføres kunne det være godt at sammenligne.\n#2 Jakob Storm Rasmussen 9. april 2018 - 20:28\nNetop biomasse udleder reelt mere CO2/kWh end andre brændsler. At det så måske over hundrede år regnes neutralt, kan da give anledning til at beregne en GWP (Global Warming Potential) for biomasse.\n@Svend Du er så godt nok uenig med samtlige førende forskere fra Københavns Universitet https://ing.dk/artikel/replik-vildfarelser... Og emnet har flere gange været debatteret i Ingeniøren, så vi bliver nok ikke enige ?\n#3 Svend Ferdinandsen 9. april 2018 - 21:10\nOg emnet har flere gange været debatteret i Ingeniøren, så vi bliver nok ikke enige ?\nJamen hvad er GWP for biomasse? Det kan næppe være 0 uanset forudsætningerne.\n#4 Anders Bagger 9. april 2018 - 21:38\nDer er så mange tarvelige news... tusind tak for en god og positiv indgangvinkel til data.. har ikke lært rapporterne til ende endnu... men tak for at dele hvad der er godt :-D\n#5 John Johansen 9. april 2018 - 21:38\nDet overrasker mig egentlig at affald ikke fylder mere!\n#6 Thomas Anderskov 9. april 2018 - 22:24\nSå er der sket lidt\nSiden IPCC lavede denne rapport https://www.ipcc.ch/pdf/special-reports/sr...\nHvor Danmark udlede 385 g CO2/ kWh\nDet er iøvrigt værd at bemærke at Frankrig ligger på 78 g CO2 /kWh og Sverige ligger på 41 g CO2 /kWh\n#7 Deleted User 10. april 2018 - 00:44\n#8 John Johansen 10. april 2018 - 01:23\nEt lille citat, f.eks.: "EU har vedtaget, at bioenergi er ’vedvarende energi’. Men bioenergi, som er energi, der produceres af biomasse, udleder modsat vindmøller og solceller masser af CO₂, når energien produceres. Biomasse udleder mere CO₂ pr. produceret kilowatt-time end kul, og næsten halvdelen af energisektorens CO₂–udledning kommer fra biomasse." Istedet for kun et link, ville have klædt dig, Torben.\n#9 Michael Mortensen 10. april 2018 - 07:29\nAt det så måske over hundrede år regnes neutralt, kan da give anledning til at beregne en GWP (Global Warming Potential) for biomasse.\nCo2 neutralitet på biomasse skal beregens pr plante, pr breddegrad og i højdeintervaller over havet.\nOm vi omdanner det til Co2 ved afbrænding eller om bakterier omdanner det til Co2 ved forrådnelse er vist et fedt i en GWP beregning.\n#10 Thomas Vesth 10. april 2018 - 08:24\nEr DK så grønne\nKlassisk diskussion, DK har meget højere tal end Frankrig og Sverige, hmm ingen kommentarer i artiklen.\nMen det mest interessante er vel om vi i DK er grønne, eller blot via ekstreme afgifter har skubbet den energi- og miljøtunge produktion af varer ud af landet, og hvor vi efterfølgende blot importerer varerne. Det står der intet om i artiklen.\nSå intet nyt!!!\n#11 Thomas Pedersen 10. april 2018 - 08:33\n4% Det overrasker mig egentlig at affald ikke fylder mere!\nDer kommer ikke meget strøm ud af en affaldskedel. På grund af brændslets lave brændværdi og varierende sammensætning, skal der bruges meget luft, hvilket giver et højere skorstenstab. På grund af korrosive gasser, anvendes meget lavere damptemperaturer og tryk end i centrale elværker.\nAffalds bidrag til FV er noget større, omend jeg ikke kender tallet.\nDerfor er affaldsforbrænding hovedsageligt en god idé, hvor man har fjernvarme. For ellers er energiudnyttelsen lav.\n#12 Søren Lund 10. april 2018 - 10:36\nDer kommer ikke meget strøm ud af en affaldskedel.\n4% af elforsyningen, er da ellers meget godt, efter som affald (ikke-bionedbrydeligt) kun udgjorde 2,5% af vores primære energiforbrug i 2017.\nUanset den lavere brændværdi, så er der næppe en bedre måde at komme af med affaldet på, og det er en ganske glimrende ressource til regulering.\n4% rækker langt i den sammenhæng.\n#13 Raymond van Wonterghem 10. april 2018 - 10:51\n"Det kan tage flere hundrede år, før nye træer og jordbunden har opsamlet lige så meget CO₂ fra atmosfæren, som der blev udledt ved afbrændingen." At man kan skrive sådant noget vås i en seriøs avis.\n#14 Casper Steinhauer 10. april 2018 - 10:54\n40% fra vind og kun 2% fra sol.\nDet er en fin illustration, men jeg kunne rigtig godt tænke mig endnu en illustration. Fordeling af prisen for strømmen: eks. (grundet støtte har vind måske kostet 46%, m.v.)\n#15 Karl Vogt-Nielsen 10. april 2018 - 10:56\nMyten om biomasse og CO2\nEn række indlæg tager det standpunkt, at biomasse er helt CO2-neutral. Den tilgang er dog på linje med klimafornægtere..... og fx stort set alle partier i Folketinget erkender i dag, at biomasse kun kan være et overgangsbrændsel netop fordi der er mange problemstillinger knyttet hertil - ikke mindst CO2. Som flere skriver produceres der mere CO2 til atmosfæren pr. produceret energienhed end ved brug af kul - og sammenlignes med N-gas er det dobbelt så meget. At foregøgle, at de enorme mængder biomasse vi brænder af ellers blot ville ligge på jorden og alligevel blive til CO2, vidner om totalt ukendskab til, hvor biomassen kommer fra - nemlig fra skovdrift fra næsten hele kloden - mest fra baltiske lande. Og med den aktuelle omstilling i kraftværkssektoren vil forbruget vokse massivt. CO2-udledningen fra biomasse er i hastig vækst og skal af Danmark indberettes til FN og EU. Det sker i noget af de mest hemmelige rapporter der findes og som er afsindig svære at finde på nettet. Men den seneste kan ses her: http://dce2.au.dk/pub/SR231.pdf På side 93 kan læses dette: "The CO2 emission from biomass combustion is reported as a memo item in the Climate Convention reporting. In 2015, the CO2 emission from biomass combustion was 15 031 Gg."\nAltså 15 mio. ton CO2 før de store omstillinger til biomasse er gået i gang - og som skal lægges oveni det formelle tal. Det betyder, at vi fra 1990 til 2015 ikke har reduceret med de officielle 34 % men kun 12 % hvis al CO2 fra biomasse skal regnes med.\nDet skal det nu nok ikke - men der er så lidt styr på, hvad der for en biomasse der bruges og i hvilket omfang der rent faktisk sker en genskovning - og hvor meget der ellers ville forrådne for nu også at tage denne lille del med - at det er totalt uklart, hvor meget danmarks forbrug af biomasse rent faktisk bidrager til klimaeffekten. Altså et kulstofkredsløbsregnskab.\nDen danske energibranche har forsøgt med en frivillig aftale om at skulle overholde en række bæredygtighedskrav til den biomasse de anvender, men selv om den nu er flere år gammel mangler vi stadig at se, i hvilket omfang den indfries.\nDet kunne være fint, hvis Ingeniøren ville kigge det danske biomasse-forbrug dybt i kortene... så der kan sættes lys på det bedrag der i dag foregår - ikke mindst her op til forhandlinger om en ny energiaftale.\n#16 Kurt Valery 10. april 2018 - 13:00\nJeg ville også lige klappe hesten. Læs debatkronik i Information d. 6. april “Lav definition på vedvarende energi om” af Jacob Sørensen\n#17 John Johansen 10. april 2018 - 13:26\nTak for svar/forklaringer, Thomas og Søren!\n#18 Thomas Vesth 10. april 2018 - 14:18\nRe: Så er der sket lidt\nJa Danmark udleder 5 gange så meget som nabolandet, og så har vi endda fiflet med vind, da eleksporten er stor ved meget vind.\nMen intet nyt.\n#19 Flemming Ulbjerg 10. april 2018 - 14:43\nog så har vi endda fiflet med vind, da eleksporten er stor ved meget vind.\nDet tror jeg Energinet bliver ked af at høre. Netop Miljødekalrationen er ihvertfald ment, som det bedste bud på sammensætning af el, leveret fysisk til forbrugere I Danmark.\nMen du ved måske bedre, siden du skriver således. ?\n#20 Karsten Henneberg 10. april 2018 - 15:42\nJakob - jeg synes et af de bedste links er: http://denstoredanske.dk/Naturen_i_Danmark...\nOg især: http://denstoredanske.dk/@api/deki/files/9... der viser at optimum produktion pr. HA skov for løvtræ ligger ved ca. 50 år. Med andre ord er deficiteten ved fældning, genvundet ved 70-80 år.\nFor nåletræ taler vi nok 20-25 år kortere tid ...\n#21 Søren Lund 10. april 2018 - 17:12\nDer er mange forskellige aspekter i det.\nHvis vi i første omgang nøjes med at fokusere på affalds- og resttræ fra skovbrug og træindustri, og lader disse forrådne på skovbunden eller på fyldpladser, så går der max 5 år før disse har udledt ligeså meget methan, som de ville havde udledt af CO2 ved forbrænding.\nMen da methans drivhuseffekt er adskillige gange højere end CO2, indenfor de første 5 år, så går der højest nogle måneder, før afbrændingen har haft en positiv klimaeffekt ift at lade affaldstræet forrådne.\nAlternativt kunne lade være med at skove træet, men uudnyttede og /eller ikke vedligeholdte skove sender selv forholdsvis store mængder træ til forrådnelse på havbunden, og da tilvæksten samtidig er lavere, pga manglende lys, optager vedligeholdte skove og skovbrug betydeligt mere CO2 fra atmosfæren, end en skov, der ikke bliver passet, så bør skovning kombineret med afbrænding af resttræ og træaffald, anses for som minimum at være CO2-neutralt, hvis ikke ligefrem som negativ CO2-ballance.\nBegynder man at forbruge/forbrænde mere træ end skoven kan levere, således at den samlede træmasse mindskes, vender billedet, så vender billedet hurtigt den anden vej, så der ikke længere er tale om CO2-neutralitet eller bæredygtighed.\nEthvert land med skov, har et potentiale for at dække en større eller mindre andel af deres energiforbrug CO2-neutralt og bæredygtigt.\nNogle har kan sågar et overskud, som de kan eksportere, så andre lande kan dække en større andel end de selv kan levere, stadig på bæredygtig vis.\nMen set i et globalt perspektiv, er potentialet selvfølgelig begrænset, da man ikke kan forvente at lande med meget store skovarealer, har ressourcer til at udnytte eller vedligeholde disse optimalt.\nDen mængde træpiller og flis, som DK for tiden importerer og brænder af, ville formentlig ikke være bæredygtig, hvis alle lande gjorde ligeså, så det er ikke et eksempel, der tjener som forbillede for en global energiomstilling.\nI energistyrelsens vindscenarie, hvis basisforsyning pt består af ca 85% vind, indgår kun en mængde biomasse, svarende til det vi selv kan producere på bæredygtig vis, inklusiv halm, planterester og affald fra landbrug.\n#22 Poul-Henning Kamp 10. april 2018 - 17:34 Blogger\nså går der max 5 år før disse har udledt ligeså meget methan, som de ville havde udledt af CO2 ved forbrænding.\nDen mest effektive måde at bruge skovbrug til at tage CO2 ud af kredsløbet, er at fælde træerne, afgasse dem termisk og begrave trækullet anærobt.\n#23 Karsten Henneberg 10. april 2018 - 17:54\n/eller ikke vedligeholdte skove sender selv forholdsvis store mængder træ til forrådnelse på havbunden, og da tilvæksten samtidig er lavere, pga manglende lys\nSøren - Nej tak!\nDet så jeg nok af i Rumænien fra 1999-2004!\nDet begyndte med at Kommunismen lukkede og slukkede, hvorefter skovarbejderne gik hjem grundet manglende løn. 10-15 år senere stod alle de 20-25 år gamle træer stadig; men ingen var tykkere end min underarm. Ingen af træerne ville være noget værd efter en udtyndning - de var kun til den store flishugger, og starte skovdriften helt forfra.\nJeg tror, det samme har gjort sig gældende i mange andre østbloklande.\n#24 Søren Lund 10. april 2018 - 20:26\nGodt at se du ikke lod dig forvirre af mit lettere forvrøvlede indlæg, Karsten.\nDer skulle selvfølgelig stå "skovbunden" - ikke "havbunden". ;o)\n#25 Peder Stoholm 10. april 2018 - 23:31\nHvis du underforstår nær klima-optimal udtynding og genplantning, samt back-up til ekstra sol + vind baseret på pyrolysegassen, er vi rigtig meget på bølgelængde.\nDu behøver dog ikke deponere biokoksen anærobt, for koksen er utrolig stabil. Prøv selv at grave en pose grillkul ned i haven for derefter at grave den op om 1000 år. Du får selvfølgelig en ny pose af mig, hvis noget skulle mangle :-)\nHvis du medregner, at fint koksstøv varigt kan gøre især grovsandede jorde mere frugtbare, så afgrøden årligt efterlader et meget kraftigere rodnet til dannelse af yderligere kulstofdeponerende humus, får du både endnu mere bioenergi, mere mad på bordet og rigtig meget klima-smæk for din indsats med motorsaven :-)\n#26 Thomas Pedersen 11. april 2018 - 00:18\nJeg synes forbrænding er en fremragende måde at komme af med affald på i Danmark. Jeg kildesorterer og genbruger det meste af de affaldfraktioner, der er egnede, men smider også mindre mængder af plastik og papir i dagrenovationen uden den mindste dårlige samvittighed, da jeg ved det bliver til dejlig fjernvarme.\nSvjh, er det kun ca. 20-25% af Danmarks brutto-energiforbrug, der går til elproduktion (den gang hovedparten af strømmen kom fra termiske værker).\nNår man 25% elvirkningsgrad på et affaldsfyret værk, så har man gjort det rigtig godt. Et kulfyret værk kan nå 49% (Nordjyllandsværket), og gasfyrede CCGT anlæg nærmer sig 62% elvirkningsgrad.\nMen som sagt, det er som at sammenligne æbler og bananer. Og det skal ikke tage fra det faktum, at affaldsforbrændingsanlæggene bortskaffer et seriøst miljøproblem og samtidig reducerer forbruget af fossile brændsler - eller fældning af skove til biomassefyrede kedler.\n#27 Poul-Henning Kamp 11. april 2018 - 00:40 Blogger\nDet er helt rigtigt at det ikke behøver at være anærobt, men det bliver det automatisk hvis det skal foregå i mængder der batter noget - tænk "genoperettet landskab i Ruhr, Pennesylvania osv...."\n#28 Michael Mortensen 11. april 2018 - 06:40\n@PHK Er optimalt ikke at bruge træet til at bygge huse af, i stedet for mursten og beton? Halm som isolering og ler til brandsikring.\nJeg tænker hvorfor bruge energi på at producere mursten, beton og stenuld når naturen kan levere varen og samtidigt fastholde en masse C atomer.\nEt ordentligt tagudhæng og fugtsikring nedefra, så er det stort set kun taget der skal vedligeholdes.\nEllers så er jeg helt enig med både dig og Peder Stoholm.\n#29 Poul-Henning Kamp 11. april 2018 - 06:43 Blogger\nEr optimalt ikke at bruge træet til at bygge huse af, i stedet for mursten og beton?\nAlt hvad der forhindrer træets biologiske nedbrydning er en god ide, som med alt i dette problemfelt kan ingen enkeltløsning gøre det alene.\n#30 Peder Stoholm 11. april 2018 - 08:17\n"" Det er helt rigtigt at det ikke behøver at være anærobt, men det bliver det automatisk hvis det skal foregå i mængder der batter noget - tænk "genoperettet landskab i Ruhr, Pennesylvania osv...." ""\nJeg taler ikke om at reversere udtømte kulminer og det meget store tab af bio-energi-potentiale, dette ville medføre gennem årtier, men om langt mere udbredt askebaseret addering af kun få procent biokoks til især grovsandede dyrkningslag. - Dette for (bl.a.) at give (blot) dyrkningslaget en såkaldt varig stukturforbedring, der gør dyrkningslaget bedre til at holde på vand og næringsstoffer.\nPrøv evt. at google "biokoks", "biokul" og "biochar" eller se f.eks.:\nGå ikke glip af dias nr 13, hvor jorden i den midterste potte ("Halm-B") er tilblandet lidt koksholdig halmaske fra "min" - desværre pt. mølposede - "kæphest", lavtemperaturforgasseren. Se også rodnettet (på figuren th.), der - både samme og efterfølgende år og uden nødvendigvis at pløje - efterlades dybt i jorden. Jeg kalder det selvforstærkende "bioCCS"\nNår vi har "fikset" Vestjylland mv. i DK, går vi videre til (først randen af) Sahara, ..., hvor noget ultrabillig solcellestrøm kan tænkes anvendt til afsaltning og kunstvanding.\nDer er nok at "se til", men der sker ikke så meget, bl.a. fordi enøjede "vind- og sol-" tilhængere føler sig kaldet til at spænde ben for termisk kraftvarme, og mener at dyr og/eller tabsbehæftet energilagring + unødigt mange flere - hyppigt til tab producerende - vindmøller og solcelleanlæg er langt klogere. - Det påstås at være skævvridende, at der ikke er afgift på biomasse, selvom der jo heldigvis heller ikke er afgift på vind og solindfald og selvom også afgifterne på det producerede mig bekendt er de samme.\nMange tænker nødigt så langt som til, hvad der sker med de mere eller mindre forurenede organiske restproduktstrømme, når de ikke udnyttes til - gerne nærringsstofoprensende+-omfordelende og biokoks-producerende - termisk energiproduktion.\nDet er torskedumt, for især 100 % VE kræver meget mere af "det hele" og meget risikerer at blive sendt til tælling, hvis der ikke i tide bliver investeret i hensigtsmæssige nye typer termiske kraftvarmeværker, der kan afløse de - pt. meget billigt - back-up-ydende værker.\nDer kunne bl.a. spares en masse penge (og valuta), på at gøre (exergetisk) effektive termiske kraftvarmeværker i stand til at benytte billigere indenlandske brændsler som halm, biogasrestfibre og spildevandsslam, men i en situation med manglende politisk opbakning, kun midlertidige støtteordninger, kun ad-hoc aftalt back-up -betaling og udsigt til etablering af yderligere markedsprispressende fluktuerende kapacitet til garanterede mindstepriser, er der selvfølgelig ingen investorer.\nEfter nogle få gedigne black-outs, og især hvis også byers (i høj grad el-baserede) varmeforsyning kommer til kort, kan der komme masser af billige varmepumper og elbiler til salg i Den Blå Avis, medens både gamle fossilbiler og Harald Nyborgs benzindrevne generatoranlæg vil gå som varmt brød. År 2050 bliver til 2060, medens vandene stiger, osv.\n#31 Christian Nobel 11. april 2018 - 09:15\nselvom også afgifterne på det producerede mig bekendt er de samme.\nElektricitet (uagtet hvordan det produceres) pålægges en giftig høj afgift, mens fjernvarme ikke pålægges noget.\nLad os opstille et hypotetisk kvværk der for letheds skyld producerer 50/50.\nHer kommer ca. 45-48% af den producerede effekt ud til kunden som elektricitet og afregnes med ca. 2,30 kr per leveret kWh.\nCa 40% af den af den producerede effekt kommer ud til kunden som varme, og afregnes til typisk 50-60 øre per leveret kWh.\nAukensk logik så det batter.\n#32 Jakob Storm Rasmussen 11. april 2018 - 11:56\nOg hvor du den opfattelse fra ?\n#33 Christian Nobel 11. april 2018 - 12:04\nHvor meget afgift pålægges en forbruger for en kWh elektricitet, hhv. en kWh varme fra et fjernvarmeværk?\n#34 Jakob Storm Rasmussen 11. april 2018 - 12:24\n@Christian Det kommer an på produktionsform og evt. brændsel ? Der er mig bekendt kun solvarme, som helt undgår afgifter.\n#35 Christian Nobel 11. april 2018 - 12:30\nDet kommer an på produktionsform og evt. brændsel ? Der er mig bekendt kun solvarme, som helt undgår afgifter.\nDet gør det da ikke fsva. elektricitet - der pålægges forbrugeren en fast afgift per kWh, fuldstændig uagtet hvordan elektriciteten er produceret.\nDet har måske forbigået din opmærksomhed, men faktisk så koster en kWh ca. 2,30 kr inklusive afgifter og moms.\nHvor meget afgift er der plads til i fjernvarme som typisk sælges til et sted mellem typisk 50-100 øre per kWh inklusive moms?\n#36 Jakob Storm Rasmussen 11. april 2018 - 13:32\n...,Det har måske forbigået din opmærksomhed, men faktisk så koster en kWh ca. 2,30 kr inklusive afgifter og moms.\n@Christian Din påstand var\n..., mens fjernvarme ikke pålægges noget.\nOg det er som bekendt forkert. Det har måske forbigået din opmærksomhed, men afgifterne er https://www.pwc.dk/da/publikationer/2017/p...\n#37 Christian Nobel 11. april 2018 - 13:49\nOg det er som bekendt forkert.\nGodt så, så lad mig korrigere, hvis det gør dig glad:\nAfgifterne for fjernvarme er forsvindende små i forhold til afgifterne på elektricitet!\nSom eksempelvis tidligere dokumentet af Peter Kyllesbeck i en anden debat (som ing's skodforum ikke kan linke til, derfor gentagelsen):\nPå Frederiksberg er/var det:\n#38 Jakob Storm Rasmussen 11. april 2018 - 14:02\n@Christian I forhold til hvad. Du må lære at udtrykke dig klart. Det er flere steder hvor afgifter udgør 1/3 af energiprisen på fjernvarme !\n#39 Christian Nobel 11. april 2018 - 14:21\nI forhold til hvad. Du må lære at udtrykke dig klart. Det er flere steder hvor afgifter udgør 1/3 af energiprisen på fjernvarme !\nDet er da bedøvende ligegyldigt om afgifter udgør en tredjedel eller en sjettedel, eller noget helt tredje, da afgiften på fjernvarme i absolutter stadig er forsvindende lille i forhold til den faste afgift på elektricitet.\nPå el er den faste afgift på 91,40 øre/kWh, og for de kunder der har elvarme falder den til 40,50 øre/kWh for den del der ligger ud over 4.000kWh per år.\nI min optik er 7,2 øre forsvindende lidt i forhold til 91,40 eller 40,50 øre.\n#40 Flemming Ulbjerg 11. april 2018 - 14:29\nDe fjernvarmeværker der betaler den laveste afgift, er også de værker som evner at opsamle varme som ikke kan udnyttes ellers. Og da slet ikke tilfremstilling af el. De kan med god grund belønnes.\n#41 Christian Nobel 11. april 2018 - 14:44\nDe fjernvarmeværker der betaler den laveste afgift, er også de værker som evner at opsamle varme som ikke kan udnyttes ellers. Og da slet ikke tilfremstilling af el.\n#42 Flemming Ulbjerg 11. april 2018 - 14:49\nKraftvarme fra fossil, bio og affald. Overskudsvarme fra industr, køling etc. Geotermi. Billig solvarme. Alt sammen koblet til varmelagre.\n#43 Christian Nobel 11. april 2018 - 15:05\nKraftvarme fra fossil, bio og affald.\nMig bekendt har ARC en elvirkningsgrad op mod de 30%\nOverskudsvarme fra industr, køling etc.\nOg hvor meget har vi egentlig af det - og ville det måske ikke være smartere at se på industriens energiforbrug i stedet?\nMen hvorfor skal der så lægges energiafgift på vind og solceller?\nOg direkte belønne - ville det ikke bare være mere rimeligt at indføre en generel energiafgift som pålægges CO2 plus miljøbelastning, således at der stort set ingen afgift var på vind, solceller, geotermi, solvarme, uagtet om der så var tale om varmt vand eller el?\nOg selvfølgelig, hvis fjernvarmeværkerne kan lave en forretning ud af at varmepumpe ud fra el, og dermed være konkurrencedygtige i forhold til private varmepumper, så er det da også ok at der ikke betales afgifter hvis strømmen kommer fra vind eller sol - men det skal så gælde for begge parter!\n#44 Peder Stoholm 11. april 2018 - 16:53\nJeg ser, at debatten allerede har udviklet sig siden mit indlæg, men må lige nævne, at det, jeg skrev, selvfølgelig ikke skulle opfattes som en (håbløs) påstand om, at afgifter på el og varme er de samme (for given energikilde). Det var derimod den for tiden udbredte (snedigt plantede?) misforståelse, at der er mindre afgift på biomasse/bioenergi end på anden VE, der var mit ærinde.\nDin ovenfor udtrykte forkærlighed for bl.a. "vind og sol" mv., må skyldes, at du ikke har interesseret dig for de mulige store fordele/sidegevinster af velvalgt bioenergi, men kun vil se ulemperne og/eller du mener, at 100% VE, nemt og ligeså billigt kan nås uden et sådant on-demand regulerbart bidrag(?)\nHvis vi gør, som du foreslår, og benytter emitteret CO2-som afgiftskriterium, må jeg gå ud fra, at der skal være mindre afgift på bioenergi ifht. vind og sol i de tilfælde, hvor det kan dokumenteres, at det termiske anlæg netto er CO2-negativt pga. af (netto) forhindret emission af CO2 (inkl. netto virkning af stærke klimagasser), - herunder som følge af selvforstærkende bioCCS opnået ved tilførsel af biokoks til især grovsandede marker?\n#45 Christian Nobel 11. april 2018 - 17:16\nInd til vi har opfundet den hellige gral, eller hvad vi ellers kan kalde det for, så vi kan oplagre strøm på en fornuftig og billig måde, så har vi selvfølgelig behov for en model hvor vi kan opnå exergi i perioder med ingen sol og vindstille.\nOg der kan biomassedrevne kraftværker godt være en ide - alternativt så kunne det overvejes om vi skal blive ved med at lave matrikelbetragtning fsva. hele landet, eller indlede et større samarbejde med nordmændene, som jo har mulighed for at lagre energi, især hvis de reserverer vandkraften til perioder med ingen sol og vind.\nNorge er den perfekte VE fabrik, og nordmændene kunne godt forestilles at have en ide i at få en ny indtægtskilde i fremtiden, når olien slipper op.\nEn af mine anker er når produktionen af lunkent vand til fjernvarmen sætter dagsordnen, og der dermed produceres alt for meget strøm i kolde blæsende perioder, som stort set ingen værdi har, men må eksporteres alt for billigt - det er direkte dumt imo. at der brændes biomasse af på den måde, når den i stedet kunne gemmes og bruges på de rigtige tidspunkter til at producere elektricitet - og det er i det spil jeg mener at fjernvarmeprisen er alt for lav i forhold til elprisen, som følge af en misforstået afgiftsstruktur.\nOg jeg mener at det er direkte tåbeligt at vi bliver ved med at hylde Aukens dogme om at elektricitet er åh-så-fint-og-må-ikke-bruges-til-opvarmning, så det er bedre at forære den væk eller stoppe møllerne, end sænke afgifterne, og så bruge det på opvarmning, hvorved VE ejerne ville få en bedre indtjening, og miljøet ville drage en fordel deraf også.\n#46 Jakob Storm Rasmussen 11. april 2018 - 18:46\n@Christian Ja så er det jo at man må spørge om du har kendskab til de praktiske reguleringsmuligheder på modtryks Kraftvarmeværker\n#47 Christian Nobel 11. april 2018 - 19:00\nJa så er det jo at man må spørge om du har kendskab til de praktiske reguleringsmuligheder på modtryks Kraftvarmeværker\nJakob, kan vi blive enige om, at hvis nu der aktuelt er f.eks 1GW "overskuds" elektricitet frit i et givent tidsrum fordi det blæser meget, og selve kedlen på kraftvarmeværket lukkes helt ned, og elektriciteten i stedet bruges i at varme vandet op (du må godt putte en varmepumpe ind for min sags skyld), så vil der ikke blive brugt biomasse eller kul i selv samme tidsrum?\nOg kan vi så ikke også blive enige om at det biomasse/kul der så ikke bliver brugt, kan bruges på andre tidspunkter?\n#48 Karsten Henneberg 11. april 2018 - 19:26\nkan vi blive enige om, at hvis nu der aktuelt er f.eks 1GW "overskuds" elektricitet frit i et givent tidsrum fordi det blæser meget, og selve kedlen på kraftvarmeværket lukkes helt ned, og elektriciteten i stedet bruges i at varme vandet op\nChristian - har du hørt om forsyningsforpligtigelsen for de store kraftværker, der hedder N-1 ?\n#49 Flemming Ulbjerg 11. april 2018 - 21:57\nSikkert. Men hvad er dit ærinde. ? Skal vi kaste de 70% bort som kølevand til Øresund, eller skulle vi bruge det til at erstatte anden opvarmning i byen ?\nUden fjernvarme, vil det blive en ret stor udfordring at udnytte de 70% varme, som et affaldsanlæg typisk mindst giver.\n#50 Flemming Ulbjerg 11. april 2018 - 22:04\nville det ikke bare være mere rimeligt at indføre en generel energiafgift som pålægges CO2 plus miljøbelastning\nI store træk er det også det som brændslet til fjernvame er belagt med.\nChrisitan. Ja, og god fornøjelse med at udforme private varmeanlæg, som kan fremvise samme fleksibilitet, som varmepumper på et fjernvarmeværk. Det vil for eksempel kræve en alternative kilde (helst kraftvarme), som kan levere varme, når der gennem en uges tid om vinteren ikke har blæst noget særligt.\n#51 Jakob Storm Rasmussen 11. april 2018 - 22:54\nJakob, kan vi blive enige om, at hvis nu der aktuelt er f.eks 1GW "overskuds" elektricitet frit i et givent tidsrum fordi det blæser meget, og selve kedlen på kraftvarmeværket lukkes helt ned, og elektriciteten i stedet bruges i at varme vandet op (du må godt putte en varmepumpe ind for min sags skyld), så vil der ikke blive brugt biomasse eller kul i selv samme tidsrum? Og kan vi så ikke også blive enige om at det biomasse/kul der så ikke bliver brugt, kan bruges på andre tidspunkter?\n@Christian Indrømmet - jeg er lettere irriteret over flere af dine indlæg, fordi de åbenlyst afslører en manglende viden om den danske energibranche. Du skrev selv om overskydende strøm, og når jeg så påpeget, a der ikke nødvendigvis produceres strøm andet end at der er en forretning ved det, så kommer der en snak om at slukke kedler og brug strøm i varmepumper Hvad mener du egentlig der er af andre muligheder ? Andet end at forære strømmen væk i markedet ?\n#52 Christian Nobel 11. april 2018 - 23:08\nMen hvad er dit ærinde. ? Skal vi kaste de 70% bort som kølevand til Øresund, eller skulle vi bruge det til at erstatte anden opvarmning i byen ?\nEndnu en af dine stråmænd.\nJeg har tidligere sagt at jeg mener at affaldsforbrænding er den bedste løsning vi har i hvert fald en årrække frem til at løse et affaldsproblem, så selvfølgelig giver det mening at bruge spildvarmen til opvarmning - det bør så imo centraliseres på ganske få effektive anlæg ala ARC, som så forsyner en storby.\nOg så kan forbrændingsanlæggene stadig være nødt til at kaste måske ikke samtlige 70% væk, men en stor del af dem, i sommerhalvåret, da ikke bare kan lukke driften om sommeren.\nDet jeg ser som et problem er derimod at det hele er vendt på hovedet, så el er gået hen og blevet et spildprodukt, fordi der er behov for opvarmning samtidig med vindmøllerne producerer lystigt.\nJo men ligesom det som forbruger ikke rigtig gavner mig at industrien kan få reduktion af afgiften på el, så kan jeg ikke rigtig bruge det til noget, for den el jeg som privat kunde køber bliver stadig pålagt en langt højere afgift per joule jeg nu engang får leveret!\nJa, og god fornøjelse med at udforme private varmeanlæg, som kan fremvise samme fleksibilitet, som varmepumper på et fjernvarmeværk.\nEr du ikke lidt selvmodsigende her, for jeg siger jo lige præcis at hvis fjernvarmebranchen kan lave en god forretning ud af centrale varmepumper, så skal de da være hjertens velkommen til det - men jeg skal bare selv kunne købe elektriciteten til samme pris som det varmepumpende fjernvarme værk kan.\n#53 Michael Rangård 11. april 2018 - 23:15\nDu vil have strømmen til samme pris, men du vil ikke leverer den samme ydelse (fleksibiliteten)?\n#54 Christian Nobel 11. april 2018 - 23:25\nIndrømmet - jeg er lettere irriteret over flere af dine indlæg\nJa og jeg bliver mere end lettere irriteret over dine indlæg, som gang på gang manipulerer på det groveste, benytter forældede oplysning når det gavner din sag, samt tilbageholder oplysninger om tabet om sommere, etc, etc, altsammen fordi det eneste der tæller i din begrebsverden er noget der involverer et centralt bål.\nDu skrev selv om overskydende strøm, og når jeg så påpeget, a der ikke nødvendigvis produceres strøm andet end at der er en forretning ved det\nLige nu ligger spotprisen på el på 27 øre/kwh - er det en god forretning?\nHvad mener du egentlig der er af andre muligheder ? Andet end at forære strømmen væk i marked\nAt skabe en større efterspørgsel på el, f.eks. ved at der i højere grad varmepumpes når produktionen fra vindmøllerne er stor - og så er det som jeg skrev til Flemming underordnet om det er private varmepumper, eller fjernvarmeværkerne, hvis de mener det kan gøre det bedre - bare forudsætningen fsva. elafgift er den samme.\n#55 Flemming Ulbjerg 12. april 2018 - 00:37\nmen jeg skal bare selv kunne købe elektriciteten til samme pris som det varmepumpende fjernvarme værk\nChristian. Dit eget anlæg kan ikkke levere samme fleksibilitet som en varmepumpe på varmeværket kan. Derfor har dit anlæg ikke samme værdi for elnettet og elproduktionen.\n#56 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 06:08\n@Christian Det svar bekræfter jo til fulde, mit tidligere indlæg. Fordi du ikke forstår, eller har viden om, de forhold der kommer i debatter, så behøver det jo ikke at være forkert. Intet er jo f.eks. mere forkert end at fjernvarme kun er noget "der involverer et centralt bål" Fjernvarme er jo netop ikke kun produktion, men en "energibærer" der kan udnytte alle former for energi. Du har for øvrigt ikke endnu nogen gange fundet eksempler på hvor jeg ikke har videregivet korrekte oplysninger i debatter. Det kan dog være at oplysningerne ikke har passet til din dagsorden ?\nEndnu et eksempel på den manglende forståelse fra din side. Når der netop henvises til at der for mange producenter af fjernvarme er muligheden for ikke at lave el samtidig. 27 øre/kWh er for øvrigt måske nok ikke en god forretning, men vil dog give positivt dækningsbidrag for mange, både centrale og decentrale kraftvarmeværker.\nHelt enig mht. at give samme vilkår. Der hvor du tilsyneladende ikke er med på forudsætningerne er, at det ikke vil give samme elpris. Store varmepumper på fjernvarmeværker vil typisk være tilsluttet, eller have mulighed for at blive tilsluttet, højspændingsnettet, og dermed til en mere attraktiv tarif end mindre varmepumper ude i distributionsnettet. Store varmepumper vil også kunne opnå en bedre virkningsgrad og større fleksibilitet.\n#57 Michael Mortensen 12. april 2018 - 07:25\nJa, og god fornøjelse med at udforme private varmeanlæg, som kan fremvise samme fleksibilitet, som varmepumper på et fjernvarmeværk. Det vil for eksempel kræve en alternative kilde (helst kraftvarme), som kan levere varme, når der gennem en uges tid om vinteren ikke har blæst noget særligt.\nDe findes: http://world.honda.com/power/cogenerator/\nSå større er problemt nu ikke.\n#58 Christian Nobel 12. april 2018 - 08:10\nJakob det er jeg helt på det rene med - så hvis fjernvarmesektoren mener at de kan lave en fornuftig forretning ud af det, så fred være med det.\nMen det skal være for egen regning og risiko.\nDet der adskiller dig og mig, er at du bliver ved med kun at fokusere på et varmeforbrug som vi har det i dag, mens jeg ser fremad!\nOg i fremtiden vil vi have massivt mere behov for elektricitet end vi har i dag, i takt med transportsektoren omstilles til elektrisk drift - allerede i dag bruger transportsektoren mere energi end husholdningerne.\nSamtidig vil husholdningernes varmebehov falde i takt med at bygningsmassen forbedres, og selv om du benægter Verners eksempel, så vil fremtidige BR20 huse have et varmebehov der er langt under det halve af hvad der er normen i dag.\nSå hvad skal vi gøre med al den overflødige fjernvarmekapacitet om 20-30 år, når det samlede varmebehov er faldet til det halve, og vi samtidig har behov for mindst dobbelt så meget strøm?\n#59 Flemming Ulbjerg 12. april 2018 - 08:19\nChristian. Hvordan kommer du frem til en halvering af varmeforbruget på 20-30 år. ? Og ikke mindst hvad vil det koste? Vi ser I praksis er et årligt fald på enkelt procent af årets forbrug.\n#60 Christian Nobel 12. april 2018 - 08:30\nVi ser I praksis er et årligt fald på enkelt procent af årets forbrug.\nAha - og et fald på en procent om året, hvor meget giver det på 30 år?\nOg mon ikke ud over det at vi også skal forvente en del større renoveringer og nybyggeri i løbet af de 20-30 år?\nI bliver ved med at låse fast på status quo, og ser ikke fremad.\n#61 Flemming Ulbjerg 12. april 2018 - 08:34\nChristian. Det er ikke et lineært fald men et fald på 1 procent af foregående års forbrug. 30 år giver et fald på omkring 20%. Det fald kompenseres meget ofte af nye forbrugere.\n#62 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 08:38\nAha - og et fald på en procent om året, hvor meget giver det på 30 år? Og mon ikke ud over det at vi også skal forvente en del større renoveringer og nybyggeri i løbet af de 20-30 år? I bliver ved med at låse fast på status quo, og ser ikke fremad.\n@Christian Der hvor jeg ser den største forskel er, at folk fra energibranchen bliver ved med at vurdere ud fra historiske data og kendte udviklinger. Du bliver ved med at gætte, eller antage, ud fra måske kommende data. F.eks. ved vi at din antagelse om\nEnergibranchen ved at omkring 30% af varmebehovet i ældre ejendomme går til opvarmning af brugsvand. I nye ejendomme helt op til 50% ! Og folk holder nok ikke op med at gå i bad vel ? Så allerede her hopper kæden af for dine antagelser.\n#63 Christian Nobel 12. april 2018 - 08:44\nDet er ikke et lineært fald men et fald på 1 procent af foregående års forbrug. 30 år giver et fald på omkring 20%. Det fald kompenseres meget ofte af nye forbrugere.\nIfølge en af Jakobs pamfletter, så halveres varmeforbruget (i praksis) når man går fra BR77 til BR15 - men du tror måske ikke på at bygningsmassen vil blive forbedret i løbet af de næste 30 år?\nOg så er det altså 24%, ikke 20!\n#64 Michael Mortensen 12. april 2018 - 08:46\nOg hvis der ikke er krav om at der skal kunne laves strøm(kraftvarme)\nSå kan private bruge sol/vind strøm til at lave fortrængning af gas/olie/træpiller og brænde. Nem, simpel og meget hurtig regulering af indfyring som funktion af strøm fra sol/vind i elsystemet.\n#65 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 08:48\nIfølge en af Jakobs pamfletter, så halveres varmeforbruget (i praksis) når man går fra BR77 til BR15 - men du tror måske ikke på at bygningsmassen vil blive forbedret i løbet af de næste 30 år? Og så er det altså 24%, ikke 20!\n@Christian Og hvor stor en del af produktionskapaciteten og distributionsnettene tror du der vil være skiftet i løbet af de næste 30 år ? Verden roterer altså ikke kun omkring dine antagelser !\n#66 Christian Nobel 12. april 2018 - 08:48\nEnergibranchen ved at omkring 30% af varmebehovet i ældre ejendomme går til opvarmning af brugsvand. I nye ejendomme helt op til 50% ! Og folk holder nok ikke op med at gå i bad vel ?\nDet var godt nok en bizar måde at jonglere med tallene på - for hvis vi holder fast i jeres postulater om at energiforbruget ikke vil falde nævneværdig, samtidig med at 50% af energien (det postulat er da grebet helt ud af luften) går på varme bade, så fordrer det jo at folk står under bruseren 2 timer hver dag, eller noget lignende absurd.\nMen det er meget typisk at du laver sådan en grotesk procentberegning - som jeg har sagt før, så skal varmtvandsforbrug ud af energirammen, og ansættes som et (stort set) fast tal per indboer.\n#67 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 08:50\nDet er absolut muligt - til en vis grænse ! Men hvem sørger for back-up kapaciteten ? Det må vel også være den individuelle forbruger ud fra ovenstående eller ?\n#68 Flemming Ulbjerg 12. april 2018 - 08:55\nmen du tror måske ikke på at bygningsmassen vil blive forbedret i løbet af de næste 30 år?\nJo. Med et fald på omkring 1% af foregående års forbrug, som jo er virkeligheden. Og så sker der helt rigtigt som Jacob anfører en opbremsning, fordi varmtvandsforbruget næppe kan påregnes at falde. Hele faldet skal derfor hentes på reuceret rumvarmeforbrug.\n#69 Christian Nobel 12. april 2018 - 08:58\nOg hvor stor en del af produktionskapaciteten og distributionsnettene tror du der vil være skiftet i løbet af de næste 30 år ?\nEn rigtig stor del - men det ændrer ikke på overkapaciteten med mindre man også begynder at nedlægge værker!\nMao. vi skal allerede nu begynde at planlægge en fremtid med større elforbrug, og lavere varme forbrug!\nVerden roterer altså ikke kun omkring dine antagelser !\nNej, men verden (eller i det hele taget noget der kræver exergi) roterer altså heller ikke af lunkent vand.\nI fornægter jo fuldstændig det faktum af vi får massivt mere behov for elektricitet i fremtiden, og at behovet for varme (og så kan vi skændes fra nu af og til dommedag om procentsatserne) vil falde!.\nOg I fornægter jo også fuldstændig når der kommer faktuelle tal, som eksempelvis Verners hus, på bordet.\n#70 Michael Mortensen 12. april 2018 - 08:59\nMen hvem sørger for back-up kapaciteten ?\nNår du nu ikke magtede at forholde dig til udsagnet:\n"Og hvis der ikke er krav om at der skal kunne laves strøm(kraftvarme)"\nSå fik du lige en gentagelse !\n#71 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 09:01\n@Christian Her er endnu et eksempel på at du simpelthen ikke ved, hvad du udtaler dig om. Der er lavet masser af materialer der beskriver andelen der anvendes til opvarmning af varmt brugsvand. Vandforbruget (brugsvand) og varmebehovet til opvarmning, er nok faldende, men varmtvandsforbruget er stigende. https://sbi.dk/Assets/Varmt-Brugsvand/sbi-... http://www.danskfjernvarme.dk/nyheder/nyt-... http://docplayer.dk/3363436-Varmt-brugsvan... Sæt dig nu lige lidt ind i alt det materiale der faktisk findes om emnet, inden du så skråsikkert begynder at beskylde andre for at "jonglere", "manipulere" osv.\n#72 Flemming Ulbjerg 12. april 2018 - 09:02\nChristian. Hvor har jeg overhovedet udtralt mig om fremtidens elforbrug. ??\nVarmebehovet skal stadigt dækkes. Både I huse udenfor kolektivt forsynede områder og indenfor kolektivt forsynede områder.\n#73 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 09:03\nNår du nu ikke magtede at forholde dig til udsagnet: "Og hvis der ikke er krav om at der skal kunne laves strøm(kraftvarme)" Så fik du lige en gentagelse !\nJeg er faktisk fuldstændig ligeglad med om der laves strøm(kraftvarme) bare du forholdt dig til energieffektiviteten i de mulige løsninger. Min påstand er at "matrikeltænkning" meget hurtig kan lede til suboptimering Men det er vel også en gentagelse ?\n#74 Magnus Thomsen 12. april 2018 - 09:05\n,,Helt enig mht. at give samme vilkår. Der hvor du tilsyneladende ikke er med på forudsætningerne er, at det ikke vil give samme elpris. Store varmepumper på fjernvarmeværker vil typisk være tilsluttet, eller have mulighed for at blive tilsluttet, højspændingsnettet, og dermed til en mere attraktiv tarif end mindre varmepumper ude i distributionsnettet. Store varmepumper vil også kunne opnå en bedre virkningsgrad og større fleksibilitet.,,\nElsektoren skal til at foreholde sig til el-bilernes anmarch. Der er i min optik, allerede tegn på tiltag ( Radius´es flå børnefamilie øvelse som et eksempel ) Tiltag der ikke kommer til at række.\nEl-nettet må styrkes. Investeringen i kabler skal tjenes hjem. Eneste mulighed for større indtjening er større trafik, oplagte emner er solceller og private varmepumper.\nIncitament for større trafik, attraktiv pris for el, til for eksempel private varmepumper.\n#75 Flemming Ulbjerg 12. april 2018 - 09:08\noplagte emner er solceller og private varmepumper\nJeg læser det som en tilslutning til at private solceller skal betale en pæn pris til elnettet.. er det korrekt forstået. ?\n#76 Christian Nobel 12. april 2018 - 09:09\nHer er endnu et eksempel på at du simpelthen ikke ved, hvad du udtaler dig om.\nOg i vanlig stil stikker begge fingre i ørenre, og bliver ved med at køre i samme rille.\nFra en af dine kilder, som alle går på cirkulationssystemer:\n" Størstedelen af energiforbruget til varmt brugsvand går tabt i cirkulationssystemet."\nOg det er jo lige præcis det der er humlen i det - for hvis vi i stedet laver varmt vand med elvandvarmere tæt på forbrugsstedet, så skal vi ikke lave cirkulation, hvilket kan spare en kolossal mængde energi!\nOg når nu et moderne hus' varmebehov er et sted mellem marginal og ikke eksisterende i ca. halvdelen af året, så gør det jo cirkulationstabet både internt og i fjernvarmesystemet så meget desto værre.\nSom sagt tidligere, sommeren er et kæmpe problem i forbindelse med fjernvarme, da tabet er uhyrligt.\n#77 Christian Nobel 12. april 2018 - 09:13\nEt godt råd - hvis du markerer en tekst og så trykker på svar, så vil den blive omgivet af quote tegn, som betyder at man kan se at der er tale om du citerer en anden debattør.\nDet gør det lidt lettere at forstå sammenhængen på den måde.\n#78 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 09:16\n@Christian Du forholder dig jo dermed stadig ikke til dine tidligere (fejlagtige) udsagn. Selv når du får dokumentation for varmts-andelen.\nFik du mon læst hele linket og ved du hvad normen siger om emnet ? Hvis bare folk gjorde hvad de burde, så var mange ting nemmere\n#79 Christian Nobel 12. april 2018 - 09:24\nDa ikke nødvendigvis - der kan jo ligeså godt være tale om at der betales en transmissionspris for at komme af med elektriciteten, som det jo allerede gøres.\nDet er jo ikke anderledes en al mulig anden handel:\nJeg sælger og nogen køber varen, og det aftales hvordan regningen for at få flyttet varen (væk fra mig) betales. Jeg køber varen, og det aftales hvordan regningen for at jeg får flyttet varen til mig betales.\nSå hvis man vil sælge varen, så vil det selvfølgelig koste noget, men det kan sagtens være en god forretning for alle parter alligevel - især for miljøet, da det kan fortrænge forbrænding.\n#80 Michael Mortensen 12. april 2018 - 10:33\nJeg er faktisk fuldstændig ligeglad med om der laves strøm(kraftvarme)\nHvis du nu var ligeglad, hvorfor stillede du så spørgsmålet om backup?\nbare du forholdt dig til energieffektiviteten i de mulige løsninger.\nDet har jeg, og kommet til konklusionen at pris/kwh er vigtigere end effektivitet.\nMin påstand er at "matrikeltænkning" meget hurtig kan lede til suboptimering\nDet kan det, men det kan ligeså hurtigt give optimering.\nSe bare på fjernvarmen, den er udfordret grundet individuelle løsninger er kommet ned i pris, det vil alt andet lige betyde lavere fjernvarme priser grundet øget konkurence, altså optimale priser for alle.\nDetsværre så ser vi at fjernvarmen vil have politisk særbehandling. Hvis fjernvarmen nu altid var billigste løsning, hvorfor så ønske at fremme plankommunistiske love for at opnå særbehandling?\n#81 Jakob Storm Rasmussen 12. april 2018 - 18:40\nAlmindelig omsorg for mine medmennesker ?\nAltså igen en form for suboptimering\nDet kan det, men det kan ligeså hurtigt give optimering. Se bare på fjernvarmen, den er udfordret grundet individuelle løsninger er kommet ned i pris, det vil alt andet lige betyde lavere fjernvarme priser grundet øget konkurence, altså optimale priser for alle. Detsværre så ser vi at fjernvarmen vil have politisk særbehandling. Hvis fjernvarmen nu altid var billigste løsning, hvorfor så ønske at fremme plankommunistiske love for at opnå særbehandling?\nFjernvarmen har altid kun kostet præcis de faktiske omkostninger, og for mange i branchen er konkurrence en naturlig del af hverdagen. Derfor er der heller intet ønske om særbehandling - kun lige konkurrencevilkår\n#82 Lars Clausen 15. november 2018 - 21:36\nJacob Storm, arh helt galt på den er Svend nu ikke.\nSe lige hvad 200 navngivne forskere mener om den sag.\nBioenergy from forest biomass is not carbon-neutral and can have seriously negative climate impacts. The combustion of forest biomass generally releases more carbon dioxide to the atmosphere than fossil fuels, because....... klik selv på linket\n#83 Jakob Storm Rasmussen 15. november 2018 - 22:03\nRe: Jacob Storm, arh helt galt på\n@Lars Dit link er noget ældre end Klimarådets seneste rapport, men her skrivs der direkte, at "biomasse er et alternativ til fossile brændsler, som gavner klimaet" Så kulstofkredsløbet fra skove i omdrift kan man ikke diskutere - men "cyklus tiden" kan naturligvis variere fra nogen måneder til måske hundrede år.\n#84 Niels Hansen 15. november 2018 - 22:16\nJa man kan jo konstatere at de er katastrofale, hvis et system skulle gå mod mindre brændselsforbrug.\nEt modtryksværk kan yde en minimal strømproduktion og meget fjernvarme. F.eks. Randers kraftværk som yder 27 % el og 60 % varme. Anlægget kan så lukke el-produktionen ned og yde 87 % varme.\nEller transportbåndet med brændsler det kører konstant og hvis el-behovet svigter så reduceres el-produktionen.\nDet er jo et så helt igennem grusomt ressourceforbrug set i den sammenhæng at den dyrebare varme der er produceret ved dyrbare ressourcer, skal nu ud i et fjernvarmenet hvor tabet er betydeligt.


Hvordan Cloud Security kan hjælpe med at afhjælpe stigende… | Morphean\nHvordan Cloud Security kan hjælpe med at afhjælpe stigende omkostninger, lønninger og mangel på talenter\nLæs denne artikel på engelsk, tysk, hollandsk eller fransk\nEfter en turbulent afslutning på 2021 med virkningerne af Omicron COVID-19-varianten bød begyndelsen af 2022 os velkommen med genåbning af livet, med folk tilbage på arbejde, afslutningen af obligatoriske masker og en følelse af lys for enden af tunnelen. Ikke desto mindre står vi nu over for nye udfordringer, der naturligt følger med løsningen af to års nedlukninger og den midlertidige lukning af økonomi og samfund.\nI dag må vi se de stigende leveomkostninger i øjnene, hvor forbrugerpriserne er steget med 4,3 % og priserne på varer er steget med 6,6 %, hvilket er den største stigning på årsbasis siden 1985 . Hvor virksomheder på ingen måde er undtaget. Sikkerhedsbranchen er en af dem, der har været udfordret af vanskeligheder med at rekruttere og fastholde personale med et rekordhøjt pres på arbejdsmarkedet, der driver lønningerne i vejret . Desuden er de stigende omkostninger til råvarer og omkostninger i forsyningskæden som brændstof og elektricitet for blot at nævne nogle få, der kræver kreative løsninger .\nHvordan sikkerhedsbranchen vil møde musikken\nI begyndelsen af pandemien bestilte vi en undersøgelse til de vigtigste beslutningstagere i sikkerhedsbranchen rundt om i Europa for at forstå konsekvenserne af coronaviruset. Vi fandt ud af, at cloud-teknologier har kastet lys over de risici, der er forbundet med teknologiske legacy-aktiver, og organisationer begyndte at tage cloud-apps til sig for at arbejde på en hybrid måde, som sikkerhedssystemer er en integreret del af.\nDen måde, sikkerhedsbranchen arbejder på, ændrer sig med rette, da vi ikke kan blive ved med at gøre de samme ting og forvente andre resultater. Ved at bruge cloud CCTV og adgangskontrol arbejder installatørerne derfor smartere, ikke hårdere. Disse kan være gode allierede til at overvinde de udfordringer og trusler, som den finansielle ustabilitet i post-COVID-verdenen medfører, da fordelene kan omsættes til lavere omkostninger og en omlægning af forretningsmodellerne.\nHer præsenterer vi, hvordan fysisk sikkerhed i skyen kan hjælpe med at bevare en bæredygtig forretningsvækst:\nAfbødning af konsekvenserne af medarbejdernes stigende lønninger\nStatistikker har vist, at der er en betydelig mangel på kvalificeret arbejdskraft i teknologi- og ingeniørbranchen, og at lønnen for talent er steget med 12 % i gennemsnit på de fem vigtigste europæiske markeder . Når du får din bedre betalte, dygtige ingeniør til at montere kameraer og forbinde adgangskontrolpunkter til en server, mister du værdifulde færdigheder, som de kunne bruge til mere komplekse opgaver. Ved at tilbyde CCTV og adgangskontrol i skyen kan du udnytte dine ressourcer bedre, da implementeringen vil være både hurtigere og nemmere:\nFor det første har du én dygtig it-medarbejder på installatørens kontor, som konfigurerer enhederne (kameraer, radarer, adgangspunkter osv.) og indlæser dem i cloud-platformen, hvilket tager mindre tid end at bygge servere på stedet. For det andet har du et mindre personale, der installerer og implementerer disse enheder hos din kunde, hvilket afhængigt af deres infrastruktur blot vil være at tilslutte og skrue kameraer eller sætte nogle ekstra ledninger op.\nVed at anlægge denne strategiske tilgang som sikkerhedsinstallatør udnytter du dine medarbejderes evner bedre, så lønforhøjelsen investeres fornuftigt, mens der sælges flere forretninger og implementeres hurtigere. Effektivt forvaltede talenter resulterer i højere kundetilfredshed med en enkel løsning, der fungerer både for slutbrugeren og for integratoren.\n2. Effektiv udnyttelse af ressourcerne\nSikkerhedsintegratorer skal i sagens natur være på stedet. De stigende omkostninger til energi og brændstof vil uundgåeligt trække installationsomkostningerne op. Energiomkostningerne er steget 32,2 procent , og benzinpriserne rammer den højeste værdi siden 2012 , men der er måder at gøre installationer mere effektive på, hvis vi ser på, hvordan vi kan reducere etableringsomkostningerne. I forhold til traditionelle implementeringsmetoder skærer et cloud-sikkerhedssystem ned på mange af de tids-, energi- og finansielle omkostninger, der traditionelt er nødvendige. Disse omfatter installation af servere, enheder og konfiguration af dem på stedet, som alle har deres egne energiomkostninger plus køling. Lad os se på sammenligningen her:\n3. Multiplikation af indtægtsstrømme\nBæredygtig vækst kan opnås på forskellige måder, og den gode nyhed er, at med cloud-teknologi kan sikkerhedsinstallatører nemt øge indtjeningsstrømmene og fremtidssikre deres virksomhed. Traditionelt set ville en integrator sælge et engangsprojekt (stort eller lille) og udbetale pengene. Forslaget om fysisk sikkerhed i skyen udnytter disse kontrakter og gør dem til en bæredygtig indtægtskilde, da de opkræves pr. enhed pr. månedlig brug.\nNår udstyret er blevet solgt og installeret, er der et forhold til slutbrugeren, som åbner op for mersalg af funktioner med apps som f.eks. personoptælling, AI-indtrængningsdetektion, virtuel concierge og mange flere, der fortsat giver en indtægtskilde fra den samme enhed, hvilket holder kunderne tilfredse og opfylder deres behov.\nVirkeligheden er, at mange faktorer vil få sikkerhedsinstallatørernes lønninger til at stige: inflation, skat, den store tilbagetrækning, stor efterspørgsel efter job, mangel på færdigheder osv. Men der er kreative metoder til at afbøde disse, f.eks. ved at gennemgå produkter og servicetilbud og tilføje dem, der strømliner implementeringen. Desuden skal der også arbejdes på at undersøge, hvordan vi kan bruge ressourcer som f.eks. brændstof og elektricitet mere effektivt, og endelig skal vi se på, hvordan vi kan skabe flere strømme uden større input.


Inteco arbejder sammen med Krantz om at levere og overvåge usynlige indløbsgitre. OPTICLEAN-gitteret inducerer luft udenfor gitteret, hvilket betyder at der opleves lidt eller ingen forurening ved gitteret eller loftet. Disse unikke egenskaber betyder, at gitteret er ideelt til integrering i metalklimalofter. OPTICLEAN er monteret over et loftpanel og blæser luft ind i det relevante område via almindelige perforeringer i loftpanelet.\nFordele ved OPTICLEAN:\nVelegnet, når der er behov for et behageligt miljø og et rent loft.\nVelegnet til almindelige loftperforeringer\nUsynlig og derfor meget fleksibel under placering\nIdeel til klimalofter med perforerede loftpaneler\n4 luftudtagsider som standard; 2 eller 3 sider er også muligt\nTilgængeligt i 6 beklædningsstørrelser og kan tilsluttes via fleksible slanger eller mellemrumskabinettet\nNæsten ingen forurening og derfor lavere omkostninger til rengøring og vedligeholdelse\nVelegnet til en etagehøjde på 4,5m\nGitterforurening er et almindeligt problem ved implementering a perforerede leveringsdiffusorer og inducerende hvirveldiffusorer. Induktionseffekten i diffusorerne hjælper med at tiltrække den forurenede luft til diffusoren og derefter blæse den ind i det relevante område efter den er blevet blandet med luftforsyningen. Den luft, der udtrækkes fra området efterlader imidlertid forureningskilder på det perforerede panel, der efterfølgende forurener lameller og vinger.\nOPTICLEAN inducerer luften udenfor gitteret, hvorimod lufthastigheder og temperaturen er forskellig mellem den leverede luft og luften i rummet falder meget hurtigt. OPTICLEAN-luftgitteret inducerer luft udenfor gitteret, hvilket betyder, at der opleves ingen eller meget lidt forurening.\nGenerelt om gitre. Integration ind i tredjeparters indløbsgitre:\nKlimalofter spiller en vigtig rolle i den termiske og akustiske komfort i det relevante område. Komforten og udseendet i klimalofter opnås bedst, hvis den nødvendige luftudveksling er trækfri og opstår tyst via loftet. Udover de skjulte gitre kan Inteco også indarbejde lineære og hvirveldiffusorer i klimalofter. Lineære diffusorer og hvirveldiffusorer kan meget effektivt indarbejdes i lofternes på forskellige måder.\nBortskaffelse af returluft:\nAfhængigt af akustikkravene er der, udover anvendelsen af udluftningsåbninger, også forskellige andre muligheder for at komme af med returluften via klimaloftet. Den mest almindelige løsning involverer udtræk via luftkanaler i eller ved siden af lysarmaturerne. Vi er også i stand til at bortskaffe returluften på en ansvarlig måde via luftkanaler i kanterne af loftet (kun muligt, hvis akustikadskillelse ikke er nødvendigt for loftet). Kort sagt tilbyder Inteco et bredt udvalg af muligheder for personlig integrering af gitre eller til at sikre perfekkt integration med tredjepartsgitre.


effektiv efterisolering og sanering\nSaneringspuds til kældervægge\nUndgå kondens, fugt, skimmelsvamp, dårligt indeklima og kuldebroer med MicroTherm® Indeklimaplader. Det silikatbaserede isoleringsmateriale anvendes til indvendig efterisolering, øger komforten i dårligt isolerede huse og forhindrer vækst af skimmelsvamp. Indvendig efterisolering med MicroTherm® Indeklimaplader sikrer, at eventuel fugt transporteres ud til den varme side i boligen, hvor den kan ventileres bort. Med isoleringsmaterialet fås en indvendig isolerende væg uden hulrum og organisk materiale.\nMicroTherm® Indeklimaplader er et silikatbaseret isoleringsmateriale til indvendig efterisolering. Det er et komplet system af spartel, klæber, puds o. lign. samt plader af 100 procent silikat med en mikroporøs struktur, der giver de gode fugttransporterende egenskaber.\nSSG varetager salg og udførelse af efterisolering med MicroTherm® Indeklimaplader, ligesom SSG også tilbyder saneringsarbejder i forbindelse med indeklima. SSG forhandler bl.a. saneringspuds til kældervægge og et injektionssystem til tætning af murværk og sokler.\nKontakt os og få mere at vide om, hvad vi sammen kan gøre for at skabe et sundt indeklima.\nVi står klar til at give vejledning og finde den bedste løsning på dine indeklimaproblemer. Nyheder\nDen 15. februar 2016 overdrager Micro Clean A/S sine aktiviteter til SSG A/S\nTlf.: +45 45 66 03 99\nFax: +45 41 22 94 29


“Running backs don’t matter”. En provokerende overforsimpling man ofte læser på Twitter fra folk som mig, der bruger en ret stor del af deres fritid på at undersøge amerikansk fodbold gennem kvantitative briller og især højaktuelt i disse dage, efter at Cowboys running back, Ezekiel Elliott, har underskrevet en 6 årig forlængelse til $15M årligt, der binder ham til Dallas Cowboys til og med 2026. Men i hvor stort et omfang er “running backs don’t matter” sandt? Det vil jeg her forsøge at give et svar på.\nDu har formentlig hørt folk bruge argumenter som “X antal hold i playoffs var top rushing hold ift. total attempts eller yards”. For det første, så skal vi som NFL fan-community holde helt op med at bruge volume stats, da de er decideret ubrugelige i forhold til at fortælle noget om kvaliteten af det spil, der bliver leveret på banen. Vi bliver simpelthen nødt til at blive bedre og bruge rate stats, per play stats og lignende. Hvorvidt en running back har løbet for 100 yards i en kamp, siger intet om, hvor effektiv han har været per forsøg, han har fået. Fantasy football har en del af skylden for, hvordan vi ser football nu om dage, men der er så mange bedre alternativer. Rant over, back on track. Ja, hold der løber bolden ofte, vinder flere kampe:\nDet er pga. ovenstående, at folk bruger argumentet, “X antal rushing leaders kom i playoffs”. Men det snyder. Holdene bruger løbet til at lukke kampen, fordi det er en effektiv måde at trække tid af uret på. Hvis man i stedet ser på antallet af løb i neutral game scripts, altså situationer hvor det ene hold har mere end 25% chance for at vinde kampen og under 75% chance for at vinde kampen (hvor kampen altså stadig ikke hælder til et hold, hvilket giver os et meget bedre sammenligningsgrundlag), så er der sammenhæng mellem antallet af løb kaldt og Win Percentage, men med omvendt fortegn.\nOvenstående viser altså med alt tydelighed, at det ikke bidrager positivt til dit hold at løbe bolden meget.\nFor at understrege min pointe, vil jeg prøve at opstille et tænkt eksempel.\nForestil dig, at der ligger to reb på jorden, som begge er 10 meter lange. For enden af hvert reb ligger en pose med 1 million kroner. For at vinde pengene, skal man sidde ned og trække rebet til sig, og man har undervejs to forskellige muligheder – enten et træk på 40 cm eller et træk på 70 cm. Ved hvert reb står en mand med en lang pind og forsøger at slå en over fingrene. For at undgå at blive slået over fingrene, vil man selvfølgelig forsøge at bruge en optimal kombination af træk på hhv. 40 og 70 cm, så han ikke kan forudse, hvor ens hænder er, og derfor minimerer risikoen for at ramme dem.\nHvis du skulle maksimere dine chancer for at vinde 1 million kroner, hvad ville din fordeling af træk så være? 50% af 40 cm og 50% af 70 cm? Eller mener du, at færre 40 cm træk ville være tilstrækkeligt til at gøre det uforudsigeligt, hvor dine hænder ville være placeret ift. manden med pinden? Det er omtrent som sådan et eksempel, jeg pt. ser rushing vs. passing i NFL. NFL har valgt mere eller mindre at “balancere” deres offenses (cirka 50% rushes, 50% passes), men jeg mener ikke, at dette er en optimal fordeling af spil. Hvad er optimal fordeling? Det ved ingen endnu, for ingen kaster bolden nok til, at vi har en chance for at undersøge det. Jeg vil dog vove den påstand, at fordelingen af rushes vs. passes skal være nærmere 25/75%, end den skal være 50/50.\nMen hvis det ikke bidrager positivt til dit hold at løbe bolden meget, hvor meget er en running back så værd? Det er et rigtig godt spørgsmål. Hvis man spørger mange Dallas Cowboys fans, så er Ezekiel Elliott alle pengene værd, for han er en elite back (er han nu også det? Det vender vi tilbage til). Et af de argumenter man ofte støder på ift. Zeke, Gurley, Bell, etc., er, at de er pengene værd, fordi:\n“De gode running backs skiller sig ud, fordi de kan opretholde effektivitet på trods af høj volumen”.\nWell… Actually… Der er ingen sammenhæng mellem antallet af carries og effektivitet. Faktisk er det ret spektakulært, hvor flad den blå linje på nedenstående graf er. Hvis du lægger mærke til prikkerne, så er der heller ingen outliers. Det er delvist pga. nedenstående, at vi kan konkludere, at “running backs don’t matter”.\nEr Ezekiel Elliott så en elite back? Det kommer an på, hvordan vi definerer en elite back i et moderne NFL.\nEzekiel Elliott er uden tvivl en af de bedre rushers i NFL. Han gør det også mere end de fleste andre i NFL. Nedenstående graf viser også, hvordan Zeke på dette område ligger lunt i svinget (des længere oppe mod højre top hjørne, des bedre).\nSom receiver er Ezekiel Elliott dog langt fra en af de bedre i NFL. Her ligger han meget gennemsnitligt i ligaen.\nNår man ser på de to ovenstående grafer er det dog også tydeligt, at spændet mellem gode og dårligere rushers (-0.15 EPA til 0.00 EPA cirka) er markant mindre end spændet mellem gode receivers på running back (-0.3 til 0.3). Det betyder, at der ikke er stor forskel i produktion mellem at betale en middelmådig og elite running back i forhold til deres produktion på jorden (altså er de relativt lette at erstatte), hvorimod en virkelig god receiving running back kan bidrage med meget mere positiv værdi til dit hold, og dermed burde være værd at betale mere.\nI øvrigt fandt ProFootballFocus at running backs’ produktion i meget høj grad er forklaret af den offensive linje, de spiller bag, og at running backs er let erstattelige. Deres artikel kan læses her (kræver betalt adgang til PFF).\nCowboys har skrevet under med Zeke frem til 2026, men kontrakten tillader dem dog at komme ud af den tidligere. Zeke er en af de backs, der har fået allerflest touches i ligaen, siden han blev draftet, og på baggrund af det, kan man spekulere i, at han tidligere akkumulerer touches nok til, at hans aldringskurve i forhold til nedenstående graf vil være kortere. Hvorvidt det var en god idé for Cowboys at skrive så lang en kontrakt med Elliott er derfor tvivlsomt, men det er selvfølgelig blot spekulation. Måske Zeke er den næste Frank Gore.\nZeke er altså en rigtig god runner, men som Eric Eager fra ProFootballFocus har slået fast, så er en kæmpe del af running backs’ effektivitet forklaret af den offensive linje, og ingen er vel i tvivl om, at Cowboys’ offensive line er blandt de bedste i ligaen. Han er derimod ikke nogen god receiver, og giver heller ikke en play caller den fleksibilitet, at de fx kunne line ham up i slotten, selvom det at være en god receiver måske er det område, hvor running backs har den største chance for at adskille sig fra resten af ligaen. I det hele taget virker det til, at running backs er forholdsvis lette at erstatte. Hver gang du løber bolden, så sætter man i princippet sig selv bagud kontra, hvis man havde valgt at kaste bolden. Så er Ezekiel Elliott så efter vores mening overbetalt? Med tanke på ovenstående, så vil jeg vove pelsen og sige uden tvivl.\n443 total views, 7 views today\nHUDDLE UP-TAKT, 2019 – WEEK 1: PACKERS @ BEARS


Planlægning af Arbejdsopgaver og Funktioner | TimePlan\nStyring af arbejdsopgaver og funktioner for medarbejderne\nMedarbejdere kan udføre mange forskellige opgaver i løbet af en arbejdsdag. At kende deres kompetencer, evner og præferencer er essentielt for kunne udvikle medarbejderne, motivere dem og benytte deres ressourcer i virksomhedens planlægning og drift.\nMed TimePlan kan du registrere data om medarbejdernes kvalifikationer og certificeringer og planlægge arbejdsopgaverne herefter. Dette er særlig nyttigt f.eks. indenfor byggesektoren, hvor en given opgave måske kræver en særlig certifikation eller kompetence at udføre.\nHvis du oplever, at nogle medarbejdere gerne vil arbejde ud fra et bestemt mønster, kan du registrere deres præferencer i TimePlan.\nTimePlan sikrer, at alle de nødvendige arbejdsfunktioner og kompetencer bliver placeret på rette tid og sted.\nI løbet af en arbejdsdag kan du tildele forskellige funktioner til forskellige medarbejdere. Hvis der f.eks. er travlt ved kassen i din forretning om eftermiddagen, kan flere medarbejdere planlægges til at varetage denne funktion. Hvis mængden af kunder stilner af i perioder om formiddagen, kan en medarbejder gå til vareopfyldning eller ud på lageret.\nTimePlan visualiserer de forskellige arbejdsfunktioner med farvekoder og navne i basisplanen og planlægningsværktøjet.\njem & fix tager TimePlan med til Norge\n“Vi har brugt TimePlan de seneste 15 år i Danmark, fordi programmet opfylder vores behov for fleksibel personaleadministration. Vi har haft indflydelse på udvikling af nye funktioner i TimePlan, og det er afgørende for os, at TimePlan kan sættes op efter vores behov,” siger Jesper Paarup Blicher, HR & Drifts Controller hos jem & fix Danmark. Han har nu taget TimePlan med til de første 4 nye varehuse i Norge.\nEt vigtigt værktøj for hotelbranchen\n“TimePlan modulet “Funktioner” er et meget vigtigt værktøj for vores kunder i hotelbranchen,” forklarer Magnus Borjesson fra den svenske TimePlan forhandler PA Kompetens. På billedet ses han med Scandic Hotels medarbejdere som nummer tre fra venstre.\n“Modulet “Funktioner” gør det muligt at fordele lønudgifter på forskellige afdelinger. Det vil sige, at hvis en medarbejder f.eks. hjælper med morgenmaden i tre timer og derefter arbejder fem timer i en anden restaurant på hotellet, så kan TimePlan fordele timerne på de to afdelinger inden for samme vagt. Dette gør det muligt for vores hotelkunder at se, hvad morgenmaden koster i lønkroner,” lyder det fra Magnus Borjesson.\nHCA Airport: Flyafgange kræver mange funktioner\n“Under “Funktioner” i TimePlan kan vi se, hvilke medarbejdere der har hvilke arbejdsopgaver på hvilke flyafgange. Dette er meget nyttigt for os, fordi en medarbejder kan have mange forskellige arbejdsopgaver og funktioner i løbet af en vagt og så kan vi se, hvor meget tid der bruges på hver funktion,” fortæller Johnny Svensson, IT ansvarlig hos Hans Christian Andersen Airport i Odense.\n“Vi har nogle meget komplicerede overenskomster og vores medarbejdere arbejder ofte på skæve tidspunkter alt efter flyafgangene. TimePlan beregner automatisk alle de nødvendige tillæg, så lønnen bliver korrekt,” siger Johnny Svensson.


Lejekontrakt. Ret til opstilling af badehus. mellem. Naturstyrelsen Gillelejevej 2B 3230 Græsted Tlf CVR nr (herefter Udlejer) - PDF\nLejekontrakt. Ret til opstilling af badehus. mellem. Naturstyrelsen Gillelejevej 2B 3230 Græsted Tlf CVR nr (herefter Udlejer)\nDownload "Lejekontrakt. Ret til opstilling af badehus. mellem. Naturstyrelsen Gillelejevej 2B 3230 Græsted Tlf. 72543000 CVR nr. 33157274 (herefter Udlejer)"\n1 Dato: 20. december 2013 Lejekontrakt Ret til opstilling af badehus mellem Naturstyrelsen Gillelejevej 2B 3230 Græsted Tlf CVR nr (herefter Udlejer) og xxx (herefter Lejer)\n2 DET LEJEDE Det lejede består af retten til at opstille badehus - Hus nr. 1 - på stranden ved Tisvildeleje. Retten til at opstille badehuset er personlig for Lejer og kan, bortset fra overdragelse til efterlevende ægtefælle, ikke under nogen form gøres til genstand for overdragelse. DET LEJEDES BENYTTELSE Badehuset må kun benyttes som sådant og kun af lejeren med familie og gæster. Udlån eller fremleje af huset er ikke tilladt. Badehuset må ikke benyttes til beboelse eller overnatning, ligesom der ikke må tilberedes mad i huset. LEJEMÅLETS BEGYNDELSE, VARIGHED, OPHØR Lejemålet gælder fra 1. april Både lejer og udlejer kan opsige lejemålet med 3 måneders skriftligt varsel med virkning fra en 1.april. Ved opsigelse af kontrakten, skal Lejer drage omsorg for, at huset fjernes og området ryddes senest 31. marts. LEJENS STØRRELSE OG REGULERING Den årlige leje udgør kr ,00 for perioden 1. april 2014 til 31. marts Den årlige leje udgør herefter per 1. april 2015 kr ,00. Lejen forhøjes én gang årligt hver april, første gang den 1. april Lejen forhøjes i overensstemmelse med nettoprisindekset (NPI), dog minimum med 2,5 %. Reguleringen sker således med udgangspunkt i udviklingen i NPI fra januar til januar måned. Uanset den særligt aftalte reguleringsklausul, jf. overfor, kan Udlejer forlange lejen reguleret til markedsniveau, hvis lejen på varslingstidspunktet er væsentlig højere eller lavere end markedslejen. Ved markedsleje forstås den leje en kyndig lejer og en kyndig udlejer ville aftale under hensyntagen til vilkår og anvendelse.\n3 Lejen betales årligt forud, senest den første 1.april til Udlejers konto i Danske Bank reg. nr konto nr Opkrævning for lejen vil blive fremsendt til Lejer. SPECIFIKATIONER PÅ BADEHUS OG VEDLIGEHOLDELSE Badehuset må ikke overstige 6.00 m2 i grundareal inkl. eventuel terrasse, balkon, trappeafsats eller lignende. Det eneste, der accepteres ud over arealgrænsen på 6,00 m2, er en trappe på max. 2 trin, med en trindybde på max. 0,30 m og en største trappebredde på 1,00 m. Højden på badehuset må ikke på noget punkt overstige 2,50 m. Badehuset placeres i terrænets niveau eller på et punktfundament af træ eller betonpæle. Punktfundamentet må maksimalt være 0,30 m højt. Hvis terrænet hælder eller er ujævnt, vil punktfundamentets højde blive beregnet som gennemsnitshøjden af de enkelte fundamentspunkter. Huset skal opføres i træ. Taget udformes som saddeltag med taghældning mellem 10 og 30 grader. Tagdækning udføres med tagpap. Badehuset skal holdes i pæn og sømmelig stand. Naturstyrelsen er berettiget til, at påtale og forlange mangelfuld vedligeholdelse udbedret inden en af Naturstyrelsen fastsat frist. I vedligeholdelsen indgår også friholdelse af ukrudt og rydning af tilføget sand. Badehusejeren skal drage omsorg for, at det udleverede nummerskilt altid er anbragt synligt over eller ved badehusets indgang. OPSTILLING AF BADEHUS Huset må kun opstilles efter Naturstyrelsen Nordsjællands nærmere anvisning. Dette indebærer, at huset først må opstilles, når Lejer og en medarbejder fra Naturstyrelsen Nordsjælland på stedet og sammen har udpeget og afmærket husets nøjagtige placering. Huset skal, medmindre anden aftale foreligger, være opstillet inden 3 måneder efter overenskomstens underskrift af lejer.\n4 FORSIKRINGER OG ANSVAR Naturstyrelsen fralægger sig ethvert ansvar for skader på personer eller ting, der måtte opstå i forbindelse med badehusets anbringelse og benyttelse, ligesom Naturstyrelsen er uden ansvar for evt. hærværk, tyveri, indbrud eller andre skader, der måtte opstå på badehuset. SÆRLIGE BESTEMMELSER Retten til at opstille badehus - Hus nr. 1 - giver ikke badehusejeren særlige rettigheder på det omkringliggende areal. Anbringelse af indhegninger, andre anlæg eller indretninger omkring badehuset er således ikke tilladt, ligesom Lejer må acceptere offentlighedens uhindrede adgang til området. På grund af faren for sandflugt må der ikke uden Naturstyrelsens tilladelse foretages klipning, nedskæring eller beskæring af vegetationen eller træ- og buskbevoksningen i området. Lejer skal stedse drage omsorg for, at området og stranden i forbindelse med badehusets brug og vedligeholdelse, er pænt og ryddeligt, og at der ikke henligger materialer, affald, papir og andre genstande, ligesom Lejer skal overholde de til enhver tid gældende regler for publikums færden på Naturstyrelsens arealer. MISLIGHOLDELSE Ved misligholdelse af kontrakten eller overtrædelse af foranstående regler og vilkår, er Naturstyrelsen berettiget til straks at ophæve aftalen og forlange badehuset fjernet og pladsen ryddeliggjort omgående, uden at Lejer kan gøre krav på tilbagebetaling af erlagt leje. Hvis Lejer ikke fjerner badehuset inden den fastsatte frist vil Naturstyrelsen være berettiget til at fjerne badehuset og rydde pladsen for lejers regning. ÆNDRINGER I DENNE KONTRAKT Ændringer til denne kontrakt er alene gyldige, såfremt de udfærdiges skriftligt. STEMPELAFGIFT Stempelafgift berigtiges ikke, jf. lov om stempelafgift 20 stk. 1.\n5 UNDERSKRIFTER, den 2013, den 2013 For Udlejer: For Lejer\nLEJEKONTRAKT. Lejer skal udfærdige vedtægter for området. Vedtægt og efterfølgende ændringer i vedtægten skal godkendes af ejer.\nLEJEKONTRAKT Mellem Guldborgsund Kommune Parkvej 37, 4800 Nykøbing F. Cvr. 29188599 (i det følgende kaldet ejeren) og Haveforeningen Dannebrog Industrivej 14A, 4990 Sakskøbing. Cvr. (i det følgende kaldet


Jea's Blanke Tanker: Julen er pillet ned.\nJulen er pillet ned.\nNormalt får julepyntet lov til at hænge til efter nytår, men i år skal vi holde Nytår herhjemme og derfor besluttede jeg at det skulle pilles tidlig ned i år. Så nu er alt pillet ned, lagt i en kasse og båret i kælderen. Synes bare stuen ser så top ud nu. Det eneste som faktisk er tilbage nu er julekortene, de står stadig på en hylde.\nSamtidig har vi haft gang i lidt oprydning. Kæresten har fået sortere i alt sit tøj, han smed 3 poser ud. Køkken skufferne er sorteret, gjort rent og en masse vi ikke brugte er lagt i en kasse, som skal på losseren. Vi har også fået ryddet op i et køkkenskab og nogle kurve på badeværelset. Ja og hvad er meningen så med det. Ja der har ikke rigtig været plads til vores nye julegaver, så vi måtte lige sortere lidt. Nu står der så en masse lort midt i gangen, som skal på lossepladsen i morgen. Det er dog super lækkert lige at få sorteret lidt, smidt gammelt ud og få det nye ind på plads.\nResten af dagen står vidst på afslapning. Kæresten er kravlet i seng, for at få sig en velfortjent lur og jeg gemmer mig lidt på sofaen. Glædelig 2. juledag, håber i nyder den og selv om pyntet er pakket væk, har jeg stadig gang i juledekorationer, ser film i tvet og hapser lidt julegodter. <3\nKategorier: Hygge, Jul, julegaver, Oprydning, Pynt, Sortering


Årsager til strømkabelfejl - Domænenavn - Huazheng Electric Manufacturing (Baoding) Co., Ltd\nÅrsager til strømkabelfejl\n1. Isolering ældning forringelse\nIsolering af strømkablet er underlagt de termiske, kemiske og mekaniske virkninger, der frembringes af den elektriske virkning, således at det dielektriske medium undergår fysiske og kemiske forandringer, og mediumets isolationsniveau sænkes. Isoleringen er fugtig. Mellemleddet eller terminalhovedet er isoleret og fugtigt på grund af den øvre og nedre tætning af konstruktionen eller den dårlige kvalitet af anlægget; Manglerne som blærer eller revner overlades til fremstilling af ledningskablet i kablet, og kablet er også fugtigt.\nDer er mange grunde til overophedning af kablet. Den interne årsag er, at kabelsisoleringens indre luftspalte er fri til at forårsage lokal opvarmning, hvorved isoleringen isoleres. Eksterne faktorer er kabler installeret i kabelintensive områder, kabelkanaler osv. Kabler, der bæres i tørrøret og kabler, der ligger tæt på røret, kan forårsage skade på isoleringen på grund af overbelastning eller dårlig varmeafledning.\n3. Mekanisk skade\nHovedsagelig refererer til kabelskader forårsaget af eksterne kræfter. Dette skyldes hovedsagelig mekaniske virkninger som vibrationer fra køretøjer, som deformerer kablet. Deformation af kablet resulterer i kraftig bøjning, beskadigelse af den indre isolering eller et luftgab inde i isoleringen.\n4. Cover korrosion\nPå grund af elektrolyse eller kemisk virkning korroderes ledningspakken af kablet. På grund af karakteren og graden af korrosion har blypakken røde, gule, orange og lysegule forbindelser eller svampagtige porer.\n5. Overspænding forårsager nedbrydning\nAtmosfærisk overspænding og intern overspænding forårsager kabelisoleringen til at modstå belastninger, der overskrider tilladelige værdier og forårsager nedbrydning.\nDesuden viser analysen af de faktiske fejl, at mange fejl i udendørsterminalen skyldes atmosfæriske overspændinger.\n6. Intermediate joint, terminal head design og produktionsproces problemer\nNår halvlederen er afskallet, er der partikler, støv og andre urenheder på den indre isolerings- eller isoleringsoverflade; Kabelhovedet er dårligt forseglet, hvilket forårsager fugt inde i isoleringen, hvilket gør isoleringen til at være fugtig; kabelforbindelsesprocessen er ikke standard, forseglingen er ikke standardiseret og forårsager jordforbindelse; produktionsmiljøets fugtighed er for stor, fordi isolering af fremstillingsdelen (kabelhovedet) er fugtig; jordingen af kablet er forkert, hvilket forårsager jordforbindelsestråden til at danne en cirkulation eller pause.\nFor de seks ovennævnte typer af strømkabler kan modforanstaltninger formuleres i kombination med de faktiske forhold. Til fremstilling af mellemled og klemmehoved kan tilslutning af kabelhovedet styrkes, og de relevante regler styres strengt. kappen og isolationsafskærmningsleddet halvlederlaget håndteres omhyggeligt, og isoleringsoverfladen er grundigt poleret og rengjort. Undgå at fremmede partikler forbliver på isoleringen; fugtigheden i installationsmiljøet holdes under 70%. Der er foretaget en række klare bestemmelser for kabelinstallation: rustningslaget og kobberbeskyttelsen skal jordes separat og have et tværsnit på mindst 25 mm2; enkeltkernekablet skal jordes på et tidspunkt, og trekernekablet skal jordes i begge ender. Klemmen på kabelnæsen skal være tinnet. For at forhindre skade på kablet på grund af ekstern kraft, kan den kraftmodtagende del beskyttes af røret og fastgøres, den ydre del af leddet er beskyttet, og leddet er fastgjort og beskyttet på begge sider; Under byggeprocessen er trådnosen ikke snoet og deformeret af ekstern kraft, hvis det er nødvendigt. Hvis drejebehandlingen skal udføres, skal der træffes foranstaltninger for at glatte overfladen; Når der er et konstruktionsteam nær kablet, er det nødvendigt at øge det iøjnefaldende tegn og sende en påmindelse til byggepersonalet om nødvendigt.


Hvad er Closay?\nClosay er et bruger-til-bruger community, hvor kvinder kan leje kjoler af hinanden. Som udlejer kan du let tjene penge på at udleje dine kjoler. Som lejer kan du låne flotte kjoler til en brøkdel kjolernes købspris. Det er win-win for begge parter.\nKjoler er for alle, og alle kvinder – uanset alder, bopæl og tøjstil – er mere end velkomne i Closays community.\nDet koster intet at oprette sig og uploade sine kjoler.\nLejeprisen for en kjole fastsættes af udlejer og ligger typisk på 200 - 450 DKK for tre dage.\nI prisen inkluderes et procentbaseret servicegebyr.\nDu kan downloade Closays app til både iOS og til Android. Så kan du hurtigt komme i gang med at leje og udleje kjoler.\nHvad kan jeg udleje?\nPå Closay elsker vi kjoler. Og du kan udleje alle typer kjoler: korte, lange, til hverdag og til fest. Det eneste kriterium er, at kjolerne er i god stand.\nDu opretter en annonce ved at trykke på ikonet for "opret vare" i bunden af din startskærm. Herefter kan du tilføje billeder fra din telefon eller tage nye direkte i appen.\nVælg mellem forskellige kategorier, som din kjole passer under. Det gør det nemmere for lejer at finde frem til netop din kjole.\nHvor meget skal jeg tage i betaling?\nDet er helt op til dig. Closay udregner et forslag på en lejepris for tre dage, når du opretter kjolen. Prisforslaget er baseret på de informationer, du giver om kjolen, og derfor anbefaler vi, at du vælger den foreslåede pris.\nSkal din kjole udlejes, er det vigtigt, at den fremstår godt på billedet i annoncen. Vi har udviklet en guide til, hvordan du tager gode billeder af din kjole. Den finder du, når du går i gang med at oprette en kjole\nKan jeg lukke min annonce?\nHvis du ikke længere vil udleje din kjole, kan du deaktivere din annonce. Tager du på ferie og derfor kun ønsker at lukke din annonce midlertidig, genaktiverer du bare annoncen, når du er hjemme igen.\nMin annonce blev ikke godkendt. Hvorfor?\nAlle annoncer godkendes af teamet bag Closay. Det gør vi for at sikre, at det kun er kjoler af god kvalitet, der kan udlejes. Hvis din kjole ikke er blevet godkendt, kan det skyldes, at enten billedet eller din kjole ikke fremstår i god nok kvalitet.\nHvordan laver jeg en aftale med udlejer?\nNår du har fundet en kjole, indtaster du de datoer, du ønsker at leje den og trykker "Lej nu". Dine betalingsoplysninger bliver registreret, og herefter kan du via beskedsystemet aftale nærmere om afhentning med udlejer. Din betaling bliver først opkrævet, når udlejer godkender din anmodning.\nHvor længe kan jeg leje en kjole?\nEn kjole kan lejes i enten 3 eller 6 dage. Der er gives rabat på dagsprisen, når der lejes i 6 dage, så der er god fornuft i at låne og bruge kjolen et par ekstra dage.\nHvad hvis der ikke er nogen kjoler nær mig?\nStart trenden! Vi ekspanderer kraftigt og gør vores bedste for at nå ud til alle danske byer. Tjek eventuelt om en naboby har den kjole, du står og mangler.\nJa, før lejeperiodens start er det altid muligt at annullere din bestilling. Du kan selv annullere din anmodning, hvis udlejer endnu ikke har accepteret den.\nHvis udlejer har accepteret din anmodning, skal du hurtigst muligt gøre udlejer opmærksom på annulleringen via appens beskedsystem. Derefter kan udlejer annullere bestillingen og leje kjolen ud til en anden.\nHvad hvis jeg ikke får svar på min bestilling?\nHvis udlejer ikke har godkendt din anmodning, annulleres bestillingen automatisk efter kl. 24.00 første dag af lejeperioden. Du kan også selv annullere din anmodning før.\nHvordan afhenter og tilbageleverer jeg kjolen?\nDet aftales let og hurtigt med udlejer. Efter bestilling kan I aftale afhentningssted og tidspunkt via appens beskedsystem. Der er plads til fleksibilitet, og det er helt op til jer, hvad der passer bedst. Det samme gælder for tilbagelevering.\nKan jeg få kjolen leveret?\nKutymen er, at lejer selv står for afhentning af kjolen hos udlejer. Men har du fundet den perfekte kjole i en anden by, kan du forhøre udlejeren om muligheden for levering pr. post. Det er helt op til udlejer – så forhør dig gerne, inden du booker kjolen.\nHvad gør jeg, hvis kjolen ikke passer mig?\nHvis kjolen ikke passer eller lever op til dine forventninger, kan du sammen med udlejer annullere udlejningen via appen.\nSkal jeg vaske kjolen, inden jeg tilbageleverer den?\nSom udgangspunkt står udlejer for tøjvask. Den metode er valgt, for at sikre at kjolen bliver vasket på den måde, som udlejer ønsker. Du kan selvfølgelig aftale en anden måde med udlejer, hvis det passer jer bedre.\nDu betaler i appen, når du bestiller en kjole. Her kan du benytte alle gængse betalingskort.\nPengene reserveres straks på din bankkonto, men sendes først til udlejer tre dage efter udlejningen. På den måde er I begge sikret en tryg handel.\nSå snart du accepterer lejers anmodning om at låne din kjole, bliver pengene reserveret på lejers konto. Pengene bliver sat ind på din konto, tre dage efter udlejningsperioden er endt. På den måde er I begge sikret en tryg handel.


Nr. 124 af 295 Restauranter i Santa Cruz\nNr. 124 af 295 Restauranter i Santa Cruz, Californien\n2,2 km fra Santa Cruz Beach Boardwalk\nFå rutevejledningWebsite+1 831-425-1807\nFødevarer var super lækker og super velsmagende! Jeg vil helt sikkert komme tilbage, når jeg har en chance for at være i Santa Cruz!\nNice, stille måltid\nPizzeria Avanti plejede at være ejet af de samme ejere som Avanti. Det er nu blevet opdelt. Selv om det ikke er det samme, har det holdt sig selv. Vi nyder at gå til et stille måltid. Pizzaen er god, glutenfri er en mulighed. Lasagnen...er meget god. Salaterne er friske og forskellige. Det er lagt tilbage. Du kan bruge tid på at tale ved bordet, mens du ikke er forhastet.Mere\nBare okay ....\nJeg var ude med min datter og følte mig som pizza. Hvad bedre sted end en pizzeria? Vi bestilte pizza med Gorgonzola og pinjekerner og nogle andre med hvidløgsbaseret eller noget lignende. Det smagt meget lidt ligesom nogen af disse ting. Det var ikke dårligt,...men det lød bare så anderledes. Men det smagte ikke anderledes. Vi bestilte også en Brussel Sprout Salat, som var virkelig en Argulla salat med et par brusselspirer i det, alt for lille og alt for dyrt. Service var meget rart, selv om han tilbudt brød og aldrig bragt det.Mere\nJeg er en almindelig person der værdier god service, men tolererer gennemsnitlig service uden anmærkninger. Noncrowded atmosfære en hverdag, bestilte et par pizzaer, en dukker op, idet den anden gør det aldrig 30 minutter senere. Kommer der Ingen for at tjekke om os, og når...vi endelig spørge om den anden, at serveren aldrig vender tilbage. Nu er det 45 minutter senere, og vi er nødt til at tage afsted, og bede om en pizza til at gå. E-mailede til restaurant, for at nævne det, stadig ingen reaktion. Den pizza er udmærket, ikke noget særligt, og alt for dyrt for sikker.Mere\nJeg spiser her mindst en gang om måneden. Jeg tror, at det er den bedste pizza i Santa Cruz. De tilbyder også en fantastisk cesear salat. Serverne er altid super venlige og imødekommende.\nUdviklede sig til et fantastisk sted\nJeg har boet her i mange år gennem kokke og remodels. Det er et af mine foretrukne steder langs kysten. Både lokale og turister elsker det. Fantastisk lille Barhygge og en kæmpe fælles disk til at spise på. Maden er fremragende, og de bruger en...masse af lokale råvarer. Udvalg af Vine også meget lokale og godt.Mere\nGennemsnitlig pizza, under gennemsnittet service\nDette er en sød og charmerende sted, men pizzaen er lige akkurat ok. Det er ret kedelig og har desperat brug for nogle ekstra krydderi. Skorpen er meget lækker. Servicen var ikke god. Det var lidt langsom, og jeg fik aldrig fik min suppe. Servitrice...var nødt til at blive bedt om flere gange for varm sauce, og det var virkelig ikke meget overfyldt. Det er ikke et dårligt sted, men hvis du vil have rigtig god pizza i Santa Cruz, er du bedre stillet med Pizza mit hjerte, eller gå til Pizza Antica i San Jose hvis du føler at tage en køretur.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Pizzeria Avanti.


Højlund efter pokaltriumf: Vi slap tøjlerne | Randers HK | amtsavisen.dk\nHøjlund efter pokaltriumf: Vi slap tøjlerne\nPubliceret 30. december 2016 kl. 18:40\nMie Højlund og Randers HK rejste sig på fornemste vis efter et tvivlsomt efterår i liagen. Foto: Bo Amstrup/Scanpix\nRollen som underdogs passede Randers HK-spilleren glimrende, og resulterede i en flot sejr over FCM Håndbold.\nSilkeborg: Der var fest i Randers HK-omklædningrummet, da holdet fredag eftermiddag havde sikret titlen som pokalmestre 2016 efter en flot finale mod storfavoritterne fra FCM Håndbold og en overbevisende sejr på 27-21.\nEn triumf, de færreste havde set komme, men hvor Randers-spillerne virkelig greb chancerne som underdog. En rolle som passede Mie Højlund ganske godt.\n- Det gjorde en kæmpe forskel, at vi bare kunne gå ud og spille frit i dag. Vi slap tøjlerne og tog de chancer, vi måske ikke havde gjort som favoritter. Og så stod vi bare sindssygt godt i forsvaret, og holdt FCM fra scoring i store perioder. Det kunne man godt mærke, stressede dem, og fik dem til at tage nogle dumme chancer, som vi så også formåede at straffe dem på. Det var helt perfekt, lød det fra Mie Højlund, der med syv mål blev delt Randers-topscorer sammen med Mari Molid.\nGense højdepunkterne fra pokalfinalen\nRejste sig efter offday\n1Mens et svingende efterår, hvor især spillet og pointhøsten i ligaen har haltet, har givet rynker i panden i Randers HK-lejren, giver pokaltriumfen masser af håb for fremtiden.\n- Vi har aldrig tvivlet på, at vi potentialet til at spille på det niveau, vi gør i dag, men vi har været i tvivl om, hvordan vi skulle frem til det. Det har vi arbejdet hårdt på i december måned, og det er dejligt at se, at det lykkes. Forhåbentlig giver det også et boost til de kommende kampe, siger Højlund, der allerede onsdag igen står over for FCM Håndbold, når det gælder om at lukke hullet op til slutspilspladserne i Håndboldligaen.\nOg mens pokaltriumfen blev en stor revanche for det tvivlsomme efterår, glædede Mie Højlund sig også over at have genopfundet sig selv over antten efter en knap så imponerende præstation i semifinalen torsdag aften mod TTH Holstebro.\n- Jeg havde en offday i semifinalen og var helt væk. Efter sådan en præstation bliver jeg altid skuffet over mig selv og endnu mere opsat på at vise, at jeg har et meget højere niveau. Det lykkedes heldigvis i dag, hvor jeg i hvert fald selv føler, at jeg spillede markant bedre, kosnatterede bagspilleren, inden turen gik tilbage til øl og jubelsang i omklædningsrummet.\nRanders HK-guld skæpper i klubkassen\nGalleri: Randers HK vinder pokalfinalen!\nPokaltriumf giver tro på fremtiden\nZinglersen: Flotteste forsvarspil i min Randers-tid\nFabrik på Djurslands kan blive Europas største cannabis-producent\nKarakterbog efter AaB-kamp: Marxen toppede - offensiven floppede\nEfter 57 år bag disken er det slut: - Det er rædselsfuldt\n13:00 10 år - og trekvart milliard kroner - senere\n12:57 Der er økologi i skidtet\n12:57 Højrebølger og intenre konflikter. Er Europa ved at gå i opløsning?\n12:55 Vi er EU-mestre i at få ledige i job. Stop meningsløs jagt på arbejdsløse\n12:48 V og DF prioriterer hjælp til herreløse katte frem for hjælp til overvægtige børn\nKræft i munden\nSnarrådig bilist ville slette beviserne: Forsøgte at sluge hashklump og bed betjenten\nKvinde snød 75-årig mand i Fårup\nAgesen før pokalkvartfinale: København er favoritter\nMund-til-mund giver kunder i St. Sjørup\nGakkede rim og reggae-rytmer\n12:25 Sikke en ven at have\n12:15 Efter 57 år bag disken er det slut: - Det er rædselsfuldt\n11:57 Snarrådig bilist ville slette beviserne: Forsøgte at sluge hashklump og bed betjenten\n11:18 Kvinde snød 75-årig mand i Fårup\n08:19 Kræft i munden\n06:41 Er det værd at kaste penge efter kulturen?\n11:49 Nej til skattestigninger\n10:50 DF - fake news og demagogi\n12:15 Randers HK skal på langfart i Europa\n09:31 Agesen før pokalkvartfinale: København er favoritter\n07:41 Karakterbog efter AaB-kamp: Marxen toppede - offensiven floppede\n07:00 Video: Se Amtsavisens analyse af mandagskampen