Download "Danmarks Nationalbank. Kvar tal so ver sigt 4. kvartal D A N M A R K S N A T I O N A L B A N K 2 0 0 5"\n1 Danmarks Nationalbank Kvar tal so ver sigt 4. kvartal 2005 D A N M A R K S 4 N A T I O N A L B A N K\n2 KVARTALSOVERSIGT, 4. KVARTAL 2005 Det lille billede på forsiden viser et udsnit af erindringsmønten i anledning af Kronprins Frederik og frk. Mary Donaldsons bryllup. Bryllupsportrættet er udformet af billedhugger Karin Lorentzen. Det er tilladt at kopiere fra publikationen, forudsat at Danmarks Nationalbank udtrykkeligt anføres som kilde. Det er ikke tilladt at ændre eller forvanske indholdet. Kvartalsoversigten er tilgængelig på Nationalbankens websted: under publikationer. Kvartalsoversigten oversættes til engelsk. Ansvarshavende redaktør: Jens Thomsen Redaktør: Anders Møller Christensen Redaktionen er afsluttet den 21. november Kvartalsoversigten kan rekvireres ved henvendelse til: Danmarks Nationalbank, Informationssektionen, Havnegade 5, 1093 København K Telefon (direkte) eller Ekspeditionstider, mandag-fredag kl Kvartalsoversigt 1. kvartal 2006 planlægges offentliggjort 28. februar SCHULTZ GRAFISK A/S ISSN (Online) ISSN\n3 Indhold Seneste økonomiske og monetære udvikling... 1 Enighed om nye kapitaldækningsregler i EU Indenlandsk markedsbestemt inflation Bo William Hansen og Dan Knudsen, Økonomisk Afdeling Beregningsgrundlaget for Nationalbankens udtryk for indenlandsk markedsbestemt inflation (IMI) beskrives og opdateres. IMI afspejler udviklingen i de markedsbestemte danske priser på varer og tjenester, og kan opfattes som et udtryk for den underliggende inflation i Danmark. Søfragt og dansk økonomi Niels C. Beier og Erik Haller Pedersen, Økonomisk Afdeling Dansk skibsfart bidrager i stigende omfang til overskuddet på betalingsbalancen. Eksport af søfragt er mere end fordoblet på under ti år. I artiklen gives en kort præsentation af erhvervet og betydningen for dansk økonomi. Hvorfor er de lange amerikanske renter lave? Allan Bødskov Andersen, Kapitalmarkedsafdelingen, John Hydeskov, Handelsafdelingen og Michael Sand, Økonomisk Afdeling Trods en markant forøgelse af den pengepolitiske rente i USA siden juni 2004 er de lange renter forblevet lave. Artiklen behandler fire forklarende faktorer: Større stabilitet i inflationsraterne, globaliseringseffekter, lave investeringer og øget efterspørgsel efter lange obligationer fra pensionsselskaber og asiatiske centralbanker. En sammenligning af detailrenterne i Danmark og euroområdet Sabina Persson, Statistisk Afdeling Der er betydelige forskelle på detailrenterne mellem landene i Europa. En væsentlig del af renteforskellene skyldes forskellige finansielle strukturer, produktkarakteristika og national regulering. Renteforskellene er størst for husholdningssektoren, hvor barriererne for grænseoverskridende låneaktiviteter er størst. Ekspertforudsigelser af renter og valutakurser Jacob Stæhr Mose, Handelsafdelingen Konsensusskøn, baseret på et gennemsnit af mange eksperters forudsigelser, anvendes ofte som et mål for markedsdeltagernes forventninger til den fremtidige udvikling i økonomiske og finansielle størrelser. For udvalgte renter og valutakurser har konsensusskønnene i gennemsnit ikke været mere præcise end det naive alternativ, at disse renter og valutakurser var forblevet uændrede.\n4 Polen EUs nye store medlemsland Niels Peter Hahnemann, Økonomisk Afdeling Den økonomiske udvikling i Polen er gået hurtigt i de seneste 15 år. Polen har haft et relativ svært udgangspunkt. En række økonomiske strukturproblemer er blevet forbigået, og makroøkonomien klarer sig på visse punkter dårligere end i flere af de andre nye EU-medlemslande, der har været gennem tilsvarende økonomiske omformning. Artiklen afdækker nogle af de problemer, som plager polsk økonomi. Afviklingen af Varde Bank Niels C. Andersen, Juridisk Sektion og Jens Dalsgaard, Statistisk Afdeling I begyndelsen af 1990'erne voksede de økonomiske problemer for Varde Bank sig så store, at der blev etableret en afviklingsordning for banken. For alle praktiske formål er afviklingen nu afsluttet. Artiklen gør status, ligesom artiklen beskriver baggrunden for Varde Banks problemer og de hensyn og overvejelser, der lå bag den etablerede afviklingsordning. Herudover fokuseres på nogle af de problemer, som afviklingen blev konfronteret med. Samarbejdsaftale (Memorandum of Understanding) mellem Danmarks Nationalbank og Finanstilsynet af 11. oktober Pressemeddelelser Tabelafsnit 44. årgang, nr. 4\n5 1 Seneste økonomiske og monetære udvikling Oversigten vedrører perioden fra medio september til medio november På trods af meget høje oliepriser er momentum i verdensøkonomien fortsat robust. Væksten i den globale handel har stabiliseret sig om end på et lavere niveau end i 2004 og fremstillingsindustrierne i de fleste lande indikerer fremgang, jf. figur 1. Drivkræfterne er fortsat USA og Asien, men også væksten i euroområdets økonomi er taget til. Prisstigninger på energi har udmøntet sig i øget global inflationstakt. Ekskl. energi har inflationstakterne udviklet sig mere stabilt, og de mellemfristede inflationsforventninger er velforankrede på et lavt niveau. De 10- årige renter ligger højere end for 2 måneder siden, og den amerikanske centralbank har strammet pengepolitikken. Markedsdeltagerne forventer yderligere stramninger i USA og begyndende stramninger i euroområdet. GLOBAL HANDEL OG VIRKSOMHEDSTILLID I FREMSTILLINGSSEKTOREN Figur 1 Indeks 70 Pct., år-år Global handel (højre) Virksomhedstillid, USA Virksomhedstillid, euroområdet -10 Anm.: Der er anvendt et 3-måneders glidende gennemsnit for "global handel", der dækker handel med varer og tjenester. For virksomhedstillid indikerer en værdi over 50 fremgang. Sidste observation for "global handel" er august, og for virksomhedstilliden er det oktober. Kilde: Centraal Planbureau (Holland) og EcoWin.\n6 2 DE INTERNATIONALE RÅVARE- OG FINANSMARKEDER Olieprisen er faldet tilbage i løbet af efteråret, men er stadig på et højt niveau, jf. figur 2. I midten af november var prisen 54 dollar pr. tønde (Brent) efter et kortvarigt toppunkt på knap 70 dollar i perioden omkring orkanerne Katrina og Rita. De forårsagede midlertidig nedlukning samt beskadigelser af amerikanske produktions- og raffinaderifaciliteter i Den Mexicanske Golf. Denne udbudsforstyrrelse blev efterfølgende modgået af tilbud om ekstra produktion i OPEC-landene og træk på de strategiske oliereserver i USA. Efterårets prisfald ændrer ikke ved, at olieprisen har været stigende igennem såvel 2004 som Høj global vækst har trukket efterspørgslen op. Trækket er især kommet fra USA og Asien. Ikke mindst har mængden af kinesisk olieimport været stærkt stigende, jf. figur 2. I takt med øget efterspørgsel er den ledige produktionskapacitet i oliesektoren blevet reduceret betydeligt. Kombinationen af høj efterspørgsel og begrænset ledig kapacitet betyder, at midlertidige forstyrrelser på udbudssiden får en væsentlig effekt på priserne. I modsætning til tidligere episoder med store olieprisstigninger har de senere års forløb i højere grad været efterspørgselsdrevet. Under tidligere episoder i begyndelsen af 1970'- og 80'erne blev udbuddet reduceret pludseligt, og det kastede den globale økonomi i recession. Denne gang OLIEPRIS OG KINESISK OLIEIMPORT (MÆNGDE) Figur 2 US dollar pr. tønde 70 Mio. ton Kinesisk olieimport (højre) Oliepris, spot 0 Anm.: Sidste observation er november for "oliepris, spot" og september for "kinesisk olieimport". Olieprisen er Brent. "Kinesiske olieimport" er et 6-måneders glidende gennemsnit. De sorte streger angiver årlige gennemsnit for olieprisen beregnet ud fra dagsobservationer. Kilde: EcoWin.\n7 3 FORVENTNINGER TIL INFLATIONEN I USA OG EUROOMRÅDET Tabel 1 Skøn for år USA Januar 05 USA November 05 Euroområdet Januar 05 Euroområdet November ,5 3,4 1,8 2, ,4 3,0 1,7 1, ,4 2,4 1,9 1,8 Anm.: Beregnet som et gennemsnit af en række økonomers skøn. Tallene vedrører stigningstakten i forbrugerpriserne. Kilde: Consensus Economics. 1 Skønnene for 2007 er ikke fra januar og november, men henholdsvis april og oktober. har stigende oliepriser snarere været et resultat af den globale højkonjunktur. Det illustreres af, at andre råvarepriser såsom prisen på industrielle metaller er gået i vejret samtidigt dog mindre kraftigt en bevægelse, der er fortsat i de sidste par måneder og understøtter indtrykket af en robust global økonomi. Stigende råvarepriser har formentlig kun virket dæmpende på en i øvrigt høj global vækst. Det nuværende niveau for olieprisen ventes at vare ved. Priserne for olie til levering flere år frem (futures) har fulgt spotprisen op. Stigninger i spotprisen, der opfattes som drevet af midlertidige forhold, bevirker typisk et faldende forløb for futurespriserne. De aktuelle høje priser på fremtidig olielevering kan skyldes en række forhold af vedvarende karakter. Forsat integration af Kina og resten af Asien i verdensøkonomien kan betyde et permanent løft i efterspørgslen. Ligeledes kan det afspejle, at markedsdeltagerne vurderer, at produktionskapaciteten, og dermed udbuddet, kun i begrænset omfang øges fremover. Den reale oliepris har i efteråret nået niveauet fra 1. oliekrise, men ligger dog betydeligt lavere end 2. oliekrise. Ud over et stærkere og anderledes udgangspunkt for verdensøkonomien end for år siden er der andre årsager til, at effekten af høje oliepriser utvivlsomt er mindre. Energiintensiteten i i-landene er lavere, de olieeksporterende landes udgiftstilbøjelighed er højere end tidligere, og sidst men ikke mindst er inflationsforventningerne velforankrede på et lavt niveau. De stigende energipriser er slået igennem på inflationstakten i Markedsdeltagernes skøn på inflationen næste år er også gået i vejret, jf. tabel 1. Det skyldes dog især, at høje energipriser i slutningen af 2005 automatisk skubber næste års prisstigningstakt i vejret, uden den underliggende inflation opfattes anderledes. Det bekræftes af break-even inflationen, der siden i sommer har været stigende i USA, men ikke er på et niveau, der er meget forskelligt fra de seneste år, jf. figur 3. 1 Efter 1 Break-even inflationen bruges som mål for markedsdeltagernes inflationsforventninger og beregnes som forskellen mellem renten på en nominel og en indekseret obligation med samme løbetid, jf. Bo William Hansen, Indeksobligationer i porteføljebeslutninger, Danmarks Nationalbank, Kvartalsoversigt, 2. kvartal, 2004.\n8 4 tilsvarende at være steget siden i sommer faldt euroområdets breakeven inflation tilbage sidst på efteråret til et niveau omkring Den Europæiske Centralbanks, ECB, mellemfristede målsætning om inflation tæt på, men under 2 pct. Udviklingen i break-even inflationen er et udtryk for velforankrede mellemfristede inflationsforventninger på et lavt niveau og en troværdig pengepolitik i USA og euroområdet. Den amerikanske centralbank strammede pengepolitikken med ¼ pct. både i september og november, jf. figur 4. Den ledende amerikanske pengepolitiske rente er nu 4 pct. Siden stramningerne begyndte sidste år, er renten blevet sat op med 3 pct., uden det er slået synligt igennem på den 10-årige rente, jf. figur 3. ECB har fastholdt renten på 2 pct. siden juni Begge centralbanker har udtrykt øget bekymring over risikoen for vedvarende gennemslag af energipriserne på inflationen. Markedsdeltagerne forventer i højere grad fortsatte amerikanske stramninger end for to måneder siden, jf. figur 4, og den fremtidige rente i euroområdet ventes også at blive højere. De 10-årige renter i USA og euroområdet er steget knap ½ pct. i perioden fra midten af september til midten af november. Den amerikanske rente lå da omkring 4,5 pct., og den tyske rente var ca. 3,5 pct. Samlet set er de finansielle forhold stadig lempelige. Især de lange renter må betegnes som lave, og baggrunden herfor er beskrevet i artiklen side 55ff. 10-ÅRIGE RENTER OG BREAK-EVEN INFLATION Figur 3 Pct Tyskland, 10-årig rente USA, 10-årig rente Euroområdet, break-even inflation USA, break-even inflation Anm.: Sidste observation er 15. november. "USA, break-even inflation" er beregnet for obligationer med en restløbetid på 10 år. "Euroområdet, break-even inflation" starter først i midten af 1998 og er beregnet ud fra franske obligationer med udløb i Restløbtiden er derfor faldende over tid. Kilde: EcoWin.\n9 5 PENGEPOLITISKE RENTER OG FORVENTEDE RENTER Figur 4 Pct jan maj sep jan maj sep jan maj sep ECBs minimumsbudrente Fed funds target Euroområdet, renteforventninger den 15/11 USA, renteforventninger den 15/11 Euroområdet, renteforventninger den 14/9 USA, renteforventninger den 14/9 Anm.: Sidste observation er 15. november. "Renteforventninger" er implicitte forwardrenter beregnet på baggrund af usikrede pengemarkedsrenter med løbetid op til og med 12 måneder (Libor- og Euribor-renter). Kilde: EcoWin og egne beregninger. Guldprisen i dollar er steget. Det fortsætter en flerårig udvikling, men modsat tidligere er stigningen i den senere tid gået hånd i hånd med en stærkere dollar bl.a. over for euro, jf. figur 5. Tendensen til en stærkere DOLLAR PR. EURO OG PRIS PÅ GULD OG INDUSTRIELLE METALLER Figur 5 Dollar pr. euro 1998 = 100 2, , , , , , , , Dollar pr. euro Industrielle metaller (højre) Guld (højre) 80 Anm.: Sidste observation er november, dog oktober for "industrielle metaller". Valutakursen i 1998 vedrører ECU. Der er anvendt IMFs indeks over prisen på industrielle metaller. Guldprisen er dollar pr. troy ounce. Kilde: EcoWin.\n10 6 dollar startede omkring årsskiftet, og efter en vis reversering over sommeren fortsatte den i efteråret. Dollarens styrkelse skal ses i lyset af, at rentespændet mellem USA og euroområdet gradvist er blevet øget igennem Kursen medio november var 1,17 dollar pr. euro mod 1,36 ved årsskiftet. Aktiekurserne i USA og euroområdet lå i midten af november på omtrent samme niveau som i midten af september. Også set over året som helhed har det amerikanske S&P 500-indeks udviklet sig fladt, mens det europæiske Stoxx 600-indeks ligger markant over januar-niveauet. INTERNATIONAL ØKONOMISK BAGGRUND USA BNP i USA voksede med 0,9 pct. fra 2. til 3. kvartal. Dermed var fremgangen i produktionen på linje med de foregående kvartaler. Økonomien blev trukket af den indenlandske efterspørgsel et forhold der har gjort sig gældende siden opsvingets start i Eftervirkninger af orkanerne betød en svækkelse af en række månedsbaserede økonomiske nøgletal. I september faldt både industriproduktionen og beskæftigelse, og tilliden hos forbrugerne og i servicesektoren dykkede markant. Ses der bort fra eftervirkningerne, var den underliggende fremdrift i økonomien anselig. Myndighederne har bevilliget katastrofehjælp til de orkanramte områder på mere end 60 mia.dollars. Flere midler vil i de kommende kvartaler blive kanaliseret til genopbygning. Det understøtter indtrykket af midlertidige effekter med lidt lavere økonomisk vækst i 2. halvdel af i år og lidt højere næste år i takt med, at genopbygningen går i gang. 1 Samlet set fremstår den amerikanske økonomi fortsat robust. Konsensusskøn for BNP-væksten var senest 3,6 og 3,3 pct. for i år og Katastrofe- og genopbygningshjælpen betyder, at budgetunderskuddet forværres. Orkanerne nåede kun at få begrænset effekt på underskuddet i det nyligt afsluttede finansår Her blev det føderale budgetunderskud forbedret med knap 100 mia.dollars fra 3,6 pct. af BNP året før til 2,6 pct. på grund af bedre konjunkturforhold. Det er stadigvæk et stort underskud, når det tages i betragtning, at økonomien er i en højkonjunktur. Priserne på fast ejendom steg med 13½ pct. år-til-år i 2. kvartal. Boligmarkedet har i de senere år været en væsentlig drivkraft i det økonomiske opsving. Markant stigende boligformue har betydet, at forbrugerne 1 Se fx Kongressens budgetkontors vurdering af 6. oktober: Macroeconomic and budgetary effects of Hurricanes Katrina and Rita, der kan downloades fra\n11 7 INFLATION OG BENZINPRIS I USA Figur 6 Pct., år-år 5 US cent pr. gallon (3,8 liter) Benzinpris (højre) Inflation Kerneinflation 0 Anm.: Sidste observation er oktober, dog november for "benzinpris", der er et gennemsnit af ugeobservationer. "Kerneinflation" er afgrænset som stigningen i forbrugerpriserne ekskl. fødevarer og energi. Kilde: EcoWin. har øget deres forbrug, og deres opsparingskvote er tæt på nul. De fleste indikatorer tyder på et fortsat stærkt boligmarked. Dog har de høje boligpriser betydet, at udbuddet af nye boliger til salg i efteråret er steget mere end omsætningen. Forbrugerpriserne accelererede betydeligt i efteråret, jf. figur 6. Forbrugerprisindekset lå i oktober 4,3 pct. højere end året før. Det er energipriserne eksemplificeret ved benzinpriserne i figuren der har presset inflationen i vejret. Underliggende er inflationspresset stabilt. Kerneinflationen er om noget faldet lidt tilbage i løbet af 2005, jf. figur 6, og stigningstakten i timelønnen i den private sektor har i samme periode ligget stabilt i intervallet 2½-3 pct. Det seneste tal for ledigheden, der ikke var orkanpåvirket, var 4,9 pct. i august (5 pct. i oktober). Dermed er ledigheden meget tæt på OECDs skøn for det niveau, hvor løn- og prisudviklingen begynder at tage til. Dette skøn er dog usikkert. Faldet i ledigheden fra 6 pct. i 2002 er desuden blevet ledsaget af et fald i andelen af befolkningen, der er i arbejdsstyrken. Det kan være et udtryk for en større reserve af arbejdskraft end antydet af ledighedstallene. Ligeledes er der strukturelle forhold, der i øjeblikket holder løn- og prisudviklingen i ave såsom den øgede integration af Asien i verdensøkonomien. 1 1 Jf. artiklen side 55ff. Se også Governor Donald L. Kohn's tale af 11 oktober: Globalization, inflation, and monetary policy, der kan downloades fra\n12 8 På kort sigt giver de høje energipriser anledning til nogen usikkerhed. De kan få afsmittende virkning på den underliggende løn-, pris- og forventningsdannelse, og samtidigt udhuler de væksten i forbrugernes disponible indkomster og øger virksomhedernes omkostninger. Den amerikanske centralbank følger disse risici, og aktuelt er forventningerne til den mellemfristede inflation velforankrede på et lavt niveau, jf. ovenfor om finansmarkederne. Japan og Kina Den økonomiske udvikling i Japan tegner bedre end set længe. BNP voksede med 0,4 pct. i 3. kvartal og lå 3 pct. højere på årsbasis, jf. figur 7. Væksten var trukket af den indenlandske efterspørgsel bredt fordelt på det private forbrug og investeringer. En række nøgletal indikerer, at økonomien mere vedvarende er i bedring. Arbejdsmarkedet er i klar fremgang, bl.a. vokser de nominelle lønninger for første gang i flere år, jf. figur 7. Tilsvarende udviser nogle mål for udlån positive vækstrater, og priserne på grunde i visse områder i Tokyo er begyndt at stige efter at have udvist fald i omkring 15 år. Virksomhedernes indtjening er høj, og bankernes dårlige lån er bragt betydeligt ned. Forudsætningerne for en sund økonomisk udvikling er derfor til stede, og der ventes BNPvækst på 2,2 og 1,9 pct. i år og næste år (konsensusskøn). PRODUKTION I JAPAN OG KINA Figur 7 Pct., år-år 20 Pct., år-år Japan, BNP-vækst (højre) Kina, industriproduktion Japan, lønindkomst (højre) -4 Anm.: Seneste observation for BNP-vækst er 3. kvartal samt oktober måned for industriproduktion og lønindkomst (månedsløn). Der er anvendt et 6-måneders glidende gennemsnit for industriproduktion og lønindkomst. Kilde: EcoWin.\n13 9 Den økonomiske forbedring har endnu ikke vendt udviklingen i forbrugerpriserne. Kerneinflationen, målt ved stigningstakten i forbrugerpriserne ekskl. friske fødevarer, var -0,1 pct. i september. Den japanske centralbank forventer, at faldet i forbrugerpriserne vil ophøre i løbet af nogle måneder. Pengepolitikken har i knap 5 år været ført efter et kvantitativt mål for bankernes indeståender i centralbanken, så den korte rente har de facto været nul. Centralbanken angiver, at denne form for pengepolitik vil fortsætte, indtil forbrugerpriserne ekskl. friske fødevarer vedvarende holder op med at falde. Produktionen i Kina voksede igen betydeligt i 3. kvartal. BNP-væksten var i underkanten af 10 pct. år-til-år, og den årlige vækstrate i industriproduktionen var i størrelsesorden 15 pct., jf. figur 7. De massive vækstrater er især eksportdrevet og skal ses i lyset af den gradvise overgang til en markedsøkonomi og øget integration i verdensøkonomien. Ligeledes er Kina et lavindkomstland, så der er potentiale for høj vækst. Kinas økonomi påvirker den globale økonomi på mange områder. Påvirkningen er et relativt nyt fænomen, der for alvor er slået igennem de sidste 5 år i takt med, at flere og flere udenlandske virksomheder har slået sig ned i Kina. Først og fremmest er økonomien meget åben, og det har betydet større konkurrence, billigere varer og øget global handel, ikke mindst intra-asiatisk. Ligeledes har muligheden for udflytning af produktion utvivlsomt indvirket på løndannelsen i andre lande. Parallelt med øget vækst er efterspørgslen efter og priserne på råvarer gået i vejret. Samlet set indebærer integrationen store økonomiske gevinster, ikke blot for Kina, men for hele verdensøkonomien, selv om det på kort sigt stiller store krav til omstillingsevnen i andre lande. Euroområdet Efter et år med en sløj udvikling accelererede den økonomiske aktivitet i euroområdet i efteråret. BNP voksede med 0,6 pct. fra 2. til 3. kvartal Der foreligger ikke tal for efterspørgslen endnu, men tilsyneladende var væksten i høj grad drevet af øget eksport. For året som helhed ventes BNP-væksten at blive 1,3 pct. i år og 1,7 pct. næste år (konsensusskøn). Hovedproblemet i euroområdets økonomi er den indenlandske efterspørgsel, der især i Tyskland, men også i Italien, er vokset beskedent i en periode. I Italien vanskeliggøres situationen af et stort offentligt underskud og en betydelig forværring af konkurrenceevnen de senere år, jf. figur 8. I lighed med Italien døjer Tyskland med et stort underskud på de offentlige finanser. Til gengæld har eksportsektoren nydt godt af en forbedret konkurrenceevne. Eksporten er gået markant frem, og tysk økonomi er i høj grad todelt. Det er paradoksalt, at impulsen fra eksportsektoren ikke har bredt sig vedvarende til resten af økonomien,\n14 10 ENHEDSLØNOMKOSTNINGER I FORHOLD TIL EUROOMRÅDET Figur = Tyskland Italien Holland Danmark Anm.: Årsdata er OECDs skøn. Kilde: OECD, Economic Outlook 77, database, juni hvor der efter mange års lavvækst er plads til fremgang. Det har ellers før været en mekanisme, der har løbet ikke bare tysk, men også europæisk konjunktur i gang. Forklaringen på den svage indenlandske efterspørgsel skal formentlig findes i flere forhold. Forbrugertilliden er lav. Ledigheden er høj og nødvendige velfærdsreformer især i Tyskland skaber på kort sigt usikkerhed. En medvirkede årsag kan også være indretningen af det finansielle system. Forbrugernes låntagning er langt lavere i euroområdet end i Danmark, jf. figur 9. Et veludviklet finansielt system giver bl.a. forbrugerne mulighed for at låne i perioder, hvor udgiftsbehovet er stort i forhold til indkomsten. Er der hindringer for forbrugernes låntagning, vil det være vanskeligere for det private forbrug at forårsage et opsving, og så må man i højere grad vente på, at eksportudviklingen bliver tilstrækkelig stærk. Efterårets månedsbaserede nøgletal tyder på en fortsat todeling af euroområdets økonomi med en stærk eksportsektor og en svag indenlandsk efterspørgsel. Industriproduktion og virksomhedstillid har været stigende, hvilket stemmer overens med de globale tendenser i handel og fremstillingsindustrien. Ifo-indekset, der bredt måler tilliden i tysk erhvervsliv, steg ret markant, og det var både erhvervslivets forventninger til fremtiden og synet på den aktuelle situation, der var lysere. Detailsalget har udviklet sig mere ujævnt og faldt bl.a. i Tyskland.\n15 11 UDLÅN TIL HUSHOLDNINGER I FORSKELLIGE LANDE 2004 Figur 9 Pct Italien Belgien Østrig Frankrig Finland Euroområdet Sverige Spanien Irland Portugal Tyskland UK Holland USA Danmark I forhold til BNP I forhold til disponibel indkomst Anm.: Udlån fra monetære finansielle institutioner til husholdninger ultimo Husholdninger inkluderer selvstændigt erhvervsdrivende undtagen for USA. Kilde: OECD, Federal Reserve, Statististika centralbyrån, Bank of England, Danmarks Nationalbank og egne beregninger. De stigende energipriser betød højere inflation i løbet af efteråret. I oktober lå de harmoniserede forbrugerpriser, HICP, 2,5 pct. højere end i samme måned sidste år. Det er højere end ECBs mellemfristede målsæt- KERNEINFLATION I EUROOMRÅDET Figur 10 Pct., år-år 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0-0, HICP ekskl. energi og uforarbejdede fødevarer HICP ekskl. energi, uforarbejdede fødevarer, tobak og sundhed Bidrag fra tobak Bidrag fra sundhed Anm.: Sidste observation er oktober. Kilde: EcoWin og egne beregninger.\n16 12 ning om inflation tæt på, men under 2 pct. Med en mat udvikling i den indenlandske efterspørgsel kommer stigende energipriser, der udhuler de disponible indkomster, særdeles ubelejligt for euroområdet. Den underliggende inflation afspejler i højere grad en sløj økonomisk udvikling, jf. figur 10. Afgrænset ved stigningen i HICP ekskl. energi og uforarbejdede fødevarer er kerneinflationen faldet i Indtil videre har der ikke været tydelige tegn på anden-runde-effekter af energiprisstigningerne. Ledigheden var 8,4 pct. i september. Det er over OECDs skøn for den strukturelle ledighed på 8 pct. Dette høje niveau reflekterer ufleksible arbejdsmarkeder. Lønstigningstakten på ca. 2 pct. er moderat. Regeringsgrundlaget for den nye tyske regering er blevet fremlagt. I grundlaget er der lagt op til en finanspolitisk konsolidering, som også vil sikre, at stabilitets- og vækstpagten kan overholdes. Konsolideringen skal bl.a. ske via moms- og skatteforhøjelser. Ligeledes er det planlagt gradvist at forhøje tilbagetrækningsalderen fra 65 til 67 år i perioden Storbritannien, Norge og Sverige Ifølge nationalregnskabet har udviklingen i den britiske økonomi været moderat i 2005 efter en længere årrække med solid vækst. BNP lå 1,6 pct. højere i 3. kvartal end i samme periode sidste år. Huspriserne udvikler sig mere afdæmpet efter flere års store stigninger, der har understøttet det private forbrug. Ledigheden er fortsat lav. Inflationen har været stigende og var i oktober 2,3 pct., dvs. over målet på 2 pct. I modsætning til euroområdet og USA er kerneinflationen også steget. Bank of England har i efteråret holdt renten uændret på 4,5 pct. Underskuddet på de offentlige finanser ventes i 2005 at blive i størrelsesordenen 3 pct. af BNP efter tilsvarende underskud i såvel 2003 og Det er et betragteligt underskud, når ledigheden er lav og kapacitetsudnyttelsen høj. Der synes gedigne opsving i gang i begge de skandinaviske naboøkonomier. Væksten er høj, arbejdsmarkederne er i fremgang, og inflationen er lav. De norske forbrugerpriser steg med 1,2 pct. i oktober målt ved KPI-JAE-indekset, der er eksklusiv energi og afgifter. Det er under inflationsmålet på 2½ pct. I november hævede Norges Bank renten med ¼ pct. til 2¼ pct. Centralbanken angiver, at strategien med ikke-hyppige og små renteforhøjelser vil fortsætte, og venter desuden, at inflationsmålet nås i De svenske forbrugerpriser steg med 0,8 pct. i oktober målt ved stigningen i UND1X-indekset, der er ekskl. afgifter samt priseffekter fra renteændringer. Det er under målzonen på 1-3 pct. Efter rentenedsættelsen på ½ pct. i juni har Riksbanken holdt renten uændret på 1½ pct.,\n17 13 KRONEKURSEN Figur 11 Kr. pr. 100 euro jan 04 apr 04 jul 04 okt 04 jan 05 apr 05 jul 05 okt 05 Kronekurs over for euro Centralkurs Udsvingsbånd Anm.: Sidste observation er 15. november. Kilde: Danmarks Nationalbank. og siden er den svenske krone blevet svækket i størrelsesorden 4 pct. over for euro. Regeringen har stillet forslag om en lempelse af finanspolitikken i 2006 på omkring 1 pct. af BNP. DANSKE FINANSIELLE FORHOLD Kronen blev i første halvår 2005 svækket en smule til et niveau omkring centralkursen over for euro, jf. figur 11. De små udsving i kronekursen over tid skal bl.a. ses i lyset af kapitalbevægelserne mellem Danmark og udlandet. Svækkelsen af kronen i første halvdel af året var således sammenfaldende med udstrømning af kapital i forbindelse med forsikrings- og pensionssektorens nettokøb af udenlandske obligationer og andre sektorers nettokøb af udenlandske aktier, jf. figur I årets 3. kvartal fortsatte kapitaludstrømningen knyttet til disse poster, om end omfanget var mindre. Udlændinge har netto købt danske obligationer i 2005, og en tilknyttet indstrømning af kapital kan underliggende have støttet kronen. Kapitalstrømme i forbindelse med danske obligationer har dog normalt haft mindre effekt på kronekursen end de andre kapitalstrømme i figuren, formentlig fordi valutakursrisikoen i højere grad afdækkes. 1 Figuren viser kapitalbevægelserne for de poster, der erfaringsmæssigt påvirker kronekursen, jf. Jakob Lage Hansen og Peter Ejler Storgaard, Kapitalbevægelsernes betydning for kronekursen, Danmarks Nationalbank, Kvartalsoversigt, 2. kvartal 2005.\n18 14 KAPITALBEVÆGELSER KNYTTET TIL PORTEFØLJEINVESTERINGER Figur 12 Mia.kr kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt Forsikrings- og pensionssektorens nettokøb af udenlandske aktier Forsikrings- og pensionssektorens nettokøb af udenlandske obligationer Andre sektorers nettokøb af udenlandske aktier Udlændinges nettokøb af danske obligationer Anm.: Nettokapitalimport. Kun udvalgte poster er medtaget. Kilde: Danmarks Nationalbank. Udsving i kapitalbevægelserne mellem Danmark og udlandet kan give anledning til uønskede fluktuationer i kronekursen, hvilket Nationalbanken begrænser gennem intervention på valutamarkedet. I løbet af september og oktober har Nationalbanken netto solgt valuta for i alt 13 mia.kr. for at stabilisere kronekursen. Siden midten af september har penge- og kapitalmarkedsrenterne været stigende i takt med den europæiske renteudvikling. På pengemarkedet blev forskellen mellem 12- og 3-måneders renten i periodens løb udvidet fra ca. 10 til godt 35 basispoint, bl.a. fordi markedsdeltagerne venter, at den pengepolitiske rente i euroområdet forhøjes i løbet af det kommende år. Renten på 10-årige danske statsobligationer er steget fra 3,07 pct. i midten af september til 3,53 pct. i midten af november. Det 10-årige rentespænd over for Tyskland (løbetidskorrigeret) har igennem det sidste halve års tid været svagt negativt. Rentespændet har varieret i intervallet 0 til -10 basispoint. Skæringsrenten ved ECBs ugentlige likviditetstilførende auktioner har i perioden ligget knap 10 basispoint under Nationalbankens udlånsrente, mens spændet mellem udlånsrenten og ECBs minimumsbudrente uændret har været 15 basispoint. Nationalbankens udlånsrente var medio november 2,15 pct., mens diskontoen samt foliorenten var 2 pct. Ligesom i udlandet lå de danske aktier i midten af november stort set på niveauet fra midten af september. Set over hele året er indekset over\n19 15 PENGE- OG REALKREDITINSTITUTTERNES UDLÅNSVÆKST Figur 13 Pct., år-år Anm.: Samlet udlån til husholdninger og erhverv. Sidste observation er 3. kvartal Kilde: Danmarks Nationalbank. de 20 mest omsatte aktier steget med mere end 25 pct., hvilket er noget mere end i fx euroområdet. Udlånet fra penge- og realkreditinstitutter er steget betydeligt i 2005, jf. figur 13. Ved udgangen af 3. kvartal 2005 var år-til-år væksten i de samlede udlån til erhverv og husholdninger knap 15 pct. Det er en lidt stærkere vækstrate end under opsvinget i 1990'erne. I midten af 1980'erne, da dansk økonomi var inde i en stærk højkonjunktur, var udlånsvæksten højere end i dag, men forskellen er beskeden, når der tages hensyn til, at inflationen dengang var højere. DANSK ØKONOMI Overordnet Dansk økonomi er inde i et bredt funderet opsving. Produktion, beskæftigelse, forbrug og investeringer viser over en bred kam tegn på fremgang. Som noget nyt vokser eksporten nu så stærkt, at handlen med udlandet netto også bidrager til den økonomiske vækst. Der er solide overskud på betalingsbalancen og det offentlige budget, og løn- og prisstigningstakten er på linje med vores handelspartnere. Opsvinget har rod i en række forhold. Fremgangen, der startede i midten af 2003, kom efter et par år med afdæmpet dansk og udenlandsk vækst. Siden er den globale økonomi vokset betydeligt, især i 2004, men også i år. De finansielle forhold er lempelige. Derudover kan fremgan-\n20 16 BNP-VÆKST OG OUTPUTGAB I DANMARK OG HOLLAND Figur 14 Pct BNP-vækst, Danmark BNP-vækst, Holland Outputgab, Danmark Outputgab, Holland Anm.: Årsserier er Finansministeriets og OECDs skøn. "Outputgab" er forskellen mellem økonomiens faktiske og potentielle BNP. Kilde: Finansministeriet, Økonomisk Redegørelse, august 2005 og OECD, Economic Outlook 77, database, juni gen ses som et resultat af mange års fornuftig økonomisk politik. Bl.a. er strukturerne på arbejdsmarkedet løbende blevet forbedret, om end i et lavere tempo i de senere år. Og ikke mindst synes danske virksomheder at have evnet at omstille sig og bevare konkurrenceevnen. Til trods for et stærkt udgangspunkt er der med den nuværende fremdrift i økonomien også grund til at være på vagt. Det viser erfaringer fra Holland, der i stil med Danmark har et relativt velfungerende arbejdsmarked. I slutningen af 1990'erne havde den hollandske økonomi en årrække med høj vækst, jf. figur 14. Boligmarkedet boomede, og der var overskud på betalingsbalancen og det offentlige budget. Ledigheden faldt til et lavt niveau, uden det i første omgang slog igennem på lønstigningstakten. Først sent i forløbet, omkring 2000, accelererede løn og priser betydeligt. Siden har økonomien skrantet og haft svært ved at genvinde konkurrenceevnen, jf. figur 8. Flere forhold lå bag nedturen. Medvirkende var, at man undervurderede styrken af opsvinget og derfor fejlvurderede omfanget af de ledige resurser. 1 Desuden var finanspolitikken ikke stram nok, og i det efterfølgende tilbageslag var man derfor nødsaget til at gennemføre stramninger. Under højkonjunkturen var finanspolitikken indrettet således, at en del af de indtægter, der lå ud over det for- 1 Fx vurderede OECD i efteråret 2000, at det hollandske outputgab i 2000 var +1½ pct. Senest skønnede OECD i foråret 2005, at outputgabet i 2000 var +4 pct., jf. figur 14. Det illustrerer vanskelighederne ved at skønne begreber som strukturel ledighed og potentiel vækstrate.\n21 17 ventede, automatisk gav sig udslag i skattelettelser. Erfaringerne fra Holland viser, at en stærk løn- og prisudvikling kan komme uventet og med nogen forsinkelse, hvis efterspørgslen bliver stærk nok. Økonomisk aktivitet, arbejdsmarked og offentlige finanser Den økonomiske vækst var stærk i 1. halvår Produktionen målt ved BNP lå i årets første 6 måneder 2,6 pct. over samme periode sidste år. Fra opsvingets start har det primært været den indenlandske efterspørgsel, der har trukket økonomien. Det var også tilfældet i 1. halvår, men nettoeksportens negative bidrag er nu ophørt. Det private forbrug har været en væsentlig drivkraft det sidste år med kvartalsvise reale vækstrater i størrelsesorden 1 pct. eller mere. Forbruget er underliggende blevet stimuleret af lempelige finansielle forhold, faldende ledighed, et stærkt boligmarked og voksende realindkomster. Det er blevet bredt udmøntet i indkøb af biler samt i detailhandlen. Udviklingen skal dog også ses i sammenhæng med et relativt svagt forløb i det private forbrug i perioden , hvor opsparingskvoten steg. Der foreligger ikke nationalregnskabstal for 3. kvartal, men udviklingen i bilsalg og detailhandel tyder på en lille afdæmpning efter stærk vækst i 2. kvartal. Der vil dog ofte være en del udsving fra kvartal til kvartal, og de underliggende forhold understøtter fortsat forbruget. Således ligger forbrugertilliden meget højt, ligesom boligmarkedet ikke har vist tegn på en afdæmpning, tværtimod. Realkreditrådets statistik viser, at priserne på parcel- og rækkehuse i landet som helhed steg med 17,8 pct. år-til-år i 3. kvartal, mest i Hovedstadsområdet. Investeringsaktiviteten er i tydelig fremgang. Fremgang på ejendomsmarkedet har ansporet boliginvesteringerne, men også erhvervenes materielinvesteringer er vokset mærkbart siden opsvingets start. Hvor den private forbrugsvækst var svag i , så udviklede materielinvesteringerne sig også stærkt i den periode. Investeringskvoten, dvs. materielinvesteringerne i forhold til BFI i faste priser, har været stigende igennem det sidste årti. Det tyder på løbende effektiviseringer. Hidtil har det indenlandsk drevne opsving særligt påvirket de serviceprægede erhverv og byggeriet, men kun i mindre grad industrien. I servicesektoren og byggeriet er tilliden til udviklingen meget høj og har været stigende siden 2003, jf. figur 15. I industrien har produktionen udviklet sig moderat, og beskæftigelsen har været faldende. Det kan henføres til den hidtidige sammensætning af opsvinget, men måske også, at det er lettere at effektivisere industriproduktion, som der er brug for af hensyn til konkurrence med lavtlønslande. Eksporten har udviklet sig positivt, ikke mindst i 2005, og at dømme ud fra den stigende tendens i industriens tillid er opsvinget nu bredt fordelt.\n22 18 KONJUNKTURBAROMETRE Figur 15 Nettotal Bygge og anlæg Industri Service Anm.: Sidste observation er oktober. Der er anvendt et 3-måneders glidende gennemsnit. Der er kun observationer for "service" fra 2000 og frem. Kilde: Danmarks Statistik. Ledigheden har været faldende siden slutningen af 2003, hvor der var ca ledige. I september var ledighedsniveauet knap eller 5,5 pct. af arbejdsstyrken. Antallet af aktiverede, der formelt ikke tæller som ledige, er ligeledes på et lavt niveau. Ved redaktionens slutning forelå der ikke pålidelige beskæftigelsestal for 3. kvartal. Vurderet ud fra konjunkturbarometret for bygge- og anlæg er efterspørgslen efter arbejdskraft inden for byggeriet usædvanlig stor. Lønstigningstakten er fortsat beskeden. Lønningerne reagerer dog ofte med forsinkelse, så den aktuelle udvikling afspejler snarere konjunkturerne i foregående år, ligesom tekniske forhold vedrørende pension midlertidigt har bidraget til en lavere stigningstakt. Det er indiskutabelt, at løbende arbejdsmarkedsreformer fra 1993 og frem har sænket den strukturelle ledighed, men det præcise niveau kendes ikke. Man kan blot konstatere, at hvor ledigheden under sidste opsving i 1990'erne faldt fra et højt niveau, så er ledigheden denne gang på et lavt niveau allerede i udgangspunktet og hastigt på vej ned. Det er afgørende for en stabil udvikling i dansk økonomi, at det fremadrettet lykkes at øge arbejdsudbuddet og sikre en rimelig balance mellem udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft. Det offentlige forbrug voksede realt med 1 pct. i 1. halvår i forhold til samme periode sidste år. Tallene er foreløbige og usikre, men tyder på, at væksten ligesom i 2004 vil overskride regeringens mål for 2005, med-\n23 19 mindre der finder en stærk opbremsning sted i 2. halvår. Med den nuværende fremdrift i økonomien er det særdeles vigtigt, at finanspolitikken ikke er ekspansiv, men tværtimod tilrettelægges, så den stabiliserer økonomien. Overskuddet på den offentlige saldo var 1,7 pct. af BNP i 2004, og Finansministeriet ventede i august en forbedring til 2,5 pct. i år. Overskuddet afspejler især højkonjunkturen samt ekstraordinært store indtægter fra Nordsøen og pensionsafkastbeskatningen. Fraregnet påvirkningen fra konjunkturerne og de ekstraordinære indtægter er saldoen stort set uændret, såfremt det planlagte udgiftsniveau holdes. Betalingsbalance og udenrigshandel Der er udsigt til et betragteligt overskud på betalingsbalancen i I årets første 9 måneder var overskuddet knap 50 mia.kr., heraf 20 mia.kr. i juli-september. Det synes derfor rimeligt at konkludere, at overskuddet bliver en del større end sidste års niveau på 33 mia.kr. Betalingsbalancestatistikken blev omlagt ved årsskiftet, så sammenligninger med tidligere overskud skal dog ske med varsomhed, og især tjenesteposterne er behæftet med usikkerhed. En stor og stigende del af overskuddet på betalingsbalancen kan henføres til handlen med tjenester, især søfragt, jf. artiklen side 39ff, der analyserer skibsfarten og dansk økonomi. Dansk skibsfart har i de senere år ekspanderet. I de sidste par år har erhvervet ligeledes været begunstiget af høje fragtrater, der på samme vis som olieprisen er blevet skubbet i vejret af høj global vækst og handel. Da Danmark er nettoeksportør af olie, har øgede oliepriser også bidraget ekstra til overskuddet på samhandlen med udlandet. En del af indtjeningen udbetales dog som udbytter til den udenlandske del af ejerkredsen af fx Dansk Undergrunds Consortium og trækker betalingsbalancen i modsat retning. Det store og stigende overskud på betalingsbalancen er tegn på en god konkurrenceevne, men det er ikke et udtryk for, at økonomiens kapacitetsgrænse har flyttet sig nævneværdigt. Hvor der i 1990'erne var sammenfald mellem begyndende presproblemer og et underskud på betalingsbalancen, så vil presproblemer nu vise sig ved et betydeligt overskud. Betalingsbalanceoverskuddet skærmer ikke automatisk økonomien mod en eventuel senere lavkonjunktur. Fokuseres alene på varehandlen, så har industrieksporten i værdi været opadgående siden midten af 2003, jf. figur 16. Stigningen er taget til i år, og virksomhedernes beholdninger af eksportordrer ligger på et\n24 20 INDUSTRIEKSPORT OG HANDELSBALANCE Figur 16 Mia.kr Mia.kr Industrieksport, højre Overskud, varehandel Overskud, varehandel ekskl. energi Anm.: Udenrigshandelsstatistikken. Kvartalsvis og sæsonkorrigeret. Sidste observation er 3. kvartal. Overskuddet er ekskl. skibe og fly. Overskuddet indeholder industri-, landbrugs- og energivarer samt en restkategori af andre varer. Kilde: Danmarks Statistik og egne beregninger. højt niveau. Såvel vendingen i 2003 som accelerationen i år stemmer overens med fremgangen i fremstillingssektor og handel i andre lande. Det danske opsving er kun i begrænset omfang slået igennem på handelsbalancen, jf. figur 16. Det skyldes primært overskuddet på energieksporten. Ses der bort fra dette, afspejler forværringen af handelsbalancen ekskl. energi i 2004 i højere grad, at dansk økonomi har haft fart på, og vareimporten er steget. Eksportudviklingen i år har dog været stærk nok til at vende den nedadgående tendens. Vendingen i handelsbalancen ekskl. energi er bemærkelsesværdig på et tidspunkt, hvor dansk økonomi vokser betydeligt, mens vores største handelspartner, euroområdet, har det svært. Først og fremmest har væksten i andre aftagerlande, herunder de angelsaksiske lande og Skandinavien været høj. Men det vidner også om en underliggende god konkurrenceevne. Mange års lønstigninger over udlandets har indtil nu været modsvaret af en stærkere produktivitetsudvikling, jf. fx figur 8. Desuden afspejler det en forbedring af bytteforholdet. Nogle af vores importvarer er blevet billigere, fx tekstiler og elektronik, og billigvarer fra såkaldte emerging markets når i stigende grad det danske marked. Øget konkurrence fra emerging markets lægger også pres på dansk erhvervsliv, men man har indtil nu formået at omstille sig. En relativ fleksibel økonomi, fx med let adgang til at tilpasse arbejdsstyrken, kan have hjulpet processen på vej.\n25 21 HARMONISERET FORBRUGERPRISINFLATION OG IMI Figur 17 Pct., år-år Inflation, HICP Kerneinflation IMI Anm.: Sidste observation er oktober. "Kerneinflation" er afgrænset som stigningen i HICP ekskl. energi og uforarbejdede fødevarer. Kilde: Danmarks Nationalbank og Eurostat. Pris- og lønudviklingen Stigningstakten i de danske forbrugerpriser er gået i vejret i I oktober lå forbrugerpriserne 2,0 pct. over niveauet i samme måned sidste år. Opgjort ved stigningen i det harmoniserede forbrugerprisindeks HICP var inflationen 1,9 pct., jf. figur 17. Som i andre lande er det i høj grad prisstigninger på energi, der er slået igennem på de overordnede forbrugerpriser. Den danske inflation var lavere end i euroområdet i oktober, men har ellers i efteråret været tæt på niveauet for inflationstakten i euroområdet. Til forskel fra euroområdet har den danske kerneinflation været stigende i 2005, jf. figur 17. Vægtene til IMI-indekset er blevet opdateret, jf. artiklen side 25ff. IMI beregner den markedsbestemte udvikling i danske priser på varer og tjenester, og kan opfattes som et indeks for den underliggende inflation i Danmark. IMI har de senere år været usædvanlig lav og var i oktober -0,5 pct. Det afspejler, at de stigende energi- og importpriser ikke har fundet vej til forbrugerpriserne og har været sammenfaldende med aftagende lønstigninger. Lønningerne i den private sektor (DA-området) steg med 2,8 pct. i 3. kvartal ifølge Dansk Arbejdsgiverforening. Det er en smule mere end i 2. kvartal, men fortsat moderat.\n26 22 LØNUDVIKLINGEN I DANMARK OG UDLANDET INDUSTRIEN Figur 18 Pct., år-år Danmark Euroområdet Udland Anm.: Sidste observation er 2. kvartal. Timefortjenester i industrien. "Udland" dækker over lønudviklingen hos Danmarks største samhandelspartnere sammenvejet med vægtene fra det effektive kronekursindeks. Kilde: Danmarks Statistik, OECD og egne beregninger. Lønningerne i industrien er i en længere periode vokset stærkere end i udlandet, jf. figur 18. I 2005 har udviklingen dog været på niveau med udlandet, men stadig over euroområdets. Industrien er udsat for international konkurrence, og udover rationaliseringer kan decentral løndannelse medvirke til, at lønudviklingen i de kommende år afspejler de enkelte virksomheders konkurrencesituation. Det forudsætter dog stadig, at der er et tilstrækkeligt og rigtigt udbud af forskellige typer arbejdskraft. Det kan tage tid, og hastigheden på opsvinget må derfor ikke blive for stor, hvis muligheden for at få arbejdsløsheden varigt ned skal bevares.\n27 23 Enighed om nye kapitaldækningsregler i EU Der er opnået politisk enighed om direktivforslaget til nye kapitaldækningsregler (Basel II) i Europa-Parlamentet den 28. september og efterfølgende i Ecofin-Rådet den 11. oktober. Forhandlingerne er sket i henhold til den fælles beslutningsprocedure, hvor Parlamentet og Rådet har opnået enighed om ændringsforslag til det direktivforslag, som Europa- Kommissionen fremsatte den 14. juli De nye kapitaldækningsregler for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber implementeres rent teknisk i EUs regulering ved revision af de to eksisterende direktiver på området, bankdirektivet (2000/12) og kapitaldækningsdirektivet (93/6). Direktivforslaget følger Baselkomiteens reviderede anbefalinger til de kapitalkrav, tilsynsmyndighederne stiller over for kreditinstitutter 2. En foreløbig version af direktivet kan læses på Kommissionens hjemmeside 3. Den endelige version, hvor teksten er gennemgået af Europa- Kommissionens juridiske og lingvistiske eksperter, forventes offentliggjort i marts-april 2006 og vil formelt blive vedtaget af Rådet på dette tidspunkt. Direktivet skal udmøntes i national lovgivning i medlemslandene med ikrafttræden primo Institutterne vil dog have mulighed for at anvende de gældende kapitaldækningsregler (Basel I) frem til ultimo De mest avancerede metoder til opgørelse af minimumskapitalkravet vil først kunne anvendes fra 1. januar Baselkomiteen har igangsat en femte dataindsamling (QIS5), som løber til december I lighed med tidligere dataindsamlinger laves der en parallel indsamling i EU, hvor hovedparten af medlemslandene er med, dog ikke Danmark. Resultatet af dataindsamlingen skal benyttes til at fastlægge den endelige kalibrering af formlerne til de avancerede metoder til opgørelse af minimumskapitalkravet. I praksis er der tale om fastlæggelse af en skaleringfaktor, som skal sikre et passende niveau for kapitalkravet Commission, Proposal for directives of the European Parliament and of the Council, Re-casting Directive 2000/12/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions and Council Directive 93/6/EEC of 15 March 1993 on the capital adequacy of investment firms and credit institutions, COM (2004) 486 final. Baselkomiteen, International Convergence of Capital Measurement and Capital standards: a Revised Framework. Dokumentet findes på Indholdet er yderligere beskrevet i Lisbeth Borup og Dorte Kurek, Direktivforslag om nye kapitaldækningsregler (Basel II), Danmarks Nationalbank, Kvartalsoversigt, 1. kvartal


Manden bag register tiltalt for bedrageri | TV2 Nord\nManden bag register tiltalt for bedrageri\nHan står bag hjemmesiderne "Det Sorte Register" og "Politiet dummer sig", men nu har en 27-årig mand fra Løgstør, ifølge nordjyske.dk selv dummet sig i en sådan grad, at en dommer skal tage stilling til, om han skal straffes for bedrageri i millionklassen.\n09. mar 2012, kl. 07:09\nDen 27-årige mand har på sine hjemmesider registreret blandt andre politifolk, advokater, politikere, bankansatte og plejefamilier. Det er sket, fordi der i følge hjemmesiden "er blevet klaget over de registrerede til en overordnede myndighed eller fordi at en borger føler sig uretfærdig behandlet".\nMen 12. april skal manden selv møde i byretten i Aalborg, tiltalt for at have behandlet andre uretfærdigt ved at have begået bedrageri af grov beskaffenhed for godt 1,4 millioner kroner i perioden marts 2009 til januar 2011. Desuden er han tiltalt for i to tilfælde at have udgivet sig for at være politibetjent. Det bekræfter anklageren, Philip Pagter.\nDen 27-årige er tiltalt for i flere end 20 tilfælde at have bestilt og købt varer og ydelser, selv om han godt vidste, at han ikke var i stand til at betale. Flere gange skete købene i fiktive navne.\nManden bekræfter overfor nordjyske.dk, at der er en retssag om bedrageri mod ham, men har ellers ingen kommentarer. Han henviser til sin advokat, Mikkel Nielsen, men denne har endnu ikke gennemgået sagen og kan derfor ikke kommentere den. Der er afsat seks retsdage til sagen.


Sport & Fritid | tøj og udstyr | Hvidovre C\nAlt til sport og fritid i Hvidovre C\nLeder du efter nye løbesko, træningstøj eller sportsudstyr? Så er du kommet til rette sted. I Hvidovre C kan du finde både en H&M, med masser af sportstøj, og en Sportmaster med både udstyr, tøj og sko til sport og fritid.\nHvordan får du mest ud af sportstøjet i din hverdag? Det stilede tøj fra Nike, Adidas, New Balance med flere er heldigvis let at kombinere med hverdagstøjet, så du også kan bruge tøjet uden for træningslokalet. Kig forbi og få en snak med det kyndige personale, der altid har gode idéer til at kombinere din garderobe.\nHvis man vil i gang med træningen og fastholde den over længere tid, handler det om at holde motivationen oppe. Derfor er det utrolig vigtigt at finde en træningsform, der passer til ens humør og hverdag, og som giver dig lyst til at træne. Hvis du ikke allerede er medlem af Fitness Worls, så kig forbi og se træningslokalerne og få en snak med personalet, der kan guide dig til en bedre hverdag, der passer ind i dit program.


Vandringsløse Tidende: Bibliotekshistorisk vandring (1): De 7 pionerer\nBibliotekshistorisk vandring (1): De 7 pionerer\nKøbenhavn har en snes biblioteker i dag. Men der har været bibliotek over 100 steder i København! Start her\nAt foretage en vandring til samtlige beliggenheder for Københavns biblioteker gennem tiderne er noget som godt kan tage flere dage. Mine egne vandringer har taget x dage, dog således at de ikke er foregået efter samme rute som artiklerne angiver. I stedet henvises til det kort jeg har lavet med placeringer. Her vil man også kunne finde gamle fotoer af hvordan de så ud indeni. Artiklerne er modsat ruten opdelt groft kronologisk således at første artikel tager sig af "pionertiden", altså de allertidligste biblioteker, anden artikel Københavns udvidelse i 1901 med Brønshøj, Valby, Vanløse og Sundbyerne, tredje artikel med biblioteksudvidelserne fra 1920'erne og til 1960'erne og endelig fjerde artikel med nyere tids biblioteksbyggerier. Fotoerne af de eksisterende biblioteker er ikke samlet i en af artiklerne, men må findes spredt på de fire.\nVedbækgade 12. Forsamlingshuset Karmel fra 1895. Hvad mon forbindelsen er til det prisbelønnede bibliotek på Rentemestervej? Jo, se senere.\nDen 7. november 1885 startede Københavns biblioteksvæsen med 6 bydelsbiblioteker. Og det første år fik man 2.400 lånere som lånte i alt 160.000 af de 13.000 bind. Indtil 1913 hed de nu ikke folkebiblioteker, men "almuebiblioteker". Bibliotekerne var ganske enkelt opkaldt efter hvornår de startede: Bibliotek nr. 1, Bibliotek nr. 2 osv. I 1885 var kommunen en hel del mindre, og omfattende kun det vi i dag kender som Indre By og brokvartererne. Først efter 1901 kom Valby, Brønshøj, Vanløse og Sundbyerne med.\nBibliotek 1 og Bibliotek 2: Indre by\nPå forunderlig vis startede biblioteksvæsnet sin tilværelse med Bibliotek nr. 1 på Hauser Plads nr. 8 i en 6-værelses lejlighed på første sal. Bygningen eksisterer ikke længere, men lå hvor Hovedbiblioteket kom til at ligge 1956-1993. Det nåede at ligge her indtil 1889, hvorefter det i periode 1890-1905 flyttede til Aabenraa nr. 31 i en 45 m2 stor stuelejlighed.\nÅbenrå 31. Biblioteket lå i stueetagen, og stalden lå bag porten. Den blev efterhånden livsfarlig for bibliotekets besøgende, så man overvejede kraftigt at flytte.\nBibliotek nr. 2 startede i Rigensgade i en lejlighed på 1. sal 1885-1888. Området øst for Gothersgade var betydelig mere befolket end i dag og af en anden type (arbejderklasse). Desuden var der langt til biblioteket på Østerbro.\nRigensgade 1. I dag et helt andet kvarter end i 1800-tallet. Biblioteket lå her kun i 3 år.\nHerefter flyttede det til det tidligere Opfostringshus i Store Kongensgade 108 1888-1905. Dette sted blev udlånsmæssigt samtidens største i kommunen. Hvilket siger noget om at befolkningstætheden var massivt større end i dag. Området ville næppe have befolkningsunderlag til at holde et stort bydelsbibliotek kørende.\nStore Kongensgade 108 - sæde for samtidens største bibliotek 1888-1905. Huset er fra 1769 og i dag andelsboligforening.\nProblemet med placeringen af Bibliotek nr. 1 i Åbenrå var at der var en hestestald i gården, hvor hestene ofte sled sig løs og var til livsfare for besøgende på biblioteket når de galopperede ud gennem porten. Problemet med hestene blev løst ved at man slog Bibliotek nr. 1 og nr. 2 sammen og forenede dem i Store Kongensgade 14-16, mezzaninen i lejligheder med 50 m2 udlån og 80 m2 læsesal. Her lå biblioteket 1905-1918.\nStore Kongensgade 14-16. Det forenede Bibliotek nr. 1 og Bibliotek nr. 2 holdt til i mezzaninen 1905-1918.\nKøbenhavns første egentlige "hovedbibliotek" lå 1914-1917 lå i Belysningsvæsnet på Gothersgade. På de tider var det naturligt at dele Indre By i to med Gothersgade som akse og hovedbiblioteket på denne.\nBelysningsvæsnets bygning på Gothersgade. Det er ikke lykkes mig at få lokaliseret hvor præcis biblioteket lå.\nKvarteret øst for Gothersgade, især omkring Borgergade og Adelgade var voldsomt saneringsmodent, selv om selve udsaneringen først begyndte i 1940'erne. Måske tog man forskud på denne udvikling med en "midlertidig" løsning med et kredsbibliotek i Helligåndshuset med den almene litteratur og et med den specielle i Sankt Nicolai Kirke.\nHelligåndshuset længst til venstre bag den sølvgrå bil, med indgangen til kirken til højre. Søjlerækkerne midt gennem den lange sal gjorde det muligt at opdele rummet i to.\nDet "midlertidige" bestod fra 1918 til 1955. En filial af Helligåndshuset holdt 1922-23 til i Store Kongensgade 70 i en 2-værelses lejlighed. 1923-1954 i Dronningens tværgade 54, 1954-1957 i Borgergade 15. Begge blev udsaneret.\nNikolaj Kirkes imposante bygning. Her foregik kontorarbejde en gang imellem til tonerne af kirkeorglet. Tårnet er meget gammelt. Den første funktion som den nyopførte kirke fik, var at være bibliotek for den specielle samling af Hovedbiblioteket.\nAvislæsesalen fik sin egen vandringshistorie: 1930-1933 i den såkaldte tværfløj i Vartov, 1933-34 Christianshavns Bibliotek, 1934-1948 i den gamle præstebolig til Sankt Petri kirke på hjørnet af Larslejstræde og Sankt Pedersstræde. 1948-1956 flyttede den igen til Christianshavn. Så kom den tilbage til Hovedbiblioteket, dengang på Kultorvet.\nPræsteboligen fra 1816 på hjørnet af Larslejstræde og Sankt Petersstræde. Jeg kan umiddelbart ikke se nogen indgang fra gaden, så formentlig har man måttet gå ind i gården.\nDet første bibliotek holdt 1885-1892 til i en 4-værelses førstesalgslejlighed Overgaden oven Vandet 38. 1892-1931 i et brøstfældigt hus på den daværende Brogade 5 i stuen hvor udenrigsministeriet ligger i dag. Ingen af disse bygninger eksisterer i dag. Siden 1931 i Lagkagehuset på Torvegade 45-47. Biblioteket husede som nævnt ovenfor Hovedbibliotekets avislæsesal i to perioder.\nGuldbergsgade 26. Bygningen er opført 1957 og husede i over 40 år den ældste stadig eksisterende biblioteksbygning på Nørrrebro. Alle tidligere er blevet revet ned.\nBiblioteket holdt 1885-1892 til i Bangertsgade 7 over gården. 1892-1959 i Griffenfeldtsgade 4, 1. sal. Befolkningsunderlaget dengang var enormt, det var før saneringen af Indre Nørrebro i 1980'erne. Det var som kredsbibliotek ret stort og havde 1909-1929 en afdeling i Møllegade arbejdsanvisning med åbne hylder og læsestue. Det blev løst ved at man fra 1927 inddrog 2. salen i Griffenfeldtsgade. Ingen af disse bygninger eksisterer i dag. Fra 1959 lå det i Guldbergsgade 26. I dag ligger det i Bragesgade.\nBragesgade 8B. Egentlig burde det først komme i en senere artikel. Men da bygningen er fra 1897, medtager jeg den alligevel.\nVesterbro havde allerede i 1874 fået oprettet en Folkebogsamling. Københavns biblioteker startede her på Gasværksvej 11, i en fem-værelses stuelejlighed. 1886-1892 holdt den til i Ny Vestergade, nogenlunde hvor Rysensteens Gymnasium ligger i dag, og Dannebrogsgade 9. 1892-1930 flyttede biblioteket til Valdemarsgade 28, med en filial i Absalonsgade 3 i en gammel skole. I 1930 så endelig til den nuværende placering i Lyrskovgade.\nBibliotek nr. 6 Østerbro\nHoldt 1885-1899 til på Østerbrogade 28, 1. sal i en 6-værelses lejlighed. 1899-1934 på Østerbrogade 84. 1934-1959 på Sortedamsdosseringen, Ryesgade 106, 2. sal (fra 1937 også 1. sal). Siden 1959 har det holdt til på Østerbrogade 9, nu om dage kendt som dag Hammerskjölds Alle 19.\nSvanevej 1. Dog ikke den ældre bygning i forgrunden, men den mere moderne gule i baggrunden.\nBibliotek nr. 7\nKøbenhavn ekspanderede voldsomt i slutningen af 1800-tallet ud langs Nørrebrogade-Frederikssundsvej, og derfor kom Ydre Nørrebro ret hurtigt til efter de 6 første, i 1888. Det er alligevel taget med her som en af pionererne. Indtil 1893 lå det på Nørrebrogade 212 nogenlunde hvor Den Røde Plads er i dag. 1893-1913 i Bragesgade 5 - ganske tæt på det nuværende Nørrebro Bibliotek. 1913-1917 Vedbækgade 12 (dengang Gjentoftegade). Og så er vi tilbage med svaret på spørgsmålet i underteksten til det første foto. Biblioteket fik 1917-1962 sin egen villa på Stefansgade 9, fra 1937 med en læsesal på Nørrebrogade 157, nutidens Kvickly. Begge er revet ned.\nØrnevej 55, opført 1968.\nI 1962 flyttede det til Svanevej 1. 1995-2011 på Ørnevej 55. Hermed ender bibliotekets historie, for i stedet at blive slået sammen med biblioteket på Filosofvænget til det nuværende bibliotek på Rentemestervej. Herom senere. Bibliotekssituationen på Nørrebro er den mest omskiftelige i Københavns bibliotekshistorie. I dag serviceres området som bekendt af Blågården (der ligger tæt på hvor Griffenfeldtsgade bibliotek lå), Biblioteket Nørrebro (som ligger tæt på hvor det gamle Ydre Nørrebro bibliotek vandrede rundt) og biblioteket på Rentemestervej.


Tornado 2000 Gevindskæremaskine - REMS 340200\nTornado 2000 Gevindskæremaskine - REMS 340200\nGevindskæremaskine til rørgevind (¹/16)⅛–2", 16–63 mm, boltegevind (6)10–60 mm, ¼–2".\nUniversalmotor 230 V, 50 – 60 Hz, 1700 W. 53 min-1.\nVedligeholdelsesfrit drev, sikkerhedsfodpedal med nødstop, 2 automatiske spændepatroner med automatiske spændebakker, automatisk smøring/køling.\nMed værktøjssæt bestående af et universal-automatisk-skærehoved til samtlige gevind, også langgevind, automatisk åbnende, med gevindlængdeautomatik til koniske rørgevind.\nSkærebakker til koniske rørgevind ISO 7-1, EN 10226 (DIN 2999, BSPT) R ½–¾" og R 1–2" højre.\nRørskærer, indvendig rørafgrater, fremføringsarm, højdeindstillelig materialeaflægningsholder.\nBærbar udgave på tre rørben, med aftageligt stort oliekar og spånbakke\nAutomatisk-spændepatron. Universal-automatisk- skærehoved. Automatisk smøring/køling.\nGennemprøvet højtydende maskine til gevindskæring, afskæring, afgratning, nippelskæring, notsikning. Til installation, metalhåndværk, industri. Til byggeplads og værksted\nRørgevind (1/16) ⅛ – 2”, 16 – 63 mm\nBoltegevind (6) 10 – 60 mm, ¼ – 2”\nRørgevind med REMS 4” automatisk-skærehoved 2½ – 4”\nREMS notsikkemaskine forsats til påføring af noter på rør DN 25 – 200 (300) 1 – 8” (12”)\nSkærebakker til koniske rørgevind ISO 7-1, EN 10226 (DIN 2999, BSPT)\nDrejende materiale – faststående værktøjer.\nRobust, byggepladsvenlig konstruktion. Gunstige mål, gunstig vægt fx. REMS Tornado 2000 komplet kun 50 kg.\nStort arbejds- og spånrum.\nDer kan vælge 2 forskellige udgaver under model valg øverst:\n– bærbar udførsel på 3 rørben med aftageligt, stort oliekar og spånbakke.\n– udførelse T med integreret og endnu større oliekar og spånbakke, til arbejdsbord.\nUnderstel eller kørbart understel med aflægningshylde kan købes som tilbehør, til nem transport, optimal arbejdshøjde og stabil stand.\nEnorm stærk og hurtig, fx. et 2” gevind på kun 15 sek.\nDrevet er helt vedligeholdelsesfrit, da det løber i et lukket oliebad.\n2 automatiske, hurtigspændepatroner med selvcentrerende spændebakker, sørger for nem, hurtig opspænding og frigørelse af materialet. Selvforstærkende, derfor maximal spændekraft. Røret slipper ikke.\nRobust, kvalitetsoliepumpe med høj ydelse. Optimal tilførsel af gevindskæreolie gennem gevindskærehovedet direkte på snitstedet sørger for rene gevind og høje standtider på skærebakkerne, drev og motor.\nKun ét universal-automatisk-skærehoved er nødvendigt til samtlige gevind, også langgevind; automatisk åbning ved skæring af koniske rørgevind ved hjælp af gevindlængdeautomatik. Hurtig, nem indstilling af gevindstørrelserne. Overskuelig gevindskala. Nem og hurtig udskiftning af skærebakker.\nSelvcentrerende. Kraftig bøjle af smedet stål. Ergonomisk, bredt håndtag til hurtig aktivering af rørskæreren. Specialhærdet skærehjul af gennemprøvet, sejt, hårdt,\nREMS skærebakkestål sikrer lang standtid.\nStabil, letbetjenelig afgrater med 2 afgraterpositioner. Et specialhærdet og specialudlagt afgraterblad garanterer let afgratning og ekstrem lang standtid.\nEt dobbelskær sørger for optimal afgratning, også ved små rørdiametre.\nREMS Sanitol og REMS Spezial (side 49). Specielt udviklet til gevindskæring.\nDerfor særlig høj smøre- og kølevirkning. Absolut nødvendig til rene gevind og længere levetid på skærebakker, værktøj og maskiner.\nRationelt med de automatiske indvendigt opspændende REMS Nippelfi x ½ – 2" (4") eller med de manuelle, indvendigt opspændende REMS Nippelspanner ⅜ – 2"\nNotsikning med REMS Tornado indtil DN 200, 8".\nVarenr: 11340200 R220\nLeverandørens originalnr.: 340200\nEkskl. moms: DKK 19.756,00


Min far har et alkoholmisbrug, og jeg vil tro at det har stået på on/off de sidste 14 år. Han drikker ikke hver dag og han passer sit arbejde.\nDa jeg var yngre arbejdede min mor længe et par gange om ugen, så min far og jeg spiste selv. Det var typisk disse dage hvor han drak. Jeg vidste godt at det han gjorde, var forkert, men jeg sagde ikke noget til min mor for at ”beskytte” min far, og fordi jeg ikke ønskede at de skulle skændes.\nHan har også nogle helbredsproblemer. For et par år siden fik han at vide at han havde haft to (forbigående?) blodpropper i hjertet, og at det med stor sandsynlighed var pga. hans alkoholforbrug.\nFor et par år siden var han indlagt på psykiatrisk afdeling, da han var selvmordstruet, men han blev hurtigt udskrevet igen. Han har også været indlagt på psykiatrisk afdeling efterfølgende, denne gang var det dog fordi han havde løjet om hvor god hans økonomi var, og nu kunne han ikke betale regningerne. Denne gang blev han ligeledes hurtigt udskrevet.\nJeg har i alle mine teenageår følt at jeg har været ”på vagt”. Jeg vidste at han f.eks. ofte løj om hvor han var eller hvor meget han havde drukket, så jeg prøvede altid at finde ud af om han fortalte sandheden. Nærmest dagligt prøvede jeg at finde ud af om han var kommet direkte hjem fra arbejde, eller om han havde været et sted henne og få et par øl. Jeg er flyttet hjemmefra nu, og det har givet mig en masse ro, men når jeg besøger mine forældre, er det dog svært ikke at hive op i de gamle vaner, og jeg prøver igen at finde ud af om han har drukket eller ej.\nJeg har flere gange fortalt ham hvordan jeg har det – både at jeg er bekymret for hans helbred, og at jeg er ked af at han lyver for mig. Hver gang virker han ked af det og/eller overrasket over at jeg har det sådan. Han siger at han er ked af det og at han nok skal ændre sig. Nogle gange er han startet i et behandlingsforløb hos sin egen læge, men efter nogle uger falder han fra og så er han tilbage i sit gamle mønster. Jeg er bange for at være ”for hård” ved ham, da han tidligere har været selvmordstruet. Jeg ved ikke hvad jeg kan gøre? Jeg synes det er hårdt at sidde på sidelinjen og se en man holder af ødelægge sig selv på den måde, men det virker ikke som om han selv synes at han har et problem. Jeg snakker med både min mor og søster om det, men det stopper jo desværre ikke min fars alkoholmisbrug.\nDet er vigtigt for mig at fortælle dig, at det er så godt, at du rækker ud og skriver her til brevkassen. Det lyder til, at du går rundt med rigtig mange tanker og bekymringer i forhold til din far og hans misbrug. Som jeg læser dit brev, så kunne du godt tænke dig nogle råd til, hvordan du kan hjælpe ham, og hvordan du håndterer hans misbrug. Det vil jeg gerne komme med lidt bud på.\nDu skriver, at du har oplevet mange svære ting med din far og med hans misbrug. At både hans fysiske og psykiske helbred er meget påvirket, og at du er rigtig bekymret for ham. Når jeg læser dit brev, er jeg ikke i tvivl om, at du har en stor omsorg for din far og ønsker ham alt det bedste. Jeg kan læse, at du har et brændende ønske om at hjælpe ham og støtte ham i at komme ud af sit misbrug. Jeg forestiller mig, at det må være udfordrende at have det sådan og så se din fars reaktioner, hvor han bliver ked af det, når du snakker med ham, for så derefter at opleve, at han ikke kan holde fast i sin afholdenhed. Jeg kan ikke lade være med at tænke, at du må blive skuffet over ham – er det mon rigtigt tænkt af mig? Sådanne tanker og følelser ved jeg, at mange unge i TUBA kæmper med. Gad vide, om du mon snakker med nogen om alle de følelser, du har i forhold til din far og hans misbrug? Du nævner din mor – er hun mon en, du kan vende dig mod, når situationen med din far bliver svær? Eller en ven/veninde? En tante eller onkel? Det er rigtig vigtigt, at man har mennesker i sit liv, som man kan betro sig til, hvis man oplever, at livet gør ondt. Har du brug for at snakke med nogen, som ved noget om problematikken, er du altid velkommen til at bruge TUBAs chat eller SMS. Det kan du læse mere om her, hvis du vil.\nJeg vil også rigtig gerne sige til dig, at det ikke er dit ansvar at få din far til at stoppe med at drikke. Uanset, om man er voksen eller barn, er det den drikkendes ansvar at stoppe med at drikke. Jeg forestiller mig, at du er villig til at prøve alt, hvad du kan for at få misbruget til at stoppe – fordi du vil din far det bedste. Det er vores erfaring her i TUBA, at det at få den drikkende til at stoppe kræver, at den drikkende selv træffer beslutningen om at stoppe. Uanset hvor meget du ønsker det, skal din far selv vælge at stoppe med at drikke. Jeg ved godt, at det ikke ændrer på, at du gerne vil hjælpe ham, men jeg håber, at det kan få dig til at sænke skuldrene en smule og måske hjælpe dig til at vide, at det ikke er dit ansvar.\nI forlængelse af det er det også vigtigt for mig at skrive, at det er helt okay, at du mærker efter, hvad der er rarest for dig i forhold til din relation til din far. Jeg ved ikke, om du går med overvejelser omkring, hvordan jeres relation skal være i fremtiden? Men uanset hvad er det vigtigt, at du ved, at det er okay at tænke over, hvordan/om du skal have kontakt med din far. Nogle unge har det bedst med stadig at være i kontakt med den drikkende. Nogle unge sætter grænser for, at de kun vil være i kontakt med den drikkende, når vedkommende er ædru. Andre igen vælger den drikkende fra i en periode eller permanent. Alle muligheder er helt i orden og fuldstændigt okay, hvis den føles rigtig for lige præcis dig. Så det vigtigste, du kan gøre, er at mærke efter og prøve at finde din vej i det. Den vej, som føles mest rigtig og tryg for dig. Hvad tænker du mon om det?\nDu skriver også, at du er bange for at være “for hård” ved din far. Jeg kan ikke lade være med at tænke, om du er for hård ved dig selv? Om du mon stiller meget høje krav til, at du skal være der for ham og hjælpe ham – måske mere end, hvad der faktisk er godt for dig? Det lyder til, at du tager et meget stort ansvar på dig, når du på den måde har følelsen af, at du skal passe på din far. Vi ved fra mange andre unge som dig, at det med at sætte grænser og sige fra over for den drikkende forælder, kan være noget af det allersværeste. Det er et af de emner, vi oftest også snakker om i vores terapiforløb med unge. Et terapiforløb i TUBA er gratis. Hvis du kunne forestille dig, at det kunne være noget for dig, så kan du læse mere om det her.\nDu er altid velkommen til at skrive igen, hvis der er andet, du har brug for svar på. Jeg ønsker dig alt det bedste og håber, at du finder din egen vej!


2 Crônicas 31 - Bíblia Online - danish\n10 Ezekias gav da Befaling til at indrette Kamre i HERRENs Hus; og det gjorde man.\n11 Så bragte man samvittighedsfuldt Offerydelsen, Tienden og Helliggaverne derind. Den øverste Opsynsmand derover var Leviten Konanja, den næstøverste hans Broder Sjim'i;\n12 og Jehiel, Azarja, Nahat, Asa'el Jerimot, Jazabad, Eliel, Jismakjahu, Mahat og Benaja var Opsynsmænd underKonanja oghans Broder Sjim'i efter den Ordning, som var truffet af Ezekias og Azarja, Øversten i Guds Hus.\n13 Leviten Kore, Jimnas Søn, der var Dørvogter på Østsiden, havde Tilsyn med de frivillige Gaver til Gud og skulde uddele HERRENs Offerydelse og de højhellige Gaver;\n14 under ham sattes Eden, Minjamin, Jesua, Sjemaja, Amarja og Sjekanja i Præstebyerne til samvittighedsfuldt attorestå Uddelingen til deres Brødre i Skitterne, både store og små,\n15 dem af Mandkøn, der var indført i Fortegnelserne fra Treårsalderen og opefter. Undtaget var alle, der kom til HERRENs Hus for efter de enkelte Dages Krav at udføre deres Embedsgerning efter deres Skifter.\n16 Præsterne indførtes i Fortegnelserne efter deres Fædrenehuse, Leviterne fra Tyveårsalderen og opefter efter deres Embedspligter, efter deres Skifter,\n17 Og de indførtes i Fortegnelserne med hele deres Familie, deres Hustruer, Sønner og Døtre, hele Standen, thi de tog sig samvittighedsfuldt af det hellige.\n18 Arons Sønner, Præsterne, som boede på Græsmarkerne omkring deres Byer, havde i hver By nogle navngivne Mænd til at uddele, hvad der tilkom alle af Mandkøn blandt Præsterne og de i Fortegnelserne indførte Leviter.\n19 Således gik Ezekias frem i hele Juda, og han gjorde, hvad der var godt, ret og sandt for HERREN hans Guds Åsyn.\n20 Alt, hvad han tog fat på vedrørende Tjenesten i Guds Hus eller Loven eller Budet for således at søge sin Gud, det gjorde han af hele sit Hjerte, og det lykkedes for ham.


Forside / Skibukser til damer / Kilpi Rhea-W, skibukser, dame, sort\nVarenummer (SKU): 16548-20204-55008 Kategori: Skibukser til damer\nBestil Kilpi Rhea-W, skibukser, dame, sort fra Kilpi i dag til kun kr. 749.00 – så sendes den direkte til dig.\nKilpi Rhea-W, skibukser, dame, sort er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i varegruppen Skibukser til damer. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Kilpi Rhea-W, skibukser, dame, sort i den kendte webshop AktivVinter.dk, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. I det store udvalg af varer finder mange det de leder efter, det kan jo passende være det produkt på denne side. Når der handles i webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nDu skal have i tankerne, når du handler online, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n96 anmeldelser af Kilpi Rhea-W, skibukser, dame, sort


Stillehavslom i Skagen | Pandion\nDuften af mad fra køkkenet bredte sig ind i stuen. Man kunne høre panden sitre. En let duft af ingefær blandede sig med duften af hvidløg, soya og kylling… Min søde kone gjorde det godt ude i køkkenet, og var snart klar med en lækker aftensmad til os.\nSamtidig sidder jeg med min mobil i hånden. Gemt lidt væk. Inde i stuen. En foruroligende melding er netop kommet mig for øre. En sandsynlig stillehavslom er fundet i Skagen! Det er en ny art for landet! En art jeg rigtig gerne vil se.\nJeg er i gang med en stille vurdering af situationen: Der er små tre timer til solnedgang. Kan jeg nå det? Udenfor vinduet er vejret ikke godt. Regnfuldt og blæsende. Gider jeg?\nDernæst: Finderen er Troels Eske Ortvad, og han er måske Danmarks bedste birder. Dermed ved jeg, at den (bestemmelsen) ret sikkert er god nok. Meldingerne er dog stadig kun sandsynlig stillehavslom og ikke sikker. Omvendt har jeg kun ca. to timer til Skagen, og måske kan man bidrage med noget til bestemmelsen. Den del, udfordringen, er også en væsentlig del af lysten til at drage afsted.\nOg så er der maden, som min kone snart er færdig med at tilberede, og som det er meningen, at vi skal spise sammen. Se det er også en faktor…\nJeg konfererer med et par venner, og hører at de rykker. Desuden hører jeg, at også Tim og Sigrid rykker. Helt fra Fredericia.\nDet er tid til en hurtig beslutning. Og jeg beslutter mig for også at rykke. Jeg sørger for at undskylde og forklare til min kone. Der er forståelse.\nHun kender mig.\nDet var godt, jeg kom afsted. Vejret i Skagen var stille. Regnen var sparsom, og det var lunt. Da jeg småløbende kom op på klitten ved Drachmanns Grav, kunne jeg se, at andre twitchere stod klar med scoper oppe ad stranden.\nDet bedste var dog, at de også stod klar med fuglen.\nFinderen, Troels Eske Ortvad (forrest). Mogens Neergaard smiler med. Grenen, Skagen den 13. august 2018. Foto: Henrik Haaning Nielsen\nI scopet stod det ret hurtigt klar, at det måtte dreje sig om en stillehavslom på trods af, at der er tale om en ret kompliceret feltbestemmelse. Imidlertid var der flere karakterer, der gjorde den ret karakteristisk.\nFørst og fremmest var ansigtet og de mørke tegningers udbredelse ”lige i øjet”. Således var den hvide kind begrænset i sin udbredelse, på grund af at den bageste del af kinden var brun. Det samme var området under øjet, og i stedet oplevede man en hvid øjenring som påfaldende. Hovedet var desuden lille i forhold til en bred hals, hvilket især var påfaldende, når man så fuglen skråt eller lige forfra. Næbbet var smalt og tyndt i sin bygning. Under hagen sås en smal mørk men tydelig streg. Den karakteristiske hagerem som er en god karakter.\nStillehavslom, Grenen, Skagen den 13. august 2018. Bemærk den mørke hagerem, den hvide øjenring, den ret begrænsede hvide kind, det tyndt byggede næb og at der ikke er en hvid plet bagerst på flanken. Foto: Jørgen Kabel.\nDer var meget snak om næbbets form og størrelse, og vi oplevede, at når den lagde issefjerene ned, fik man et meget langt indtryk af næbbet. Når den i stedet slappede af, og rejste issefjerene, blev næbbet især påfaldende tyndt og knap så påfaldende.\nDen hvide flanke virkede lige og uden en hvid udbulning bagerst. I bølgegangen kunne man indimellem godt få et indtryk af noget hvidt på bagflanken, men når hele fuglen sås på toppen af en bølge, sås det tydeligt, at det drejede sig om en ensartet smal hvid flanke. I stedet var virkningen, at fjerdragtens mørke farve bulede nedad på bagflanken. Det var ret påfaldende.\nAlt i alt var det fedt at opleve den i felten og at diskutere de sete kendetegn.\nDe sidste twitchere ankom i solnedgangens skær på førstedagen. Men de fik fuglen! Grenen, Skagen den 13. august 2018. Foto: Henrik Haaning Nielsen\nVi var nogle stykker, der sluttede dagen af med en hitbajer og pappizza på Skagen Fuglestation.\nDerhjemme var maden blevet kold, men det var min kones skulder heldigvis ikke.\nI dag fik vi rester…\nStillehavslom (til venstre) og sortstrubet lom, Grenen, Skagen den 14. august 2018. Idag kunne den, meget pædagogisk, ses sammen med en sortstrubet lom. Bemærk stillehavslommens klejne proportioner. Især er den mindre krop og mindre hoved påfaldende. Bemærk også den mindre hvide kind, hageremmen og den hvide øjenring. Foto: Jørgen Kabel.\nStillehavslom (til venstre) og sortstrubet lom, Grenen, Skagen den 14. august 2018. Bemærk sortstrubet loms store hoved og den store hvide kind samt at der ikke kan erkendes hvid øjenring. På stillehavslommen bemærker man bl.a. et lille hoved, mindre hvid kind, mørk hagerem og hvid øjenring. Foto: Jørgen Kabel.\nTak til Jørgen Kabel for de flotte fotos af Skagensfuglen.\nI øvrigt vil jeg henvise til denne artikel som jeg skrev tilbage i 2016 om bestemmelse af stillehavslom.\nDato: 14. 08. 2018\nTags: ny art for landet, Skagen, Skagen Fuglestation, stillehavslom, Twitch


5 Tips Til At Sidde Mindre Under Din Arbejdsdag - 2019 | Sundhed\nUdgivet I: Sundhed • Visninger: 13128\nSiddende kan øge risikoen for kroniske sygdomme. Her er et par tips til at bruge mindre tid på din stol.\nI de sidste par år har jeg gjort det vane at stå op af min stol og gå en lille tur. Jeg gør ikke lige det til motion; Jeg gør det for det meste for at rydde mit sind og få iltet til at strømme til min hjerne. Jeg finder ud af, at når jeg vender tilbage til mit skrivebord, føler jeg mig opdateret og klarere end tidligere. Men nyere forskning har mig spekuleret på, om jeg gør nok.\nIfølge 2010-undersøgelsen, der blev offentliggjort i tidsskriftet Circulation, kan du sætte dig ned for kun en ekstra time hver dag og øge risikoen for at dø over en seksårig periode med 11 procent. Denne undersøgelse spores næsten 9 tusind australiere og fandt ud af, at andre risikofaktorer (herunder alder, køn, uddannelse og rygning) ikke ændrede risikofaktorerne for at sidde i den ekstra time væsentligt. Et amerikansk samfund for ernæringsstudie blev frigivet i år med lignende resultater.\nEn anden undersøgelse fra 2010, offentliggjort i American Journal of Epidemiology, viste, at mænd, der sad seks timer hver dag, havde en 20 procent højere dødsfrekvens over en 14-årig periode end dem, der sad i tre timer eller mindre om dagen. Kvinder, der sad i mindst seks timer, viste sig at være 40 procent mere sandsynligt dø under undersøgelsen.\n"Siddende er en dødelig aktivitet", sagde Dr. James Levine, fra Mayo Clinic i Rochester, Minn., Til New York Times i 2011.\nDu tror måske, at en times motion efter otte timer på dit skrivebord kan gøre op for alt dette møde, men for at være virkelig sundt, bør du forsøge ikke at sidde for så lange strækninger. Overdreven siddende årsager stiller problemer, reducerer insulinfunktionen og øger risikoen for fedme.\nSå her er nogle tips til at sidde lidt mindre om dagen:\nI stedet for at sende en e-mail eller hente telefonen skal du stå op af din stol for at spørge din kollega om at trykke spørgsmål.\nLav en kaffe (eller vand) dato med en kollega på et bestemt tidspunkt hver dag. Eller i stedet for at sidde ned med din kop Joe, tag et par omgange omkring kontoret.\nIndstil en alarm på din computer i omkring 3 p.m., og når den slukker, stå op og gå en tur. Tillad ikke nogen undskyldninger for at savne din tur (medmindre du selvfølgelig er midt i en præstationsvurdering eller præsentation).\nTag aldrig elevatoren, når du kan tage trappen. Det kan tage lidt mere tid, men det er tid, at din krop arbejder, i stedet for bare at sidde der, gør ingenting.\nPlanlæg mere aktive ting end at se fjernsyn efter arbejde. Hvis det er en god dag, tag en tur. Du kan også planlægge en sjov familieaktivitet, som bowling eller minigolf. Det vil være en stor bonding oplevelse, der får dig alle ud af dine stole i mindst en time.\nVideo Supplement: TUTORIAL | MAKEUP | Guide til de perfekte øjenbryn.\nLangvarig Prævention, Der Er Mere Effektiv End Pillen\nPsa-Test I Alder 60 Forudsiger Risikoen For Dødsfald Fra Prostatakræft


Her er årets bedste udenlandske album: Top 25-11 / Guide\nHer er årets bedste udenlandske album: Top 25-11\nI går kårede vi årets bedste danske album. Nu kaster vi os over de internationale og starter med at tælle ned fra 25 med blandt andre Taylor Swift, Lana Del Rey og Future Islands.\n25. Ariel Pink ‘Pom Pom’\nAriel Pink er en weirdo. Hvilket i dette tilfælde skal forstås på den mest charmerende, elskværdige måde, man overhovedet kan forestille sig. ‘Pom Pom’ er et af hans skæveste album i lang tid, men de absurde indfald går hele tiden hånd i hånd med hovedpersonens fornemmelse for at skabe en smule orden i det popcirkus, der raserer på overfladen.\n24. Tinashe ‘Aquarius’\nR’n’b er en genre i en omvæltningsperiode. 90’er-stjerner som Janet Jackson, TLC og Aaliyah dyrkes i høj grad, mens kunstnere som FKA Twigs eller Kelela omvælter genrens konventioner. Tinashs lyd er minimalistisk og kølig som Twigs og Kelela, men aldrig på samme måde radikal: I stedet er ‘Aquarius’ en videretænkning af 90’ernes r’n’b. Og det gør albummet til en stilsikker inkarnation af tidsånden.\n23. Lana del Rey ‘Ultraviolence’\nMan skal ikke høre noget smuds herfra, hvis man på et tidspunkt i løbet af de seneste par år forfaldt til at tænke, at Lana del Rey var en døgnflue. Sangerinden puttede dog alle tvivlere til skamme med ‘Ultraviolence’, der var et ambitiøst produceret og gennemtænkt visualiseret Hollywood-album, hvor Lana i takt med musikkens spændvidde kunne folde sine mange personaer ud over et bagtæppe af forfald, piller og kærlighed.\n22. Future Islands ‘Singles’\nDet kan virke overflødigt at sige, men det er vigtigt at huske på, at Future Islands anno 2014 altså er meget mere end ‘bare’ ‘Seasons (Waiting On You’). ‘Singles’ er Baltimore-trioens mest ligefremme album til dato, og de inderlige og dybtfølte, men samtidig absurd dansevenlige og opløftende popsange stod nærmest i kø med frontmand Samuel Herrings bamsevåde brøl som løbende samlingspunkt.\n21. Goat ‘Commune’\nDe føjer ikke synderligt nyt til udtrykket, men hvad gør det, når dette i forvejen er yderst særegent og dragende. Fortsat med sikkert greb om den forunderlige fusion af psychedelia tilsat ingredienser af world music og voodoo mystik cementerer Goat deres status som et unikt bekendtskab. Ligesom mystikken om hvem der gemmer sig bag maskerne stadig er en velbevaret og fascinerende hemmelighed.\n20. Taylor Swift ‘1989’\nSiden karrierens start i 2006 har Taylor Swift været the girl next door, altid på jagt efter prinsen på den hvide hest. Men så flyttede hun fra Nashville til New York, droppede twee-countryen til fordel for rendyrket popmusik og fandt på vejen ud af, at livet og kærligheden hverken er sort, hvid eller lyserød. Resultatet er et millimeterpræcist produceret break-up-album, der takket været Swift er både sjovt og rørende.\n19. Ought ‘More Than Any Other Day’\nEn sitrende energi og stemning af oprør gennemstrømmer det amerikansk/australske bands charmerende skrammelkasse af en debut. Instrumenterne larmer og regerer ofte i langstrakte jams, men et stærkt samspil holder de anarkistiske løjer i ave og melodierne i fokus. En anden af albummets mange forcer er de skarpe lyriske observationer, som udspyes af forsanger Tim Beelers manisk vrængende slacker-levering.\n18. Ty Segall ‘Manipulator’\nPå sit niende album på blot syv år forener den myreflittige californiske garage-wunderkind en omgang akustisk 60’er-klingende lo-fi-folk med muskuløs glampunk, der lånte det bedste fra T. Rex’ grandiose riffmaskineri og The Stooges’ fuzzgrumsede kamikazedrøn. Bundniveauet er tårnhøjt, og ‘Manipulator’ står som det mest afvekslende og ambitiøse udspil fra Segalls hånd til dato.\n17. iLoveMakonnen ‘iLoveMakonnen’\niLoveMakonnens opstigen fra internetkuriosum til Drake-darling er spektakulær. Men Atlanta har længe været grobund for nyskabende, skør hiphop, og mens Makonnen er miljøets mest karakteristiske stemme, er han meget mere end et bizart indslag. På ep’en samarbejder han således med Atlantas største producere og får endda dem alle til at søge hen mod hans lyd, snarere end omvendt.\n16. Timber Timbre ‘Hot Dreams’\nCanadierne maler med filmiske penselstrøg i dunkle nuancer på albummet, der foldede bandets format ud. Sangenes sofistikerede instrumentering underbygger Taylor Kirks stemningsfulde vokal og danner optimale rammer for de slidstærke sange. At Timber Timbre for alvor er ved at finde fodfæste herhjemme, understregede en stor koncertoplevelse i et udsolgt Vega tidligere på året.\n15. Vince Staples ‘Hell Can Wait’\nHvor politisk og socialkritisk hiphop tit ender enten i prædikener eller revolutionsromantik, lyder ‘Hell Can Wait’ nærværende på en nærmest akut måde. Produktionerne lyder som om, de efterligner sirener og skudsalver, og vokalen er sammenbidt og nådesløs, så man sidder med følelsen af, at det var det her, Chuck D fra Public Enemy mente, da han omtalte hiphop som ‘sorte menneskers CNN’.\n14. Kelis ‘Food’\nHun havde spredt rygter om et triphop-udspil, men da Kelis endelig udgav sit sjette album, kiggede hun forbi 90’erne og endnu længere tilbage i tiden. Med Dave Sitek i producerstolen trækker hun på nogle af den rytmiske musiks grundsten, soul og funk, med masser af bas-grooves og horn, der klæder Kelis’ sexede, hæse vokal. Væk er alle forsøg på at ramme tidens poplyd. Tilbage står Kelis i sit es.\n13. Beck ‘Morning Phase’\nBlandt andet som følge af en alvorlig rygskade var der gået seks år siden forvandlingskunstnerens seneste album. ‘Morning Phase’ er lykkeligvis så stærkt et comeback, man nærmest ikke havde turdet drømme om. Beck genfinder det luftige folk-udtryk og den længselsfulde intimitet fra mesterværket ‘Sea Change’, men iklæder denne gang sangene en mere opløftende grundstemning og et småpsykedelisk skær, så de fornemme momenter står i kø.\n12. Schoolboy Q ‘Oxymoron’\nSchoolboy Q virkede ikke, som om han bekymrede sig om, at hans album kom i kølvandet på vennen Kendrick Lamars nyklassiker ‘good kid, m.A.A.d city’. For hvor Kendricks album er en blockbuster-stor opvækstskildring, tackler Schoolboy en lignende tematik på upoleret og fragmenteret facon. Produktionerne er støvede, vokalen aggressiv, og udtrykket føles ekstremt umiddelbart, snarere end vildt velstruktureret.\n11. Lykke Li ‘I Never Learn’\nHun er 28 år, men når man lytter til Lykke Lis sorgvredne sange, lyder hun som en aldrende kvinde, der gør regnskab over et helt livs ulykkelig kærlighed. Hun er nærmest grådkvalt, når hun med sin karakteristiske snerrende vokal tikker om at blive elsket. Det er heldigvis stadig ikke svært på svenskerens tredje album, hvor popsangene især fungerer, når der er tyngde i trommerne eller pianoet.\nLæs med i morgen, hvor vi afslører top 10-1.\nLæs også: Musikårets 10 skøreste beefs


Køb iPhone 8 64 GB her\nApples populære 8'er med trådløs opladning!\niPhone 8 kommer i et helt nyt og smukt design i glas og aluminium. Så nu er både forsiden og bagsiden fremstillet i et specialudviklet holdbart glas med et 50% tykkere forstærket lag og rundt i kanten er det et matchende aluminiumsbånd.\nMed iPhone 8 får du den mest holdbare smartphone der nogensinde er lavet i glas. Du skal ikke bekymre dig om fedtfingere på telefonen, den er nemlig belagt med en fedt- og finger- afvisende belægning som gør at glasset er nemmere at holde rent.\nMed A11 bionic chip får du power som aldrig før. A11 chippen er op til 70% hurtigere end A10 chippen. Du kan nu endnu hurtigere bruge apps, surfe på nettet eller spille spil. Med A11 chippen bliver AR-spil endnu mere realistiske og flydende. Desuden gør den nye chip også at telefonen bruger mindre strøm.\nDu får et endnu bedre kamera i iPhone 8. Telefonen har et 12MP bag kamera og et 7MP kamera foran. Desuden kan kameraet selvfølgelig også optage flotte videoer i 4K og slowmotion.\niPhone 8 er selvfølgelig også IP67 certificeret, som betyder at de er både vand- og støvafvisende, en næsten uundværlig feature i dagens Danmark.\nSkærmen har også fået en opgradering og har en helt ny Retina HD-skærm, som gør at skærmen er flottere end nogensinde før.\nMed denne Retina-skærm får du flottere skærm end nogensinde og med true tone teknologi, som automatisk justere hvidbalancen, så den passer til hvordan lyset er i omgivelserne.


Beliggende på den iberiske halvøs vestkyst er Portugal et af Europas mest besøgte lande på grund af dets idylliske klima, overkommelige rejsekostnader og ekstraordinære attraktioner.\nRigdom af Portugals storhedstid - da det plejede at regere et stort imperium fra Brasilien til Macau i Kina - er noget, du helt sikkert kan se i sin arkitektur. Elegant og drenket i overflod, bygninger i Lissabon og Porto - især i deres respektive gamle byer - afspejler helt sikkert riget af Portugals kejserlige dage.\nAlgarve i det sydlige Portugal er en lang række byer og strande fra Lagos til Faro. Hoteller og golfbaner stræber efter plads i denne berømte region af landet. Vandreture langs Algarve byder på god kystnære udsigter, men at tage en tur til en af Portugals øer - som Madeira eller øerne Azorerne - er en helt anden verden af skønhed. Her er et kig på de bedste steder at besøge i Portugal.\n10. Coimbra hvor man skal bo\nCoimbra er en charmerende by beliggende ved Mondego-floden i det centrale Portugal og er hjemsted for en skattekiste af historiske steder, smukke haver, landets anden stil af fado-musik og en livlig kultur, der er centreret omkring et af Europas ældste universiteter. En af de bedste ting at lave i Coimbra er at bare gå tabt og opdage de mange historiske attraktioner fra den fantastiske gamle domkirke til det gotiske kloster Santa Clara-a-Velha, som indeholder graven af dronning Isabel. Ingen tur til Coimbra ville være komplet uden et besøg på University of Coimbra for at beundre en af verdens smukkeste biblioteker, Joanina Library.\nAzorernes Archipelago består af 9 vulkanske øer i Atlanterhavet, der ligger omkring 1.500 km vest for Lissabon. Kendt for verdensklasse hvalsafari, varme mineralske kilder og hyggelige badebyer, har hver ø sin egen fascinerende identitet. São Miguel er den største ø Azorerne og er kendt som "The Green Island", mens Pico er hjemsted for det højeste bjerg i Portugal.\n8. Aveiro hvor man skal bo\nAveiro er en travl by, der ofte kaldes "Venedig i Portugal" på grund af sin pittoreske indstilling af naturskønne kanaler forbundet med charmerende broer og stiplede med farverige gondoler og fartbåde. Historiske steder, smukke strande og velsmagende retter gør også Aveiro til et populært turistmål. Aveiros mange sightseeing-perler omfatter Aveiro-katedralen, São Gonçalinho-kapellet og Convento de Jesus. Disse alle tilbyder dejlig arkitektur og kunstværker.\nEvora kan være en lille by i Alentejo sletterne i det sydlige Portugal, men det pakker stor turist appel. Med en historie, der dateres mere end 2.000 år, var Evora engang en blomstrende by under romerske styre. I dag er Evora hovedstaden i Alentejo regionen, betragtet for sin velbevarede gamle bydel, som huser mere end 4.000 historiske strukturer, herunder de gamle romerske mure og templer. En anden højdepunkt er det 13. århundredes katedral i Evora, en af Portugals vigtigste gotiske strukturer. Ikke langt uden for byen er Europas største kompleks af forhistoriske megalitter, der også er værd at se.\n6. Porto hvor man kan bo\nVerdensberømte for sin produktion af fin havnevin sprawls den travle by Porto langs bakkerne med udsigt over Douro-floden i det nordlige Portugal. I hjertet af Porto er den charmerende gågade, Ribeira, et atmosfærisk sted ved floden, summende i levende musik, cafeer, restauranter og gadeleverandører. Dominerende denne populære turistindstilling er Ponte Dom Luis, en metal-dobbeltdækkede buebro, der forbinder Porto til Vila Nova de Gaia, kendt for sine portvinkældre.\n5. Madeira hvor man skal bo\nSporting kaldenavnet "Atlanterhavets flydende have" Madeira er en frugtbar oase i Atlanterhavet mellem Portugal og Nordafrika, populært for sine frodige grønne landskaber, blomsterhave og vine. Skal se steder på Madeira omfatter Orchid Garden og Laurissilva Forest, der har verdens største koncentration af laurbær. Hovedstaden og største by på Madeira er Funchal, der er hjemsted for historiske kirker, fæstninger, turistbyer og restauranter samt den trækulede Lido Promenade, som byder på spektakulær havudsigt.\n4. Sintra hvor man skal bo\nBeliggende i foden af Sintra-bjergene på Lissabon-kysten, kun en dagstur væk fra Portugals hovedstad, præsenterer Sintra en spektakulær indstilling af grønne bakker, bestrøstet af smukke villaer, kongelige tilbagetrækninger, slotte og paladser som det berømte Pena Palace, et fantastisk slot, der minder om Tysklands Neuschwanstein. Pena Palace blev bygget i midten af 1800-tallet og tjener som sommerferie for den portugisiske kongelige familie. Det er omgivet af skovområder, der indeholder eksotiske træer, planter og blomster. Også ikke at gå glip af er de gamle ruiner af slottet af maurerne kronet byens højeste bakke og det romantiske Monserrate Palace med sine subtropiske haver.\n3. Obidos hvor man skal bo\nObidos ligger på en bakketop i Centro-regionen i det vestlige Portugal, omgivet af en gammel befæstet mur. Foruden muren udgør det storslåede middelalderborg og Obidos historiske centrum byens største attraktion og kan let gå. En labyrint af smalle brostensbelagte gader fører besøgende langs travle pladser, indbydende caféer, hyggelige butikker og hvidkalkede huse spruced med farverige blomster. Slottet med dets befæstelsesbygning, store porte, tårne og slotte er nu et luksuriøst hotel, men et vidunder at se alligevel.\n2. Algarve hvor man skal bo\nDet solrige middelhavsklima, smukke strande, maleriske byer, historiske steder, fabelagtige retter og rimelige omkostninger er blot nogle af grundene til, at Algarve er et af de bedste steder at besøge i Portugal. Beliggende i landets sydligste region, tilbyder Algarve en fest for øjnene, fra rolige landskaber af olivenlunde, traditionelle hvidkalkede landsbyer til den vilde, vindstyrte kyst med sine dramatiske klipper oversået med sommerferier. Faro er regionens hovedstad, og Lagos er områdets hot spot for natteliv. Silves er bedst kendt for sit røde sandstenslot, mens Tavira er en elegant by fyldt med renæssancemonumenter, broer og slotte.\nStrækker sig langs bredden af Tagus-floden nær Atlanterhavet, vinder Portugals hovedstad og største by op ad syv stejle bakker, der udgør en fortryllende destination for varmt vejr, nærtliggende stræder, hyggelige butikker, gotiske katedraler, imponerende broer og farverige kvarterer traditionel fado musik. Byens ældste bydel er Alfama, et gammelt maurisk kvarter, der er tydeligt for sin labyrint af brosten gader, rustik arkitektur og St. George's Castle. Den bedste måde at opleve Lissabon på er at tage en af de vintage sporvogne som den velkendte sporvogn 28, som vinder langs historiske kvarterer, haver og hovedattraktioner.