Evaluering af aftenarrangementet - PDF\nDownload "Evaluering af aftenarrangementet"\n1 Evaluering af aftenarrangementet\n2 Dette er en evaluering af aftenarrangementet til Frivillig Fredag 2013, arrangeret af Roskilde Kommune i samarbejde med Roskilde Festival. 221 deltagere har svaret på evalueringsskemaet med spørgsmål om alt fra informationsmateriale, indholdet på selve aftenen og de fysiske rammer, samt kommet med forslag til, hvad der kan gøres endnu bedre. I alt deltog ca. 550 gæster til arrangementet (inkl. politikere og medlemmer af Folkeoplysningsudvalget). Vi har ikke haft -adresser på samtlige deltagere, da flere deltagere blev tilmeldt samlet. Derfor formodes det, at flere af de 221 respondenters tilbagemeldinger også er på vegne af øvrige deltagere. Overordnet er der meget positive tilbagemeldinger til hele arrangementet og et ønske om, at der afholdes et lignende arrangement i fremtiden. F.eks. var 90 % af respondenterne tilfredse eller meget tilfredse med arrangementet som helhed og 94 % vil gerne deltage til næste år, hvis der bliver afholdt et lignende arrangement. Den overvældende positive tilbagemelding går igen gennem næsten alle spørgsmål. I 2013 var der dog problemer med lyden i hallen, som især var generende under Jens Arentzen s oplæg, som der bl.a. derfor var blandede tilbagemeldinger på. Til sidst i evalueringen er uddrag af respondenternes ideer til, hvordan arrangementet kan gøres endnu bedre. Kommentarer er sammenskrevet efter bedste evne og fremgår under de respektive resultater Der har igen i år været rekordmange deltagere til arrangementet, hvilket vidner om at arrangementet er ved at etablere sig som en årlig begivenhed, som stadig flere har hørt om og er interesseret i at deltage i. De første spørgsmål går på informationsniveauet op til arrangementet og hvordan foreningerne hører om arrangementet. Som det ses er 95 % af deltagerne meget tilfredse (62 %) og tilfredse (33 %) med informationerne op til arrangementet. Hvor har du hørt om Frivillig Fredags aften arrangement? Angiv gerne flere svarmuligheder.\n3 De fleste deltagere får information om arrangementet via Interbook, andre frivillige i foreningen eller Kultur & idræts nyhedsbrev. Enkelte nævner, at foreninger som ikke er registreret i kommunens Interbook-system ikke får information om arrangementet. Hvor tilfreds var du med informationerne omkring arrangementet op til selve aftenen? De følgende spørgsmål går på tilfredsheden med de fysiske rammer for arrangementet, samt borddækning, udsmykning, mad og drikke. Langt de fleste er rigtig glade for, at arrangementet bliver holdt på Musicon på trods af de praktiske udfordringer ved at holde et stort arrangement med mad og underholdning i en tidligere industrihal af beton. Således er 92 % af deltagerne meget tilfredse (49 %) eller tilfredse (43 %) med afholdelsen i Hal 9. Rigtig mange fremhæver i kommentarerne den meget flotte borddækning, god mad og at entreen med rød løber og Roskilde Garden var en meget flot oplevelse. Flere fremhæver at udfordringerne med at opvarme hallen var blevet løst tilfredsstillende, men der er dog også enkelte klager over træk. Det kan nok aldrig helt undgås i de rå lagerhaller på Musicon. I betragtning af, at toiletterne er få og slidte, er der også en ret stor tilfredshed med både antallet og oplevelsen af toiletforholdene (i alt var 49 % meget tilfredse (11 %) eller tilfredse (38 %), mens i alt 12 % var decideret utilfredse (9 %) eller meget utilfredse (3 %)). Der er en gennemgående ærgrelse over, at lyden var ret dårlig især i den bagerste halvdel af hallen væk fra scenen. Og ekstra ærgerligt, at den opsatte teleslynge ikke fungerede optimalt, da især Jens Arentzen bevægede sig udover scenen. De generelle lydproblemer kan muligvis løses ved at placere scenen midt i rummet, hvilket mange kommenterer på. Hallens udformning og industripræg giver udfordringer ift. ældre og gangbesværede, idet der er niveauforskelle i gulvet. Dette kan løses ved afmærkning af gangruter og/eller afmærkning af, hvor man bør være særligt opmærksom på niveauforskellene.\n4 Hvor tilfreds var du med rammerne for arrangementet? - Hvor tilfreds var du med afholdelse i Hal 9 på Musicon? Hvor tilfreds var du med rammerne for arrangementet? - Hvor tilfreds var du med toiletfaciliteterne?\n5 Hvor tilfreds var du med rammerne for arrangementet? - Hvor tilfreds var du med mad og drikke? Hvor tilfreds var du med rammerne for arrangementet? - Hvor tilfreds var du med udsmykning og bordopsætning?\n6 De næste spørgsmål går på Hvor tilfreds var du med indholdet i aftenens program?. Hvis respondenten ikke deltog i dele af programmet, er man blevet bedt om at sætte kryds i ved ikke/ikke relevant. Hvor tilfreds var du med rundvisningen på Musicon før start? Vurderingen er, at der deltog ca i rundvisningen. Ifølge besvarelsen har 31 % forholdt sig til spørgsmålet. Hvor tilfreds var du med velkomsten med champagne og Roskilde Garden?\n7 90 % var meget tilfredse/tilfredse med velkomsten og det er også noget, der går igen i kommentarerne. Den røde løber bliver også bemærket som med til at give følelsen af, at man gør en særlig indsats som frivillig. Hvor tilfreds var du med borgmesterens velkomst? 94 % var meget tilfredse/tilfredse med borgmesterens velkomst og flere roser borgmesteren for at gå rundt og hilse på. Hvor tilfreds var du med Jens Arentzens oplæg? Ifølge lagkagediagrammet er der i alt 53 % meget tilfredse (29 %) eller tilfredse (24 %) respondenter og 29 % decideret utilfredse (19 %) eller meget utilfredse (10 %). I kommentarerne går kritikken især\n8 på, at lyden var meget dårlig for den bagerste halvdel af hallen og det derfor blev umuligt at følge med, at teleslyngen ikke virkede for de hørehæmmede idet Jens Arentzen valgte at bevæge sig udover sceneområdet, at oplægget var for langt samt i nogen grad at indholdet i oplægget ikke var relevant i forhold til temaet om frivillighed. Flere efterlyser mere munter underholdning, fx musik. Nogle gik undervejs i oplægget, men der er dog også flere respondenter, der roser oplægget i kommentarerne. Hvor tilfreds var du med uddelingen af kommunens Idræts- og Kulturpriser? 89 % i alt er tilfredse med uddelingen af priserne. Jeg synes det var rigtig godt at kommunen uddelte frivilligheds-priserne ved arrangementet. Det kan også være med til at Frivillig Fredag - arrangementet fortsætter som tradition, skriver en deltager. Hvor tilfreds var du med donationsoverrækkelsen fra Roskilde Festival?\n9 77 % af respondenterne er tilfredse/meget tilfredse med Roskilde Festivals donationer. Enkelte respondenter peger dog på, at man synes det er forkert at udpege enkelte foreninger, som gør det godt, idet man mener, at alle foreninger gør en særlig indsats. Enkelte respondenter mener ikke, at overrækkelsen var højtidelig nok, men blev til en opgave, der bare skulle ordnes i siden af scenen udenfor spotlight. Hvor tilfreds var du med konferencieren mellem aftenens indslag? Mange var rigtig glade for Esben Danielsen som konferencier på aftenen, 87 % i alt ifølge lagkagediagrammet. Hvor tilfreds var du med aften arrangementet som helhed?\n10 90 % var meget tilfredse og tilfredse med aftenarrangementet som helhed. Bortset fra den manglende lyd og utilfredsheden med Jens Arentzen er der mange rosende ord for arrangementet. Det er kommentarer som Sætter meget pris på den belønning kommunen støtter med ved dette arrangement. Flot, flot, Hvis der var mulighed for en ekstra præmie, ville jeg give den til GIMLE. De klarede alt med mad og drikkevarer perfekt. Tak til dem, Det er en super idé og jeg kommer helt sikkert igen næste år :-), Jeg synes meget godt om, at kommunen på den måde viser, at den påskønner min og andre frivilliges arbejdsindsats, og jeg blev glad og rørt over, at borgmesteren gav hånd til alle os frivillige. Måske har det noget med min alder at gøre, men jeg blev oprigtigt glad for det., KÆMPE TAK til ALLE der har bidraget til at gøre denne aften for os frivillige mulig. Det er et KANON flot arrangement hvert år, Fantastisk at bo i en kommune der tydeligt værdsætter og understøtter de frivillige og deres organisationer! Tak! og Jeg har haft en kæmpeoplevelse, at se så mange frivillige personer, det var stort, tak for det!!! Ville du deltage igen til næste år, hvis du havde muligheden? 94 % af respondenterne ville deltage igen næste år, hvis der bliver et lignende arrangement. Der var flere forskellige forslag under spørgsmålet Hvordan kan arrangementet gøres bedre næste gang? Mange går på bedre lyd, hvor dem bagerst ikke kunne høre noget, mens dem foran blev blæst ud og folk med høreapparat blev hægtet af, når programmet bevægede sig ud over scenen og teleslyngens rækkevidde. Mange foreslår, at scenen placeres midt i rummet, så alle kan se og høre. Underholdningen skulle være mere underholdende og af kortere varighed ( Indslaget med underholdning bør være lidt morsomt, humoristisk, vedkommende og ikke for langt ), evt. brudt op i flere kortere indslag. ( Kunstneren bør være mere humoristisk. Der kan være flere forskellige, der optræder så arrangementet ikke står og falder med en person ). En anden fremhæver at noget af underholdningen kunne være fra Roskildes store musikmiljø. Flere refererer til sidste års oplæg med Chris MacDonald som langt mere vedkommende og underholdende.\n11 Udover dette efterlyser flere en større orientering mod fællesskabet foreningerne imellem: Jeg mangler lidt en wow-effekt, at gå derfra med en fornemmelse - med hænderne over hovedet - og sammen er vi bedst. Fint med borgmestertale og imponerende, at hun giver sig tid til rundtur til alle borde. Det skal heller ikke lyde som utilfredshed, for det er det ikke, mangler lige prikken over i'et - uden at jeg ved heller hvad det er. En idé som måske slet ikke er relevant i dette regi, men alligevel: Hvis man på en eller anden måde kunne facilitere, at de forskellige foreninger fandt sammen og kunne hjælpe hinanden eller blot samarbejde og skabe synergi på nye måder. Der er jo normalt ikke nogen fora, hvor fx spejdere og ældre-klubber mødes. Eller kulturhuse og fiskere. Men måske kunne der skabes nogen frugtbare konstellationer? Jeg har ikke lige den konkrete idé til formen, men deltager gerne i en evt. idé-udvikling. ;-) Det er svært men måske kunne man prøve at appellere til deltagerne om at blande sig lidt mere og få sig en snak med frivillige fra andre foreninger. Det var helt tydeligt, at man holdt sig til "sine egne". God ide, at man opfordres til at tale med andre end dem, man kender. Skifte bord i forbindelse med kaffen? Arentzens ide om at møde en anden var god. Kunne gennemføres på mange måder. Endelig skal det siges, at der også var rigtig mange rosende ord, hvilket det flotte procenttal på 94 % af deltagerne, som har lyst til at komme igen jo også vidner om: Bare kør videre, Jeg syntes, at de rå og rustikke forhold, er fine omgivelser til sådanne ildsjæle, som de frivillige repræsenterer, Desværre ingen forslag alt var jo godt, Det er ikke muligt. Ingen kan med rimelighed forlange mere, EN RIGTIG FED AFTEN! TAK!!, Det var mit første arrangement. Jeg fik et godt og positivt indtryk af personalet i Roskilde Kommune's kultur og idræt, som samarbejdspartner kan gøre det frivillige arbejde i foreninger til en win win situation og en videreudvikling.,.. jeg elsker denne dag! Med tak for et godt arrangement!!, Det er rigtig godt at arrangementet afholdes. Jeg var meget glad for at Borgmesteren gave sig tid til at hilse på alle de fremmødte, og dermed udtrykte Roskilde Kommunes påskyndelse af den frivillige indsats, Stor ros til Roskilde kommune for at prioritere dette store (og vigtige) arrangement, TUSIND TAK for det fine initiativ og Hvis der var mulighed for en ekstra præmie, burde den gå til GIMLE.\nFrivilligt arbejde der virker! Brugerundersøgelse i Lyngby Lænkeforening Udført af Landsforeningen Lænken 2008\nFrivilligt arbejde der virker! Brugerundersøgelse i Lyngby Lænkeforening Udført af Landsforeningen Lænken 2008 Frivilligt arbejde der virker. En evalueringsrapport bestilt af: Landsforeningen Lænken Tårnfalkevej\nEvaluering og fælles middag 10.september 2013 i Cafeen, Gøglerskolen\nVerdensspejl Evaluering og fælles middag 10.september 2013 i Cafeen, Gøglerskolen (Ref.: der var enkelte kommentarer, som jeg ikke fik sat afsender på. Dem har jeg indsat i parentes). Tilstede: Jeanette


DORTE LYDIKSEN stogame.netORDER SATANIST LØGNER OG BEDRAGER..\nSåfremt du sportsinteresseret, eller har en generøs viden om sport kan du aflaste penge på din interesse, i ordform af sportsbetting. Der er et voksende marked for danske online bookmakere. Der kommer løbende nye udbydere til plus det er efterhånden muligt at bette på rigtigt mange forskellige sportsgrene. Ikke alle sportsbetting sider er dog lige gode, og når konkurrencen er sikke hård og udbuddet så stort kan du ligeså godt finde den blad der passer allerbedst til dine brug. Find mere information her om sportsbetting. Når du skal vælge online bookmaker, er der en række faktorer der er værd at fokusere på.


Barnets første par sko | Plus-Kids | Sponsoreret\nBarnets første par sko\nUdgivet: oktober 21, 2020\nDer er bare noget helt særligt over, når dit barn har taget sine første skridt, og det derfor begynder at give mening at påføre ham eller hende et par sko. “Det her var faktisk dit første par sko”, har du sikkert hørt dine egne forældre sige, og de første par sko er nemlig noget helt unikt og ofte et minde, som forældre ønsker at gemme, så der kan ses tilbage på det, når barnet engang er blevet voksen. Er dit barn ved at være klar til sit første par sko? Så læs med her.\nHvilket par skal være det første par?\nFor når du først har indset, at det er ved at være tid. Så er næste skridt jo, hvilke par sko det skal være? Det kan være en svær beslutning, for der er så mange søde par at vælge imellem… Og det er jo også det heldige, kan man sige, for uanset hvad du vælger, skal dit barn nok komme til at se bedårende ud.\nDer er dog et par ting, der er værd at overveje, når du skal tage beslutningen om et par begyndersko. Først og fremmest skal du tænke over årstiden, som nu går imod både koldere tider og tider med en del mere nedbør. Derfor skal skoene selvfølgelig være både varme og afvisende overfor sne og vand. Desuden skal skoen have en fleksibel sål, så den nemt kan følge dit barns fod. En anden vigtig ting er, at størrelsen skal være den rette, så dit barn får en god oplevelse af at have skoen på. Det er både vigtigt for barnets komfort, men også barnets udvikling.\nSidst, men ikke mindst, skal skoen selvfølgelig være i et fint design, så det hele passer sammen.


K: Regioner må sikre færre fejlbehandlinger | Berlingske Politiko\nK: Regioner må sikre færre fejlbehandlinger Regionerne bør reducere antallet af fejl i sundhedsvæsenet frem for at stramme reglerne for erstatning til skadesramte patienter, mener K.\nTorsdag d. 03. januar 2013, kl. 10.19\nSøren Ploug Lilmoes, Berlingske Nyhedsbureau Regionerne bør bruge kræfterne på at reducere antallet af fejl i sundhedsvæsenet frem for at stramme reglerne for, hvornår der ydes erstatning til skadesramte patienter. Det siger den konservative sundhedsordfører, Benedikte Kiær (K), i forbindelse med, at antallet af anmeldelser med krav om erstatning efter patientskader er stærkt stigende.\n- Jeg synes, at regionerne har en omvendt tilgang til området. Når vi kan se, at der er sket en stigning i antallet af klager og antallet af udbetalte patienterstatninger, skyldes det nok både, at patienterne er blevet mere opmærksomme på muligheden for at klage, og der også er begået fejl, som volder den enkelte patient skade. Så i stedet for at begrænse og stramme op, bør regionerne i stedet arbejde på at sikre, at der laves færre fejl, så færre har grund til at klage, siger hun til Berlingske Nyhedsbureau.\nMarkant stigning i erstatninger\nI 2006 kom der 4.861 anmeldelser fra patienter, som krævede erstatning - sidste år nåede tallet op på 7.993. I 2006 blev der udbetalt 380,3 millioner kroner i erstatning, mens der sidste år blev udbetalt 766,3 millioner kroner.\n- Det er en voldsom udvikling i en tid, hvor riget fattes penge. Vi må for eksempel se på, om det er rimeligt, at en patient på 85 år med en årelang sygdomshistorie og et komplekst forløb stadig skal kunne få en høj erstatning, hvis der støder komplikationer til, siger formanden for Danske Regioners sundhedsudvalg, Ulla Astman (S), til Berlingske.\nEn fejlbehandling er slemt uanset alder\nDen melding lugter af aldersdiskrimination, mener Benedikte Kiær:\n- Hvis en på 85 år har været udsat for fejlbehandling, kan det være lige så slemt, som hvis det havde været en på 50, siger hun og uddyber:\n- Hvad bliver det næste. At man skal udelukke borgere fra bestemte behandlinger, fordi de er nået en bestemt alder. Nej, man skal have den behandling, som man lægefagligt vurderer, er mulig at give den enkelte, og man skal, uanset alder, have mulighed for at klage, hvis man har været udsat for fejlbehandling, siger hun.\nDen gennemsnitlige erstatningsudbetaling for behandlingsskader steg med 6,7 procent fra 2010 til 2011. Kilde: Patientforsikringens årsberetning 2011\nNationalt Fejlbehandlede skal have færre penge Mere om emnet: Følg 1 Vælg de elementer, du ønsker at abonnere på


Sankt Hans fest i Højslevs bypark på lørdag - Ugeavisen Skive-egnen\nIgen i år er der lagt op til en rigtig hyggelig aften for borgere i alle aldre. - Vi har lejet stort telt med borde/stole så vi er sikker på ALLE kan sidde ned og spise i tørvejr hvis nu det skulle dryppe lidt, fortæller Søren Purup der sammen med Dennis Blaabjerg er tovholdere på Sankt Hans aften i Borgerforeningen og fortsætter; teltet bliver sat op uanset vejret og størrelse efter hvor mange der melder sig til.\nI år bliver båltalen holdt af Christian Vad Holm, byrådsmedlem for Venstre. - Da vi er nødt til at vide hvor mange "grissebasser" der skal laves er forhåndstilmelding nødvendig, for tæller Søren Purup, borgerforeningen.\nDer er åbent i BYPARKEN fra kl 16.30 hvor ølvognen er klar og maden serveres fra kl 18. Bålet tændes kl. 20.00 - Til info skal Danmark ikke spille fodbold ved VM lørdag den 23. juni siger Søren Purup og slutter af med et vel mødt, tag naboerne med, så vi igen igen kan få en hyggelig aften sammen.


Kvist og Co: Når man kun kan tælle til tre...\nNår man kun kan tælle til tre...\nFru Kvist vender tilbage til blogland med en fantastisk præstation: et tørklæde. Og ikke nok med det, et tørklæde strikket i garn fra lageret. Det er ikke fordi jeg ikke har strikket under min lange pause, men jeg havde jo vist tørklædet, da det var en fjerdedel af den samlede længde, og eftersom mønsteret et det samme hele vejen, er der jo ingen grund til at vise ½ eller 3/4 tørklæde, vel?\nOpskriften stammer fra et strikkeblad, der af uforklarlige årsager hedder Designer Knitting. Uforklarligt, fordi jeg egentlig købte et abonnement på Vogue Knitting, men nu hedder det noget andet, selv om Vogue Knitting tilsyneladende stadig findes, og så vidt jeg kan se på hjemmesiden også indeholder de samme modeller. Meget mærkeligt firma. Bladet, hvad det så end hedder, er ikke noget at råbe hurra for. Jo flere engelsksprogede strikkemagasiner jeg får i hånden, jo højere synes jeg egentlig niveauet er blandt de danske strikdesignere.\nMønster: Lace Scarf fra Designer Knitting, Spring/Summer 2009.\nGarn: Fonty Kid Opal, lagt dobbelt, 60 g. fra lager\nPinde: Addi Turbo 4½\nÆndringer: Jeg tilføjede en ekstra rapport, 11 masker.\nHot or Not: vel egentlig ikke bemærkelsesværdigt nok til at være nogen af delene. "Meget sødt" er vist mere passende.\nBemærkninger: Superlet at strikke, det kan ikke udelukkes at der ryger et på pindende til brug i min egen garderobe. Mit bidrag til 12 projekter, men kun nummer 3. Ja, jeg ved godt at det næsten er maj. Jeg strikker et grydelap eller noget for april.\nPosted by Lise at 4:42 PM\nJette April 28, 2009 at 5:32 PM\nDet er da bare et smukt tørklæde, og dejligt med lidt nemt hulmønster ind imellem.


NCC indfører grønne regnskaber for byggepladser - NCC\nNCC indfører grønne regnskaber for byggepladser\nfr, jan 31, 2014 10:03 CET Læse original\nSom noget helt nyt vil entreprenøren NCC Construction i Danmark udarbejde grønne regnskaber for byggepladser. Det sker som led i en målrettet indsats for at nedsætte byggepladsernes energiforbrug, affaldsproduktion og CO2-udslip.\nEntreprenøren NCC Construction har udviklet og testet et format for et grønt regnskab for byggepladser, som fremover vil blive udarbejdet for samtlige af NCC Constructions større byggepladser i Danmark.\n”Målet med de grønne regnskaber er at tilbyde den bæredygtige byggeplads og reducere vores CO2-udslip. I første omgang vil vi med regnskaberne skabe et datagrundlag, der vil give os vigtige nøgletal for vores byggepladsers energiforbrug. De nøgletal vil gøre det muligt for os at sætte konkrete mål for en reduktion af NCC’s byggepladsers samlede energiforbrug og affaldsproduktion,” fortæller administrerende direktør i NCC Construction Danmark, Klaus Kaae.\nStort potentiale for at spare på energien\nBygninger er en af de største energiforbrugere i samfundet. 40 procent af Danmarks samlede energiforbrug anvendes til opvarmning, ventilation og lys i bygninger. I takt med at kravene til bygningernes energiforbrug skærpes, får den mængde energi, der anvendes til at opføre bygningerne, større og større betydning for bygningens samlede energiregnskab.\n”Som entreprenør og rådgiver er det vores ansvar at tage hånd om energiforbruget i byggeprocessen. Vi har allerede en række eksempler på, hvordan vi reducerer energiforbruget. Det er eksempelvis ved at bruge de permanente vinduer og den kommende varmeforsyning allerede i byggeperioden. Men med de grønne regnskaber får vi nu det fulde overblik, og vi forventer hurtigere at kunne sprede gode ideer og resultater fra projekt til projekt. Det betyder, at vi i endnu højere grad kan rådgive vores kunder om at mindske byggeomkostningerne samt at optimere ressource- og affaldsmængderne under hele byggeprocessen,” fortæller Klaus Kaae.\nPotentialet for at spare på energien på de danske byggepladser er stort, men for at opnå den optimale besparelse skal energiforbruget tænkes ind fra dag ét i byggeprojektet. Det er derfor vigtigt, at bygherrer får netop den information og rådgivning, der gør dem i stand til at træffe de valg, som kan bringe de bæredygtige løsninger i spil og energieffektivisere byggeprocessen fra start til slut.\nI 2013 havde NCC i Danmark en omsætning på ca. 4,9 mia. DKK og cirka 2.200 ansatte. NCC Construction Danmark bygger boliger, kontor, veje, anlæg og øvrig infrastruktur i Danmark.\nNCC , NCC Construction , Bæredygtighed , miljø , bæredygtigt byggeri , byggeplads


Apartment Marktstrasse i Rauris til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Rauris, Rauris, Østrig, 5661 - Se på kort\nMere om Apartment Marktstrasse\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Rauris, så er Apartment Marktstrasse det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Apartment Marktstrasse sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder parkering, familieværelse for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Rauris, så er Apartment Marktstrasse dit hjem væk hjemmefra.


april 2021 - oz90iaru.dk\nVi skal ikke blive så tekniske her angående delelementerne ved et trommesæt, men vi kan kort sige, at der findes trommer i et trommesæt, der kommer i forskellige størrelser, og så gælder det samme med bækkener, som er de metalskiver, der oftest hænger over trommerne. Alle disse dele har deres specifikke navne efter lyd, brug\nkantineløsning april 14, 2021 Cecilie Mortensen 0 Comments\nPå enhver arbejdsplads er det altid et ekstra stort plus, hvis der er tilknyttet en kantineordning. Det giver nemlig dine medarbejdere muligheden for at få en god frokost hver dag. Når det er sagt, så kræver det også en del at holde et køkken kørende, så der gennem ugen kan serveres god mad. Du kan\nHvis du har en have, som kun består af græs og et par blomsterbede, så er der ikke så meget at se til. Men sandheden er, at langt de fleste af os, som har haver, vi har lidt mere der skal passes. Det kræver tid og hårdt arbejde, men de fleste ting kan vi sagtens\nHer i 2021 er der stort fokus på klima og miljø. De fleste af os vil gerne minimere vort globale CO2 aftryk og efterlade en renere jordklode til vore børn og børnebørn. I den forbindelse er det en god idé at kigge på familiens transport vaner. Og her er det oplagt at skifte til en\nfreelance tekstforfatter april 5, 2021 Astrid Pedersen 0 Comments\nNår du står for at skulle lancere en ny webshop eller en hjemmeside som har til formål at promovere din virksomheds ydelser er det vigtigt at indholdet er på plads fra dag 1. Med SEO tekst på hjemmesiden øger du nemlig dine chancer for at blive fundet af dine kunder via Google og andre søgemaskiner.


Støjberg langer ud efter Ellemann-Jensen\nDer er i forvejen flertal for en rigsretssag mod Inger Støjberg, hvis eget parti også stemmer for.g hun vil tænke over fremtiden. Det siger hun torsdag efter et gruppemøde i Venstre. Her blev det slåe…\ntag Støjberg langer ud efter Ellemann-Jensen Der er i forvejen flertal for en rigsretssag mod Inger Støjberg, hvis eget parti også stemmer for.g hun vil tænke over fremtiden. Det siger hun torsdag efter et gruppemøde i Venstre. Her blev det slåe… share save


Æblekage med karamel - opskrift\nÆblekagerOprettet af Lone man, marts 23, 2009 08:06:40\nHvor det dog blæste i går.\nJorden var tør og støvende. Det visne græs var tørt og støvende.\nDer var en sky af jord og græsstykker omkring plænetraktoren, mens jeg kørte række op og række ned i vinmarken for at få klippet mellemgangene.\nJeg tør godt sige, noget af skyen satte sig på mig. Selv her dagen efter trækker jeg et spor af græsstykker rundt i huset.\nMåske tænker du, et bad kunne have hjulpet på det.\nMåske bliver jeg drysfri med tiden.\nI går lovede jeg dig - så godt som - en opskrift på æblekage med karamel.\nDer er stadig lækre Belle de Boskop æbler i viktualierummet - et godt valg til æblekagen. Men du kan også bruge andre æblesorter - bare smag på æblet først, så du er sikker på, det er noget, der basker.\nDa jeg flyttede ind på gården, gav min morfar mig penge til 3 frugttræer - med den betingelse at ét af træerne skulle være et Belle de Boskop. Et godt valg. Han ville nok sikre sig, at jeg ikke i ungdommelig kådhed investerede i nye underlødige æblesorter.\nJeg købte - selvfølgelig - et Belle de Boskop træ og derudover et Ingrid Marie træ og et Kirkes blommetræ. Sidenhen er der kommet omtrent 200 frugtræer til gården. Det er vanskeligt at holde igen med frugttræer.\nMen nu til kagen.\n3 store æg fra høns der ikke er blæst væk\n2 store velsmagende æbler\n1½ tsk. vanillesukker eller vanilleekstrakt\nTil karamel toppen skal du bruge :\nLidt over ½ dl fløde\n1 tsk. vanillesukker eller vanilleekstrakt\nSå går vi i gang. Tænd din ovn og sæt temperaturen på 170 gr. C. Smør en springform.\nAfmål mel, natron og vanillesukker - så er det klar.\nHæld olie og sukker i en røreskål og pisk.\nPisk pisk pisk alt hvad du kan.\nSkræl dine æbler, skær dem i både og fjern kernehuset.\nSkær bådene i tynde skiver.\nHæld melblandingen i din røreskål,\nog vend det hele sammen med en dejskraber.\nSå er det i med æblestykkerne og vend det hele en gang mere.\nHæld dejen i din springform - og nej den har ikke skiftet farve, men lyset i køkkenet ændrer sig alt efter, hvor man opholder sig.\nSæt formen i ovnen og bag kagen 1 time og 15 minutter. Prøv at stikke i kagen for at se, om den er færdig.\nHen imod slutningen af kagens bagetid kan du lave karamelmassen. Bare op med smør, sukker, fløde og vanille i en lille gryde.\nVarm blandingen op og lad den koge sammen til sukkeret er opløst. Karamel.\nSå snart kagen kommer ud af ovnen går du i gang med at prikke huller i overfladen. Brug en strikkepind, en kagetester, et stegetermometer en spids moster eller hvad du måtte have ved hånden.\nHæld din varme karamelmasse over kagen.\nLad kagen køle helt af før du spiser den.\nDen er god - tør jeg godt sige. Sprød kant og blødt indre med en fin smag af æble og vanille.\nI dag er der kage til arbejdsdagen. Om lidt kommer min far, og så står den på arbejde i kostalden. I morgen satser jeg på at vise dig, hvordan det går derude.\nsøn, marts 22, 2009 06:56:33\nSønnens Super Smoothie - opskrift\nlør, marts 21, 2009 07:10:40\nfre, marts 20, 2009 08:08:14\nGuacamole - opskrift\ntor, marts 19, 2009 08:24:19\nons, marts 18, 2009 07:11:16\ntir, marts 17, 2009 05:56:35\nman, marts 16, 2009 07:02:37\nsøn, marts 15, 2009 07:16:48


Brexits betydning for din a-kasse\nAf Morten Jørgensen opdateret d. 19-01-2022\nHvad har Brexit med mig at gøre?\nStorbritannien er på vej ud af EU og efter et par forlængelser af skilsmissedatoen samt et par nye premierministre siden den afgørende afstemning, er vi stadig ikke kommet meget videre. Den næste store dag af betydning, er den 31. oktober, hvor Brexit kommer til at ske, hvis ikke andet er aftalt med EU. Det er efterhånden en uoverskuelig omgang at finde hoved og hale i, men overordnet set kan Brexit få stor betydning for Danmark som land, samt for lønmodtagere, selvstændige og folk på efterløn, hvorfor din a-kasse kan blive af vigtig betydning.\nDanmark eksporterer hvert år for 91 milliarder kr. til Storbritannien og har mere end 45.000 job som afhænger af netop denne eksport. Allerede før en eventuel Brexit har danske virksomheder kunne mærke konsekvenserne af dette, da pundet er svækket med omkring 20% siden folkeafstemningen om Brexit fandt sted i 2016 og derved begrænset briternes købekraft, da vores varer automatisk er steget i pris alene baseret på konverteringen fra danske kroner til pund.\nIndførelsen af Den Europæiske Union har haft stor betydning for handlen mellem de 27 medlemslande, da handel mellem disse ikke tillægges told, som er tilfældet når vi importerer varer udenfor unionen. Ved Storbritanniens udtrædelse vil disse regler således ikke være gældende, hvorfor der med stor sandsynlighed vil blive tillagt told på alle varer og derved igen gøre danske varer og serviceydelser dyrere. Det samme vil gælde den anden vej, hvor varer produceret i Storbritannien vil blive dyrere for os danskere.\nToldunionen er et regelsæt med stor betydning for handlen på tværs af landegrænserne, mens EU’s reglement i forhold til arbejdsvilkår er et andet. Danmark har i mange år gået forrest i kampen med fagforeninger og a-kasser for at sikre de bedste vilkår for dets medlemmer. De fleste andre medlemslande af EU har tilsvarende, da EU ligeledes sørger for medlemslandenes arbejdsvilkår. Fremadrettet skal Storbritannien konkurrere med EU og en af mulighederne for at blive mere konkurrencedygtig er, at sænke på kravene i erhvervslivet. Arbejdsmiljø, lønvilkår, selskabsskat og dårligere beskyttelse af arbejdstagere, kan blive nye konkurrencevilkår for at stå stærkere i kampen. Dette vil lægge pres på de resterende lande i EU, med frygt for at disse ligeledes vil sænke deres standarder for kravene til erhvervslivet, for at bedst muligt at undgå en unfair konkurrence. Dette vil således skade danske arbejdstagere, hvis ikke de som medlemmer af en dansk fagforening og a-kasse kan få hjælp til at stå stærkere.\nOvergangsperiode for Brexit\nHverken EU eller Storbritannien er interesseret i, at skulle skilles ved et såkaldt no-deal Brexit, hvor ingen aftale mellem parterne opnås og Storbritannien ved skilsmissedatoen vil stå på egne ben. En permanent aftale er at foretrække, for at sikre både borgere og virksomheder bedst muligt. En sådan aftale vil give mulighed for en overgangsperiode, for at sikre at alle nødvendige reglementer kommer på plads for bedst mulig sikkerhed. I tilfælde af, at du er medlem af en a-kasse i Danmark og en aftale ikke forhandles på plads, vil du efter den 31. oktober ikke have mulighed for at tage dine dagpenge med til Storbritannien mens du søger job. Afhængig af hvor du opholder dig, skal du ligeledes være opmærksom på hvor du har din a-kasse og således er arbejdsløshedsforsikret. Hvis du flytter til Storbritannien efter 31. oktober skal du være medlem af en a-kasse der, da din danske a-kasse ikke vil have mulighed for at forsikre dig. Vil du stadig bevare muligheden for senere at kunne modtage efterløn og dagpenge i Danmark, skal du dog fortsætte med at være forsikret gennem en dansk a-kasse.\nEfterløn i Storbritannien\nHvis du har et ønske om at tage din efterløn med til Storbritannien, skal du til at få det gjort, da du ikke vil have mulighed for at tage din danske efterløn med til Storbritannien efter den 31. oktober. Hvis du allerede er bosiddende med dansk efterløn i Storbritannien inden den 1. november 2019 beholder du retten hertil.\nBritisk statsborger i Danmark\nEr du britisk statsborger med ophold og arbejde i Danmark skal du ligeledes være opmærksom på Brexit. Da den fri bevægelighed i EU ikke længere vil gælde briter ved udtrædelse uden en aftale, skal du søge om et opholdskort eller et registreringsbevis hos Statsforvaltningen for at beholde dine rettigheder i Danmark. Dette gælder også i tilfælde af at du allerede har et bevis, men hvor din status for dit ophold er ændret, så du kan bibeholde dine rettigheder i forhold til arbejde, ophold og dagpenge.\nDer er ingen som ved hvad der kommer til at ske selvom vi nu nærmer os den sidste måned, hvorfor ovenstående stadig kan nå at ændre udfald. Storbritannien kan forhandle sig til en aftale med EU som giver dem længere tid i unionen, ligesom de omvendt kan træde ud uden en aftale og en overgangsperiode dermed ikke vil være tilfældet. Vi vil løbende holde siden opdateret, så du står bedst muligt uanset udfald med din danske fagforening og a-kasse.


Tema: Bente Sorgenfrey (formand FTF) om dansk arbejdsmarkedspolitik afbud - PDF\nDownload "Tema: Bente Sorgenfrey (formand FTF) om dansk arbejdsmarkedspolitik afbud"\n1 Mødereferat: Frie Skolers Lærerforening Hovedbestyrelsen Dato: december 2014 Sted: Hornstrup Kursuscenter Start: kl til Slut: kl til kl URO/HWI/KDJ Hovedbestyrelsen: Uffe Rostrup (formanden), Monica Lendal Jørgensen (næstformanden), Lars Holm (LHO), Rikke Friis (RFR), Rikke Josiasen (RJO), Hans Erik Hansen (HEH), Ricky Bennetzen (RBE), Hanne Lindbjerg Kristensen (HLK), Minna Riis (MRI), Annie Storm (AST), Rud Nielsen (RNI) Afbud: Sekretariatet: Sekretariatschef Henrik Wisbech (HWI), Forhandlingschef Henrik Lykø Hansen (HLH), Mikkel Hvid (MHV), kommunikationschef, Kristina Dalgaard-Juul referent, Tema: Bente Sorgenfrey (formand FTF) om dansk arbejdsmarkedspolitik afbud Gennemgang af beslutningsprotokollen. Dagsorden: 1. Godkendelse af dagsorden 2. Forretningsudvalget a. Repræsentantskabsmødet i. Evaluering ii. Indstilling om næste år b. Medlemstal c. OK13/15 i. Ny løn ii. Status på løntjek d. Indstilling af temadele i foråret e. Indstilling af procespapir om demokratistruktur f. Indstilling om krisehjælp g. Gruppearbejde om frikøb og honorarer 3. Arbejdsliv og -miljø (A&A) a. Indstilling om kredsbestyrelsesseminar b. Indstilling om introduktionsdag for nye KB ere c. Indstilling om elektronisk APV 4. Uddannelse og profession (U&P) 5. Medlem og forening (M&F) a. Indstilling om minikurser 6. Indkomne forslag a. Ansøgning om kursus. b. Ansøgning K3 og 5 c. Humanitære midler til DK indsamling 1\n2 7. Interne repræsentationer 8. Foreningens økonomi 9. Meddelelser fra: a. Formand b. Næstformand c. Øvrige HB medlemmer d. Sekretariat 10. Personsager 11. Evt. Referat Beslutningsprotokollen blev gennemgået. 1. Godkendelse af dagsorden Dagsordenen blev godkendt. 2. Forretningsudvalget (FU) 2.A. Repræsentantskabsmødet 2.i. Evaluering Det blev drøftet, hvorvidt resolutionerne skal ligge på nettet forud for repræsentantskabsmødet. Flere HB medlemmer tilkendegav, at de bør fremsættes på selve repræsentantskabsmødet. Resolutionerne skærper debatten. HB s placering i salen blev drøftet. Formanden tilkendegav, at det er en diskussion, vi bør tage igen. Et andet HB medlem spurgte ind til overenskomstforholdene for de ansatte i Lillebæltshallerne. Formanden tilkendegav, at det er bekræftet, at alle arbejder på overenskomstmæssige vilkår. Problematikken omkring frokosten er blevet påpeget. Et HB medlem tilkendegav, at niveauet er meget lavt i forhold til fx skoleforeningerne. Et andet HB medlem tilkendegav, at det er ok, at der er fattigt, men spørgsmål er om det skal fortsætte sådan i 4 år? Formanden tilkendegav, at det handler om at sende et signal til medlemmerne. Såfremt niveauet skal sættes op, holder budgettet ikke. Et HB medlem tilkendegav, det er et forkert signal at sende, at gæsterne kun er inviteret til og med frokost. Det vil sende et stærkere signal, hvis de overværede debatten. Næstformanden tilkendegav, at gæsterne bør have lov til at blive, da vores repræsentantskabsmøder bør være offentlige. Et HB medlem tilkendegav, at man godt kunne have blandet medlemmerne under borddrøftelserne. Et HB medlem var af den opfattelse, at der var for lidt tid sammen med kredsen. 2.ii. Indstilling om næste år Formanden tilkendegav, at afholdelse af repræsentantskabsmøde en fredag alene er blevet problematiseret ved en enkelt henvendelse til sekretariatet. 2\n3 Et par HB-medlemmer tilkendegav, at tilbagemeldingen i kredsbestyrelserne var, at det var et problem at få fri en fredag. Det blev bare ikke meldt ind. Der blev debatteret, om repræsentantskabsmødet skal afholdes en fredag eller lørdag til næste år samt omkring beliggenheden i Middelfart. Afstemning afholdelse en fredag eller lørdag For fredag:7 For lørdag: 1 Undlader: 3 Afstemning fredag den 6. eller 13. november 2015 For fredag den 6. november: 9 For fredag den 13. november: 0 Undlader: 2 Indstilling: Forretningsudvalget indstiller, at repræsentantskabsmødet 2015 afholdes fredag den 6. november i Middelfart. Vedtaget. 2.B. Medlemstal Formanden orienterede om medlemstallet, som er stagneret. Det er bekymrende, da vi selv synes, at vi gør alt det rigtige for at hverve medlemmer. Det har vist sig, at det er en større opgave at få kontakt til skoler uden TR. HWI oplyste, at kontingent-medlemstallet ved udgangen af november er steget for første gang. Nu mangler vi den anden kurve. Medlemsudviklingen følges tæt. Der udspandt sig en drøftelse omkring medlemstallet. 2.C. OK13/15 Der er indtil nu afholdt to TR- møder. Foranlediget af en konkret sag fremlagde formanden en problemstilling, som omhandler større skoler, som har talt sammen i foråret omkring processen i fbm. L409. Lederen og TR er nået til forståelse af flere forhold, men der foreligger ikke en underskrevet lokalaftale. Når vi tager ud på disse skoler og fortæller om L409 kommer vi og problematiserer noget, der fungerer. Det kan udlægges som at vi kommer til at underminere TR s arbejde. På den anden siden kan vi ikke sidde den manglende lokalaftale overhørig. Der udspandt sig en debat omkring problemstillingen. Formanden tilkendegav, at problemstillingen skal påpeges over for TR, hvis vi hører om det lokalt. Formanden orienterede om status på aftaleforhandlingerne 2015, og gennemgik skitsen med LC s krav. Det er positivt, at der er kommet noget på skrift. 3\n4 HLH orienterede om tre verserende 37 sager. Den ene omhandler busture og spørgsmålet om, hvorvidt man har fri. Den anden sag omhandler, hvorvidt lektiehjælp er undervisning. Den tredje sag omhandler selvbetalte pauser på 2 x 20 min. om dagen, hvor lærerne ikke behøver være til stede. HLH orienterede om fællesmøde med MOS i to sager. Den ene omhandler lejrskoler og rådighedsbegrebet. MOS tilkendegav, at ledelsen har ret til at foretage en vurdering af omstændighederne ved rådighedstjenesten. Spørgsmålet har ikke tidligere været prøvet. Den anden sag omhandler en skole, som ønsker at de på matriklen bosiddende lærere skal forestå nattilsynet på samme vilkår som der tidligere har været en lokalaftale. Hvis den enkelte lærer ikke vil indgå en sådan aftale, vil tjenesteboligen blive opsagt af skolen. MOS tilkendegav, at skolen ikke kan siges at have overtrådt en bestemt paragraf. HB skal tage stilling til, om vi skal køre disse sager. Den første sag skal indbringes for faglig voldgift og den anden sag skal indbringes for Arbejdsretten. Omkostningerne til egen advokat vil anslået beløbe sig til ca. kr ,00. Det har endnu ikke været drøftet med LC, om de vil dække en del af omkostningerne til advokat. Det blev drøftet om disse sager skal køres. Formanden tilkendegav, at omkostninger til advokat kan blive større. Det afgørende er, om vi vil gå ind i sagen eller ej. Der var opbakning til, at foreningen kører begge sager. i. Ny løn Ny løn er stagneret. Formanden foreslog, at HB giver mandat til sekretariatet om at lave et oplæg til en ny lønkampagne, som går på ny løn, og hvor vi i højere grad end tidligere peger fingre. Det blev debatteret, at det er vigtigt at være opmærksom på, hvad der falder tilbage på foreningen omkring udvikling og vedligeholdelse af systemet. Et HB medlem tilkendegav, at en retorik om løndumping er lidt hårdt, da der i virkeligheden ikke er nogen, der gør noget ulovligt. Næstformanden tilkendegav, at retorikken skal skærpes, hvis der skal ske noget. Der skal være en lønpolitik og årlige lønforhandlinger. Meget handler om at man ikke er opmærksom herpå ved ansættelsesforholdets start. Vi skal også være meget opmærksomme på, at vi på skoler uden TR får krævet en årlig lønforhandling. Et HB medlem tilkendegav, at flere nyoprettede skoler ikke er opmærksom på ny løn, da skoleforeningerne ikke gør opmærksom på dette. Vi skal have skoleforeningerne med på banen, da de rådgiver skolerne. Et par HB medlemmer tilkendegav, at det er svært at adskille løn og arbejdstid, da man kan konkurrere på begge parametre. Formanden opsummerede, at uanset hvor gode intentioner er på de enkelte skoler, har systemet ikke haft det ønskede resultat. Det er vigtigt, der kommer gang i ny løn fra start, så man ikke er bagud. Formanden konkluderede, at sekretariatet får mandat til at udarbejde en lønkampagne omkring ny løn, og at det vendes i HB igen før noget sættes i værk. 4\n5 ii. Status på løntjek Status her til morgen den 10. december er 90 behandlede henvendelser pr. mail og på telefon. Der er særligt henvendelser vedrørende trin 4 tillægget. Der er ikke kommet principielle sager ind, men der er mange fejl. Et HB medlem spurgte ind til, om ikke-medlemmer kan snige sig ind. Hertil blev det tilkendegivet, at det ikke bør være muligt. 2.D. Indstilling af temadele i foråret Formanden gennemgik indstillingen omkring temadele i foråret 2015, som er udarbejdet på baggrund af tankerne på sidste HB møde. Det blev drøftet, om Paul Brüniche-Olsen, LP, kunne udskydes til august, så der var plads til Bente Sorgenfrey i februar. Indstilling: Forretningsudvalget indstiller, at de foreslåede temadele indarbejdes i mødeplanen Januar: Ingen temadel Februar: Bente Sorgenfrey (formand for FTF) om dansk arbejdsmarkedspolitik Marts: OK15 April: Efterskoleforeningen samt KB seminar (mini) Maj: Evaluering og intro til TR uddannelsen. Fast temadel: Foreningens tilstand Punkt på dette møde. Henrik Wisbech/ Rud Nielsen hvordan hænger skolernes økonomi sammen, og hvad skal en fri skole leve op til af forpligtigelser? Juni: Seminar (hel dag): Mikkel Hvid FSL s mediestrategi samt indførelse i, hvad vi kan bruge de sociale medier til rent strategisk. August: Paul Brüniche-Olsen pensionskommissionen og hvor langt skal vi rådgive? Vedtaget. 2.E. Indstilling af procespapir om demokratistruktur Formanden tilkendegav, at forretningsudvalget som bekendt er blevet opfordret til at fremkomme med et procespapir om demokratistruktur i foreningen. Der har været en dalende interesse for repræsentantskabsmøderne og antal tilmeldte er faldet de seneste år. Demokratistruktur er en vigtig drøftelse i foreningen. Et HB medlem tilkendegav, at april er et dårligt tidspunkt. Det skal være efter 1. maj, hvor de nye KB medlemmer vælges. Et HB medlem tilkendegav, at det måske ikke er tidspunktet for en sådan proces. Et andet HB medlem tilkendegav, at det kan være en udfordring at få KB medlemmer til at møde op, da deres frikøb er sat ned, og måske opbrugt på det givne tidspunkt. Et HB medlem tilkendegav, at der tidligere har været en opfordring til et midtvejsmøde. Formanden tilkendegav, at der tidligere er truffet beslutning om, at processen skal sættes i gang. Indstillingen omhandler alene processen. Et HB medlem foreslog, at der arbejdes med regionale møder. 5\n6 Da der blandt HB medlemmerne var opbakning til, at processen sættes i gang reviderede forretningsudvalget indstillingen på baggrund af drøftelserne. Indstilling: Forretningsudvalget indstiller at tids- og procesplanen som beskrevet i revideret notatet er rammen for drøftelserne om styrkelse af medlemsdemokratiet i FSL: December 2014: Køreplan for demokratidebat fastlægges Januar 2015: Indledende HB drøftelse af målet med rep.-/ årsmøde/ kongres Marts 2015: Oplæg til Mini KB-seminar drøftes April/ Maj 2015: Tre regionale KB møder: K1 og K2; K3, K4 og K5 samt K6, K7 og K8. Juni 2015: FU præsenterer forslag til en ny demokratisk struktur for foreningen i HB. Dette præsenteres efterfølgende for kredsene. August/ september 2015: Endeligt forslag til Repræsentantskabet præsenteres og drøftes i HB 23. september 2015:Forslag om en ny demokratisk struktur for foreningens politiske er indgået til behandling på rep. mødet. Vedtaget 2.F. Indstilling om krisehjælp Formanden redegjorde for det notat, der er fremsendt direkte til HB medlemmerne forud for mødet, og som er fortroligt indtil drøftelsen i HB. Der er indhentet et tilbud fra en konkret udbyder, som tillige omfatter akut hjælp. Proceduren, herunder betalingsforholdene FSL/skole er ikke ændret. Indstilling: Forretningsudvalget indstiller, at der indgås en aftale med den konkrete udbyder efter nærmere forhandling. Vedtaget 2.G. Gruppearbejde om frikøb og honorarer Formanden forklarede baggrunden for gruppearbejdet, som beskrevet i det fremsendte bilag. Der ønskes en drøftelse af, hvordan vi i fremtiden skal skrue disse ordninger sammen. HB skal diskutere, om: - de etiske overvejelser omkring frikøbsarbejdet stadigt er dækkende for foreningens holdning - frikøb til KB stadigt er den bedste ordning eller om en honorarordning bør overvejes (bemærk at dette kan have en del konsekvenser for mødeafholdelsen blandt andet KB kursus). - der skal skelnes mellem HB og KB arbejde - der skal laves en bagatelgrænse for frikøbets størrelse Formanden tilkendegav, at hver gruppe sender noter fra gruppedrøftelserne direkte til formanden. Der udspandt sig en uafsluttet drøftelse i forlængelse af gruppedrøftelserne. 6\n7 Flere HB medlemmer tilkendegav, at forholdene er meget forskellige. Det blev drøftet, om man kan indføre et valg mellem honorar og frikøb, og hvad konsekvensen af dette er? Det vil i så fald forudsætte en individuel ansøgning til HB. Et HB medlem tilkendegav, at man fx kunne udarbejde et par regneeksempler, som den enkelte kunne tage med hjem på skolen Det blev fremhævet, at flere KB medlemmer har svært ved at se en lavere beskæftigelse ved frikøb, da procenterne er skjulte. Der er tale om et akkordsystem i et system, der ikke længere anvender akkorder. Det blev tilkendegivet, at det er svært, hvis man ikke skal have mere end 100% ansættelse. Plustidsaftale blev drøftet. Det udspandt sig en drøftelse af, hvad man kan kræve af kredsbestyrelsen, og når man ikke får gavn af de 6 % frikøb. Et HB medlem tilkendegav, at det er et problem, at man først kan finde ud af at holde møder efter kl Det blev drøftet om et frikøb på 6% - omregnet til et honorar på ca. kr slår til. Særligt på grundskoleområdet mister man reelt undervisningstillæg. Man mister derved penge ved at sidde i kredsbestyrelsen. Et HB medlem forslog et honorarsystem, hvor man betaler for særskilte ydelser fx at gå til bestyrelsesmøder Flere HB medlemmer tilkendegav, at man må sætte frikøbet op, så man reelt kan bruge det. Formanden konkluderede, at vi ikke får det forventede ud af det. Frikøbet er ikke reelt alle steder, man kan ikke se, hvordan det er placeret. Det er et reelt problem, at man mister penge på undervisningstillæg. FU tænker videre i dette og præsenterer et nyt oplæg. 3. Arbejdsliv og miljø (A&A) 3.A. Indstilling om kredsbestyrelsesseminar Udvalgsformanden tilkendegav baggrunden for indstillingen, herunder hvad der er, kan/ skal opgaver. Med udvalgt møde menes, at der ikke skal møde gæster op hver gang. Formanden foreslog, at man under formål skriver at medvirke til at give / medvirke til, og under indhold bliver der tale om kan opgaver. Kredsbestyrelsesseminar skal afholdes mindst én gang om året. Derudover tilbydes nye KB medlemmer at deltage i et udvalgt møde, hvis de er interesserede heri. Udvalgsformanden tiltrådte de foreslåede ændringer. Indstilling: Arbejdsliv & arbejdsmiljøudvalget indstiller: Formål: At medvirke til at give kredsbestyrelsesmedlemmerne en sådan viden og indsigt, at han/hun vil være i stand til at løse de opgaver kredsvedtægterne og Repræsentantskabsvedtagelser tilskriver. 7\n8 At medvirke til at give kredsbestyrelsesmedlemmerne indsigt i beslutningsprocesserne i foreningen. At medvirke til at give kredsbestyrelsesmedlemmerne indsigt i foreningens holdninger til væsentlige aktuelle problemstillinger. At medvirke til at kredsbestyrelsesmedlemmerne inspireres til arbejdet med at skabe et fagpolitisk engagement blandt foreningens medlemmer. At medvirke til at skabe netværk og fællesskab mellem kredsbestyrelsesmedlemmerne på tværs af kredsgrænserne. At medvirke til at give kredsbestyrelsesmedlemmerne redskaber til at kunne administrere, vedligeholde og inspirere netværk i kredsene. Omfang og varighed: Kredsbestyrelseskurset/seminar afholdes mindst én gang om året i ultimo august/primo september. Indhold: Kredsbestyrelseskurset/seminar kan indeholde emner/temaer/uddannelse til de ansvarsområder, som kredsbestyrelsesmedlemmerne skal varetage: TR uddannelsen, Økonomi, hjemmeside og anden kommunikation, medlemshvervning Kredsbestyrelseskurset/seminar kan indeholde emner/temaer/uddannelse til de ansvarsområder, som kredsbestyrelsesmedlemmerne kan varetage: arbejdsmiljø, styring af netværk, deltagelse i lokalpolitik Kredsbestyrelseskurset/seminar skal/bør indeholde emner/temaer som: Politisk tilbageblik og fremtidsperspektiv for foreningen, Uddannelsespolitik, Arbejdsmarkeds og arbejdsmiljøpolitik For at sikre tilstrækkelig indblik og skabe interesse i hovedbestyrelsesarbejdet, tilbydes alle interesserede nyvalgte kredsbestyrelsesmedlemmer at deltage i et udvalgt HB møde sammen med kredsformanden. (f.eks. februar mødet). Vedtaget med de foreslåede ændringer. 3.B. Indstilling om introduktionsdag for nye KB ere RJO tilkendegav baggrunden for indstillingen. Der udspandt sig en drøftelse om, hvorvidt en del af dette skal foregå på sekretariatet i Risskov, da det er vigtigt, at få sat ansigt på konsulenterne. Formanden foreslog, at man arbejdede med noget på skrift til de nyvalgte KB medlemmer. Indstilling: Arbejdsliv & arbejdsmiljøudvalget indstiller at introduktionsdagen for nyvalgte kredsbestyrelsesmedlemmer afvikles som en del af den øvrige kursusvirksomhed for kredsbestyrelsesmedlemmer (KB-seminar). Der afsættes særskilt tid til nyvalgte KBmedlemmer om emnerne: Foreningens politiske placering og arbejde, tavshedspligt, organisationsansvar og frikøb. (Evt. med kursusstart før de øvrige KB-medlemmer på det årlige KB-seminar). 8\n9 Vedtaget. 3.C. Indstilling om elektronisk APV Udvalgsformanden tilkendegav baggrunden for indstillingen. Et HB medlem spurgte ind til, hvordan man sikrer anonymiteten. Det er i en tidligere sag blevet fastslået, at det er skolen, der ejer APV'en. Det blev fremhævet, at det er vigtigt, at anonymiteten sikres. Indstilling: Arbejdsliv & arbejdsmiljøudvalget indstiller at FSL indgår i et samarbejde med skoleforeningerne og AM gruppen om at udbyde en elektronisk APV løsning til de frie skoler med de vilkår, der er beskrevet i bilag. Vedtaget med en understregning af, at anonymiteten skal sikres. 4. Uddannelse og profession (U&P) Udvalgsformanden tilkendegav, at der arbejdes med, hvordan man kan bruge professionsidealet. Det har været drøftet, hvordan man kan bringe dette i spil. Skal det være en kampagne eller noget andet? Høringssvaret om de Kommunale Internationale Grundskoler er blevet godt. Der var gode tilbagemelding på Skolekom, og der har været kontakt med DP omkring deres høringssvar. HEH og Josua Christensen har i netværket til støtte for nye lærere holdt møde med professionshøjskolernes ledelser om et samarbejde. Der skal arbejdes på en konference på Christiansborg og et mentorprojekt. 5. Medlem og forening (M&F) Udvalgsformanden orienterede om arbejdet med de internationale skoler. Den tidligere vedtagne medlemstilfredshedsundersøgelse, som MSI Research står bag, bliver gennemført i perioden frem mod uge 7. Der bliver holdt øje med AMR udviklingen. Der ses på om medlemssystemet fungere, og om man pr. automatik kan se, hvis en AMR (og TR) forlader posten. HWI påpegede, at arbejdsopgaven bliver omlagt på sekretariatet, så der kommer en fast kontaktperson på. Et HB medlem spurgte ind til hjemmesiden. Den virker ikke overskuelig. Kan det ses igennem. MHV orienterede om ansættelse af den nye journalist, som bl.a. bliver sat til at se på om hjemmesiden (herunder søgefunktionen) skal ændres. 5.A. Indstilling om minikurser Udvalgsformanden tilkendegav, at indstillingen er generelt formuleret. Man ønsker carte blanche til at kunne udvikle og planlægge, og derved selv have mulighed for at udfylde indholdet uden at spørge om lov hver gang. 9\n10 Formanden efterspurgte et kommissorium for minikurserne. Udvalgsformanden mente, at et sådan allerede er udarbejdet. Hvis ikke udarbejdes der et kommissorium. Indstilling om minikurser 2015: Uddannelse og professionsudvalget indstiller at medlem og Forening planlægger og gennemfører i samarbejde med sekretariatet minikurser i 2 eller 3 runder i løbet af 2015 inden for en ramme af kr Hovedbestyrelsen orienteres løbende om kommende minikurser, og det forventes, at der fortsat kan findes HB-medlemmer eller KB-medlemmer til at repræsentere FSL ved de enkelte kursers afholdelse Vedtaget, dog udarbejdes kommissorium, hvis et sådan ikke allerede foreligger. 6. Indkomne forslag 6.A. Ansøgning om kursus. Formanden orienterede om en ansøgning fra MRI om at deltage i FTF s Talentuddannelse i MRI forlod mødet. Ansøgningen blev behandlet og imødekommet. 6.B. Ansøgning K3 og 5 Formanden orienterede om en fællesansøgning fra kreds 3 og 5 om et særligt tilskud til et fælles TR arrangement. Ansøgningen ligger inden for, hvad der tidligere er fastlagt, og bør imødekommes. Et HB medlem spurgte ind til puljens størrelse. I henhold til budgettet udgør beløbet kr Flere HB medlem tilkendegav, at de havde opfattelsen af, at der først kan søges om penge fra puljen, når der ikke er penge i egen kredskasse. Hvis dette danner præcedens, vil der komme flere ansøgninger. Formanden tilkendegav, at ansøgningen ligger inden for det beskrevne omkring uddeling fra puljen. Afstemning: For:5 Imod: 3 Undlader: 3 Det blev aftalt, at retningslinjerne for den tværgående pulje evalueres mhp en evt. revision. Dette sker ifm. HB's aprilmøde. 6.C. Humanitære midler til DK indsamling Formanden tilkendegav, at foreningen tidligere år har ydet økonomisk støtte. Sidste år blev der støttet med kr , men det blev besluttet, at foreningens navn ikke blev offentliggjort. Formanden tilkendegav, at foreningen bør yde støtte. Der udspandt sig en debat om, hvorvidt foreningen skal ydes økonomisk støtte og om støtten skal offentliggøres. 10\n11 Det blev besluttet, at støtte med kr , og foreningens navn bliver offentliggjort. 7. Interne repræsentationer Der blev orienteret om kostskolestævnet den 21. og 22. november på HKC. Der var 24 tilmeldte. Der var to oplægsholdere på programmet, og så var der valg til kostskolestævneudvalget. Der blev efterspurgt en kontaktperson på sekretariatet, som man kan refererer til? HWI tilkendegav, at der arbejdes på dette, og det formentlig er klar til januar mødet. Det har været afholdt møde med udvalget for børnehaveklasseledere. Der er nu lagt sidste hånd på årsmødet. Når programmet er færdigt bliver det sendt ud til HB medlemmerne. 8. Foreningens økonomi Det forventes, at foreningen kommer ud af 2014 med et mindre overskud. Selvom vi har mistet medlemmer, har vi ikke mistet så mange som budgetteret med. Derudover er udgifterne holdt på det budgetteret niveau. Det har været drøftet med revisor, hvordan foreningen bedst muligt får opstillet regnskaberne for 2014 og fremad. Der er lagt en plan for, hvordan regnskaberne kan blive hurtigere færdige. 9. Meddelelser fra: 9.a. Formand Afholdt møde med Jens Jonatan Steen fra Cevea om samarbejde om et arrangement på folkemødet. Der har været møde i Hold sammen på Danmark, som arbejder med velfærdsspørgsmål. FOA har brug for en mere fast sekretariatsgruppe, der kan tage sig af dette. Det kommer til at koste penge. Det har været forståelse for, at alle skal være med, og at alle ikke bidrager økonomisk. Arrangementerne kommer dog til at koste os noget. I Fordelingssekretariatet har der været en meget politisk drøftelse af vikartilskud ift. L409. Konkret drejer det sig om, at man ikke får lige stor dækning på store som små skoler, og at det tilgodeser dem, der har fuld tilstedeværelse. Der arbejdes fremadrettet på et nyt system. Enighedspapiret med Frie Skolers Ledere ift. opgaver på sekretariatet er nu underskrevet. Kan findes i HB mappen. MRI er blevet valgt til A-kassens bestyrelse. 9.b Næstformand Var vikar for formanden til GL s (Gymnasieskolernes lærerforening) repræsentantskabsmøde. I DUS arbejder man med kvalitet i uddannelsen. I næste nummer af foreningen mener skriver næstformanden om socialt taxameter. 9.c Øvrige HB-medlemmer 11\n12 Kreds 1: Der har været afholdt medlemsarrangement for nye medlemmer. Georg Ørskov holdt et rigtig godt foredrag om bl.a. arbejdsmiljø, arbejdsklima, u- og officielle møder på skolen. Til TR træf blev det besluttet at lave geografiske netværk ude i kredsen. Der er nu iværksat 5 netværk. Haft svært ved at få kontakt til en ny friskole. To skolelukninger i kredsen. Kreds 2: Har været på skolebesøg på to små skoler uden TR. Det var spændende møder. Kontaktperson på sekretariatet fungerer godt. Mødeleder på TR kursus for første gang. AMR/TR samarbejdsmøde hvor BBO havde et oplæg, som var rigtig godt. Kredsbestyrelsesmøde på mandag. Kreds 3: Fået en gennemgang af medlemssystemet på sekretariatet. Det var rigtig godt at se, hvad man kan i systemet. Kan anbefale andre til at gøre det samme. Været kursusleder på TR kursus. Mødedisciplinen er ikke så god. Måske skal vi være mere skrappe. Mødedisciplinen blev drøftet. Formanden tilkendegav, at dette evalureres til april sammen med det andet. Der er iværksat en TR ven til de nye TR medlemmer, som kommer på TR 5. Hvervning i kredsen forløber fint med de aftaler, der er sat op. Efterspurgte en modtager adresse på anmeldelsesblanketter til valg af TR/AMR/suppleanter. Kreds 4: Afholdt møde med et par skoler, hvor TR har inviteret. Det er blevet påpeget, at lærerlog ikke fungerer optimalt. Ubehagelig oplevelse omkring udfyldelse af TR Skema, hvor skolelederen ikke vil acceptere dette som TR tid. Har fået et opkald omkring bisidder funktion på en skole uden TR. Kan vi det? Formanden tilkendegav, at dette tidligere er blevet drøftet. Det kan vi ikke deltage i. Afholdt KB møde på Skype, som fungerer fint, hvis det fortrinsvist angår rent praktiske ting. Kreds 5: Kredsarrangement hvor Georg Ørskov holdt et oplæg. TR spørgeskema er meget omfattende. Har ikke selv fået det fremsendt? HLH fremsender dette til HB medlemmerne. I gang med at arrangere forårets møder. Generalforsamling på den Frie Lærer Skole. TR træf sammen med kreds 3. 12\n13 Skal være kursusleder på TR 4, så der kommer en vikar til HB mødet i februar Kreds 6: Et bestyrelsesmedlem trækker sig. Snakket om Facebook. Lønmøde den 13. januar, hvor PHS kommer. Kreds 7: Kredsbestyrelsen har drøftet frikøb og honorar Holdt møde på skole uden TR, og skal have et op følgende møde på en af skolerne. Mangler en kontaktperson på sekretariatet? HWI tilkendegav, at PHS tager sig af K1+K3. BNI tager sig af K2, K4, K5 og BJJ tager sig af K6,K7 og K8. Har været til møde i Kompetencesekretariatet omkring MUS samtaler. I hvilket udvalg ligger det? Der udspandt sig en drøftelse heraf. Det blev tilkendegivet, at det foreløbigt ligger i A&A. Til FTF møde sidste gang talte de om den nye TR rolle. Flere af de andre organisationer var meget interesseret i at se materiale fra foreningens TR uddannelse. Spurgte ind til status på FSL klub? Næstformanden tilkendegav, at der udarbejdes en folder og plakat. Det ligger lige p.t. i kommunikationsafdelingen. Der kommer en indstilling om, hvordan FSL klub arbejder. Kreds 8: Netværksmøderne er blevet delt blandt KB medlemmer. Har ikke fået aftaler om nye medlemmer fra sekretariatet. Inviteret ud på en efterskole til januar. Frie Skolers Ledere: Kredsbestyrelsesmøderne går godt. Det er døgnmøder. Nu fremgår det af kontingentopkrævningen, at der alene betales kontingent til Frie Skolers Ledere. Der var repræsentantskabsmøde i LC lederforum ultimo november. Medlemmer fra de gule foreninger var inviteret med. Frie Skolers Ledere havde inviteret LIFS. Godt foredrag om eftermiddagen med Torben Gammelgaard. Indgået en aftale med et kommunikationsbureau som kører ny hjemmeside fra på mandag og skriver artikler. Man kan nu tilmelde sig nyhedsbreve. BYJ er ved at flytte ud fra sekretariatet. 9.d Sekretariatet Delvist lukket punkt. 13\n14 Berit Maria Winther er ansat pr. 1. december 2014 som sekretær, 25 tm/uge. Jesper Fjeldsted er ny journalist pr. 6. januar Han kommer også til at arbejde med hjemmesiden. Mødestruktur har været drøftet på sekretariatet, herunder om det er muligt med en fast mødedag. Fredag formiddag bliver nu fast møde(formid-)dag, hvor telefonerne er lukket indtil kl. 12. Der afholdes møde omkring lærerlog i starten af det nye år. Her vil man drøfte de konkrete udfordringer og udviklingen heraf. 9.e HKC s bestyrelse Der har været afholdt bestyrelsesmøde. Bestyrelsen arbejder med en vedligeholdelses- og investeringsplan. Vender tilbage når lidt længere i processen omkring dette. Bestyrelsen arbejder også med en strategi for at få belægningsprocenten op. Værelserne er nu lagt ud på booking.dk Undervejs med en omlægning af regnskab og bogføringssystem, så det er lettere at sammenligne med andre i branchen. 10. Personsager I.a.b. 11. Eventuelt En stor ros og tak til HKC for rigtig god mad i går og i dag. HWI orienterede om, at der er betalt yderligere 8 mio. kr. af på DLF lånet. HWI orienterede om, at flere udvalg (pensionister, studerende, kostskoler osv.) modtager en gave som tak for indsatsen. Glædelig jul og godt nytår fra formanden. Referent: Kristina Dalgaard-Juul 14


De fleste internet firmaer yder heldigvis diverse forskellige muligheder for fragt. En af de mest benyttede er i vore dage at afsende til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente de købte varer når du har tid. Denne er altså usædvanlig simpel, samt typisk derudover den mest prisbevidste leveringsmetode ved køb af .\nDu kunne tillige overveje at få ordren bragt hjem til dig selv eller til din arbejdsplads. Fragttypen viser sig godt nok en tak mindre prisbillig, men ydermere rigtig simpel. Den mest prisbevidste leveringsmetode vil dog altid være at hente ordren selv, hvilket kræver at du befinder dig tæt på internet selskabets tilholdssted.\nLeveringshastigheden på er naturligvis yderst udslagsgivende forudsat man har behov for ordren øjeblikkeligt, så herved er det helt centralt at vi kontrollerer det forventede leveringstidspunkt ved det vedkommende produkt.\nEn stor portion internet firmaer lover muligheden for dag-til-dag levering på deres bedst sælgende varenumre, eksempelvis , som tager udgangspunkt i at handlen gemmenføres inden et angivent tidspunkt, så at de kan nå at få dit nye produkt hen til fragtfirmaet forud for at lagerpersonalet får fri.\nIndtil flere online forretninger lover portofri fragt, men oftest gælder det kun hvis der indkøbes for en bestemt sum. Som alternativ skulle du vælge den mindst kostelige leveringsmanér, som ofte – uanset om man er nær Køge, Skive eller Vojens – er at få dem til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDet er ekstremt let gængeligt for almindelige dødelige at finde information om priser hos flere online forhandlere, og derfor har adskillige online forretninger ikke kunne slippe for at formindske salgspriserne på deres varer – til piger og drenge, og desuden også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange love gratis levering.\nMen det kan imidlertid vise sig lønsomt at tjekke visse online virksomheder efter rabat på forinden du shopper, så man er garanteret at antage den billigste pris.\nMan bør imidlertid ikke glemme, at såfremt en e-handler annoncerer produkter til salg for en udsalgspris der kan virke urealistisk beskeden, kunne det mange gange være en indikator for en fup internet handler. Kortbestillinger er dog omfavnet af en orden, der hjælper dig overfor uærlige online webshops.\nVi går generelt ind for kortbetalinger eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du benytte en løsning på afbetaling fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du agter at afdrage omkostningerne ude i fremtiden.\nFør nogen køber på en online webshop behøver de for at være sikker læse forhandlerens forretningsvilkår, men det er normalt ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kunne måske være at kigge om e-forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, hvilket længe har været en påvisning af at e-handlen adlyder de opstillede regler, og at online shoppen fra tid til anden overværes af eksperter der behersker vilkårene på området. Det er en rigtig god lejlighed til at få assistance, hvis du får dilemmaer i processen med din shopping.\nForuden dette er det prisværdigt at kunden er oppe på mærkerne omkring de mest vitale betingelser der kan have indflydelse på handlen, f.eks. hvilken returneringsret virksomheden kører med. I relation til det er det desuden afgørende, at man altid gemmer sin e-mail kvittering, så man når som helst vil kunne bevidne købet af , uden hensyn til om man skal købe til en herre eller dame.\nTrustpilot forærer dig en lang række gode muligheder for at dechifrere mange aktuelle brugeres oplevelser og på grund af dette er det prisværdigt, at du ser nærmere på netbutikkens omtaler af inden du lægger din bestilling.\nFacebook forærer dig endvidere ret fantastiske metoder til at få et kig ind i online firmaets kundetilfredshed. Herinde er der endda online outlets hvor du kan tilkendegive en omtale af købsoplevelsen, som på samme måde bør bruges til afvejning af hvor glade kunderne er.\nVores side er annoncefinansieret. Vi arbejder sammen med en gruppe af internet forretninger derved at vi introducerer forretningernes produkter, og indtjener godtgørelse ifald en af de besøgende på vores website laver en bestilling.\nOrientering omkring produkter og online outlets ajourføres løbende, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der eventuelt er udført efter at vi sidst opdaterede sidens oplysninger.


På planeten E.D.N. III er der næsten koldere end en dansk sommer og du er tvunget til at spise insektindvolde for at holde dig i live. Nej, vi har ikke været på campingtur til Marienlyst, men brugt sommeren på at spille Lost Planet i stedet.\nKort og koldt\nOK, lad os gøre det kort. Du hedder Wayne og befinder dig på planeten E.D.N. III (Vi ved ikke hvad forkortelsen betyder, måske er det bare Ekstremt Dumt Navn) hvor temperaturen konstant er minus en hel masse grader, så man fryser ihjel på et splitsekund, hvis man ikke lige indtager noget gul snask der kommer ud af rumpen på nogle gigantiske insekter der hedder "Akrid". En kæmpestor variant af Akrid hedder "Green Eyes" og den har spist din far - tror du nok, for du har nemlig også hukommelsestab. Din plan er at slå Green Eyes ihjel fordi du tror det er nøglen til at få din hukommelse tilbage (???). Heldigvis har du slået pjalterne sammen med nogle snepirater der også gerne vil af med Green Eyes af en årsag vi ikke helt fik fat på i forbifarten.\nSå skulle den vist være på plads. Velkommen til Lost Planet: Extreme Condition, et 3. persons skydespil med action og smæk for skillingen fra start til slut og en rutsjebanetur gennem en besynderlig blanding af lækkerier og topunderholdning og designmæssige fodfejl og sjuskerier.\nMen lad os da starte i den positive afdeling. Lost Planet er noget af det flotteste vi har set. Både mennesker, insekter, omgivelser og de tonsvis af effekter er i absolut ypperste kvalitet. Selv om vi kun var i stand til af skrue op på medium kvalitetsniveau af grafikken, var det stadig helt enestående. Hvis du har en funklende ny maskine til omkring 30.000 kr. stående, så skulle der være mulighed for den helt store oplevelse. Lost Planet er også et af de første spil vi har set der understøtter DirectX 10.\nEr du ude efter action, får du også fuld valuta for pengene i Lost Planet, hvor det konstant myldrer med både insekter og fjendtlige snepirater du skal udrydde for at komme videre. Insekterne indeholder det livsvigtige "Thermal Energy" som du hele tiden skal samle op for at holde dig i live, for på E.D.N III er der nemlig så koldt at du ville fryse ihjel på et øjeblik uden T-energy. I praksis betyder det at du har en energimåler der konstant tæller ned og når den når ned på nul begynder du at miste liv og vil dø i løbet af 15-20 sekunder. Det presser dig til hele tiden at komme videre for at nakke det næste insekt og fylde noget energi på tanken. Det foregår dels til fods og dels i en slags kamprobotter (Vital Suits, eller bare VS) du kan hoppe ind i og styre. En VS ligner mest af alt APU-enhederne fra den sidste Matrix-film udstyret med et kraftigt våben på hver arm.\nRul dem i sne og gå efter den gule plet\nDu skal gennemføre en lang række missioner for til sidst at stå ansigt til ansigt med "Green Eyes". Hver mission går i princippet ud på at du skal finde bossmonsteret og slå det ihjel, hvor efter du efter en kort mellemsekvens kan gå videre til næste mission og næste bossmonster. Der er ikke lagt op til noget hjernearbejde undervejs og der er ikke nogle "checkpoints" der skal cleares eller opgaver der skal løses undervejs. I princippet kan du derfor bare sætte din VS i femte gear og stæse direkte hen til bossen, hvilket gør at spillet ret hurtigt bliver trættende og ensformigt. Der er heller ikke den store variation i de monstre du møder. De har alle et sårbart sted kendetegnet ved det gule og selvlysende T-energy og du lærer hurtigt at spillet i grove træk handler om at sigte efter gule klatter.\nEr de medlem af konverterings-garantiordningen?\nPå godt og ondt er Lost Planet en direkte konvertering fra Xbox 360 til PC. En konvertering der er foretaget helt uden hensyn til de anderledes muligheder en PC giver. Forvent derfor en hovedmenu der er håbløs at manøvrere i. Ingen muligheder for selv at gemme spillet undervejs og et system til at samle ting op i spillet der er helt hen i vejret. Men værst af alt har man ikke engang gidet fjerne henvisningerne til XBox-controlleren i spillet, hvor hjælpeskærmbillederne viser et stort billede af en Xbox-controller med henvisning til hvilke A, B, Y, X knapper og håndtag du skal bruge på en 360'er men ikke et ord om hvordan man spiller spillet på PC. Koverteringssjusk af værste skuffe, der nok ikke skaffer Capcom den store fanskare blandt PC-folket. Muligheden for at tilslutte en Xbox 360-controller til sin PC er dog til stede, men hvis man har sådan en liggende, har man jo nok også en Xbox 360 - og så er der ingen grund til ikke at købe spillet dertil.\nDet er nok heller ikke ligefrem befordrende for populariteten at spillet ikke kan spilles uden at du har en konto på Valves "Steam" service. For os betød det at det tog os mere end 5 timer før vi kunne spillet første gang, selvom vi både havde spillet på DVD og havde en fungerende Steam-konto.\nLost Planet er et bragende flot actionspil i så troværdige dybfryseromgivelser at du får en ubændig trang til at løbe hen og skrue op for varmeapparatet mens du spiller. Men desværre er den imponerende baggrund og de intense actionsekvenser puttet ind i et spildesign der gør spillet gabende kedsommeligt efter få timer og som er fyldt med designsjusk og irritationsmomenter. At spille Lost Planet er lige som at spise fastfood. Det er OK i små mængder af gangen, men man bliver lynhurtigt træt af det, slår en bøvs og er sulten efter rigtig mad.


Træk roligt i nødbremsen | Information\nTidligere økonomi- og markedsminister Ivar Nørgaard ser ingen problemer ved at stemme nej til euroen. Efter et nej vil situationen være akkurat, som den er nu og har været længe, siger manden, der skrev under på EF-traktaten i 1972, men fra starten har bekæmpet alle unions-drømme\nDet gør indtryk, når selveste Mr. Europe, den tidligere markeds- og økonomiminister Ivar Nørgaard, tilslutter sig nej-sigernes brogede skare og råder den danske befolkning til at stemme nej til euroen.\nHan er ikke hvem som helst, men manden, der på Danmarks vegne forhandlede og skrev under ved landets tilslutning til EF i 1972. Hvordan kan han dog slutte sig til venstrefløjens og Pia Kjærsgaards brigade nu 28 år efter, spørger man en smule giftigt i borgerlige kredse og blandt irriterede partifæller. Nok er han kendt som skeptisk tilhænger af EU og modstander af yderligtgående europæisk føderalisme, men alligevel er hans livlige deltagelse i debatten på nej-siden blevet opfattet som lidt af et svigt i forhold til den heftigt kæmpende statsminister.\nDet tager Ivar Nørgaard temmelig let, selv om han ser det som fornærmeligt at koble ham og Pia Kjærsgaard sammen. I det hele taget mener han, at nej-siden og dermed også de mange socialdemokratiske euro-modstandere, har været udsat for en utrolig tæppebombning af mistænkeliggørelse fra tilhængerne her op til folkeafstemningen. Men hele ideen ved en folkeafstemning er jo, at hver enkelt person, uafhængigt af sit parti, afgør sin holdning. Og man kan være en lige så god socialdemokrat, selv om man ikke ønsker Danmarks deltagelse i den fælles mønt.\n»Jeg synes, vi var mildere mod nej-sigerne i min tid. Vi tæppebombede dem ikke, som man gør i dag,« siger han.\nIvar Nørgaard har den holdning til EF/EU, som han hele tiden har haft: Positiv overfor europæisk samarbejde og frihandel, men iskold overfor »flomme-eufori« som fælles hymner, fælles flag, fælles mønt og en dag om ikke så længe måske også fælles hær.\nGlidebanen mod en union tegner sig tydeligt for ham efter et ja, og dermed også et pres mod det danske velfærdssamfund gennem flertalsafgørelser og skatteharmonisering  og det får man ikke ham til at sige god for, understreger han.\nNørgaard residerer i en beskedent lille formands-kontor i Pensionisternes Samvirke i Griffenfeldtsgade og ligner sig selv, som man husker ham fra utallige tv-udsendelser om union og marked gennem årene. Alderen har været mild mod den 78-årige Ivar Nørgaard, som måske også selv er blevet lidt rundere af væsen med årene. Men han er stadig skarp og direkte i argumentationen.\n Da du skrev under på vores indtræden i Fællesmarkedet i 72, understregede du i din tiltrædelsestale, at Danmark ikke ville lade sig binde af præamblen til Rom-traktaten  altså formålsparagraffen om en stadig tættere union. Men gik det egentlig rigtig op for befolkningen, at den paragraf var der og hvad den betød?\n»Man snakkede da i høj grad om det, for de yngre socialdemokrater, der var imod vores indtræden  Ritt Bjerregaard og Auken bl.a.  henviste jo netop til præamplen og sagde, at meningen med det hele var at lave en politisk union. Mit svar var, at det bestemte vi selv. Hvis man skulle flytte noget fra præamblen over i de rent praktiske artikler, ville det kræve enstemmighed. Og så kunne vi sige nej.«\n»At det så siden har vist sig, at man ikke tager det med enstemmighed så alvorligt, er en anden sag. Da vi stemte nej til Maastricht, sagde de andre jo, at de ville gå videre alligevel. Og det gør det lidt svært at lytte til udenrigsministeren, når han nu påstår, at hvis vi ikke synes om det, der står i den kommende Nice-traktat, kan vi jo bare stemme nej, så bliver det ikke til noget.«\nEt skridt mod unionen\n Hvordan ser du udviklingen siden 72  og hvad drømte du om dengang?\n»På det tidspunkt, hvor både Nordek og projektet med et frihandelsområde af EFTA-landene og De seks i Rom-traktaten var glippet og England besluttede at gå ind i EF, mente jeg, at det eneste naturlige var, at vi kom ind samtidig. Hovedparten af vores landbrugseksport gik jo til England.«\n»Det var så mit håb, at vi fik nedbrudt de fælles toldskranker og fik et fælles frihandelsområde, der var mere vidtgående med fælles toldsatser udadtil. Det ville være hensigtsmæssigt for et land med en stor udenrigshandel, som vi havde.«\n Så pragmatisk var det?\n»Ja, ideen med fælles flag og fælles hymne for ikke at sige fælles mønt, var noget, der lå mig meget fjernt. Men på et tidspunkt ville man have mere dynamik ind i foretagendet, især de oprindelige seks medlemmer var meget ivrige for at få noget momentum, som de kaldte det. Og så var det, man i 86 lavede pakken med nye ordninger, hvor man på flere områder fik flertalsafgørelser i stedet for enstemmighed på Det indre Marked.«\n»Det var vejen mod en politisk union, syntes jeg og derfor anbefalede jeg, at man stemte imod. Og det gik alle socialdemokrater i gruppen med til undtagen tre  den ene var Poul Nielson, som i dag er kommissær i EU, den anden Erling Olsen, som er dansk repræsentant i det udvalg, der beskæftiger sig med menneskerettigheder eller en ny EU-grundlov. Så de er sandelig blevet ophøjet.«\n»Der var flertal i Folketinget mod pakken  men så lavede Schlüter jo en lyn-folkeafstemning på tre uger, og folk sagde ja. Det var bestemt ikke noget, jeg havde drømt om eller forudset. Det var en skuffelse, men man må jo selvfølgelig altid respektere resultatet af en folkeafstemning  og bagefter forsikrede Schlüter, at unionen var stendød.«\n Men det var den ikke?\nFøderalt blod på tanden\n»Nej, føderalisterne fik endnu mere blod på tanden. De fik den dynamiske komissionsformand Jacques Delors til at foreslå, at man skulle køre videre med en regeringskonference, hvor han først havde inviteret nogle nationalbankdirektører og monetaristiske økonomer til at lave et udkast til en økonomisk, monetær union. Et projekt, der gik ind for, at vi skulle have en centralbank, der bestemmer det hele, og at finansministrene skulle have deres råderum indskrænket. Det drejede sig om at gøre nøjagtigt, som Bundesbank altid har gjort  at sikre prisstabilitet. Det er hele formålet med ØMUen.«\n»Den model kunne vi ikke godtage  vi ville have, at fuld beskæftigelse i det mindste skulle rangere på linie med prisstabilitet, og så fik vi jo udskudt problemet. Folk stemte nej til Maastricht-traktaten i 92  og vi fik i 93 forbeholdene ind i Edinburgh-aftalen, der blev bekræftet i Amsterdamtraktaten i 98.«\n»Men der begik man den fejl ikke at få hensynet til beskæftigelsen ind i selve ØMU-aftalen  det blev kun til et afsnit i Amsterdamtraktaten og det er alt for luftigt i forhold til de meget rigoristiske bestemmelser om prisstabilitet,« siger Nørgaard.\nEn hellig sag\nFor ham er den væsentligste indvending mod ØMUen, at et så stift system styret af en centralbank fratager de enkelte lande muligheden for at føre en selvstændig ekspansiv politik mod arbejdsløshed i krisesituationer.\nKampen mod arbejdsløsheden er en hellig sag for socialdemokrater af Ivar Nørgaards generation.\nHan voksede op i 30erne, hvor den gennemsnitlige ledighed nåede op på 33 procent. Og han så de lange køer af arbejdsløse på meget nært hold, fordi hans far, Ingvar Nørgaard, var socialdemokratisk sognerådsformand i Lyngby-Tårbæk helt fra 1928.\n»Her oplevede jeg ikke bare arbejdsløshedens hærgen, men vi fik også besøg af flygtninge fra Tyskland, socialdemokrater, der kunne berette om koncentrationslejrene dernede. Ude på Torvet stod nazistiske stormtropper med skrårem og lange støvler og gule skjorter og nazister smed sten mod vinduerne til Socialdemokratens lokalredaktion, som min far var redaktør for. Jeg oplevede også KUere marchere rundt i lange, sorte støvler  og det har selvfølgelig altsammen præget mine holdninger.«\nIver Nørgaards nutidige forsvar for nationalstaten har dyb rod i barndommens oplevelser og har ikke den fjerneste sammenhæng med fremmedangst og nationalisme. Tværtimod. Men kun en selvstændig stat med handlefrihed kan bekæmpe arbejdsløshed og modvirke ulighed, mener han. Og det var hans oplevelse af regeringen Staunings behjertede forsøg på at modvirke arbejdsløsheden og Kanslergadeforliget og den statslige krisestyring i årene efter krigen, der har gjort ham til glødende tilhænger af den engelske økonom Keynes finans- og pengepolitik, som kom til at præge de socialdemokratiske regeringer i mange år. En politik, der opererede med bevidst statslig over- og underbudgettering for at få folk i arbejde og tog prisstigninger og inflation langt mindre tungt, end nutidens markeds-økonomer gør det.\n Men det europæiske samarbejde gælder jo andet og mere end økonomi. Mange stemmer ja til euroen, fordi de ser EU som et fredens projekt. EF blev dannet på Kul- og Stålunionens grund efter 2. verdenskrig, og ideen har været at forhindre Europas store lande i at kriges?\n»Jeg er enig i, at såvel Kul- og Stålunionen som Romtraktaten på den måde var et fredens projekt. Men det indebærer jo ikke, at man skal have en fælles mønt  og slet ikke, at vi skal være med i den. Det ville være ejendommeligt, hvis et ja fra os skulle være en garanti mod krig.«\n Det handler vel også om at tage ansvar og ikke kun om at ville have fordele. Om at samarbejde om noget, man alligevel er nødt til at rette sig efter?\n»Jeg kan ikke se, at man behøver det på andre områder end der, hvor man ikke selv som nation kan klare problemerne. Vi har jo fået fastsat et nærhedsprincip  subsidaritetsprincippet  og det bør man holde fast på. Men de seks oprindelige lande har jo sammen med Spanien og Portugal fået den vision, at der skal være et forenet Europa som endemål. Det endemål går jeg bestemt ikke ind for. Jeg mener, at vi forsvinder i sådan et forenet Europa.«\nIvar Nørgaard har aldrig lagt skjul på, at han har et lidt køligt forhold til de Europa-ivrige unge socialdemokrater, som »sidder nede i EU og taler mange sprog,« men mangler kontakten med almindelige danske borgere. Og det samme gælder danske ministre.\n»Mange ministre er mere sammen med ministre i EU end med andre mennesker. De bliver nærmest en slags logebrødre, der er på fornavn. De bliver nemt påvirket af en ultra pro-europæisk stemning  det er jo klart, at vi holder sammen, ikke? Men de fornemmer ikke rigtig, hvad almindelige mennesker mener. Det udtynder folkestyret og folketingsdemokratiet herhjemme. Det bliver sultet, også i opmærksomhed  og det er farligt.«\n»Udviklingen mod at få os til at overgive det, der er karakteristisk for en nation eller stat til et overstatsligt foretagende, er jo allerede begyndt. De, der ønsker det, har jeg kaldt flomme-europæere. Har vi først sagt ja til mønten, bliver det næste utvivlsomt en fælles hær. Det er jo at gå over til en overstatslig dannelse  og så vil man opdage, hvilket enormt demokratisk underskud, der bliver tale om, for det hele skal vedtages af ministerrådet og kontrolleres af Europa-parlamentet, som jo ikke er noget rigtigt parlament. Og selv om det blev det, så er det så fjernt fra Danmark og alt for svagt i forhold til almindelige danske borgeres indflydelse.«\n»Der er ikke nogen vælgerforening, de parlamentarikere kan komme op og snakke med, for hele Danmark er jo deres valgkreds. Og hvordan skal man kunne holde vælgerforeningsmøder i sådan en kreds og snakke med dens repræsentanter? Hvordan følger man med i debatterne dernede, når de foregår på syv sprog? Der er i øjeblikket 16 danskere dernede ud af godt 650 medlemmer og når østlandene kommer med, så bliver det endnu færre danskere, måske kun 10. Hvordan skal man praktisere folkestyre via dem? Det kan jeg ikke se.«\n Men skal vi trods alt ikke helst være med ved bordet ? Søge indflydelse der, hvor beslutningerne tages  som det hele tiden gentages fra tilhængerside?\n»Vi sidder jo med ved alle de borde, hvor beslutningerne tages. De tages i ministerrådet og ikke ved uformelle møder, inden rådet mødes. Så uanset om vi siger nej til euroen, sidder vi, hvor beslutningerne tages. Det økonomiske råd, som de 11 eurolande har dannet, har ingen status i traktaten. Og bliver de enige om noget, skal de ind og overbevise englænderne, svenskerne og os, hvis de vil have det igennem.\n Regeringen har jo i sidste uge spillet ud med nogle beregninger over de økonomiske konsekvenser af et nej. Gør de ikke indtryk på dig?\n»De har lidt for meget karakter af skræmmebilleder. Det er ikke tilfældigt, at man helt lod være at tale økonomi fra ja-siden et stykke tid efter, at vismændene og en række økonomiske eksperter havde udtalt, at det ikke havde nogen større økonomisk betydning, om det blev et ja eller nej. Man gik i stedet over til at beskæftige sig med visioner om et forenet Europa, men det var noget, der bestemt ikke tiltalte en meget stor del af den danske befolkning. Først efter at man havde set på de dårlige meningsmålinger, talte man økonomi igen. Og der synes jeg nok, de har overdrevet noget. Men det er jo spændende, om det får effekt.«\n Har nej-siden ikke overdrevet omkring faren for folkepensionen?\n»Det er de andre, der overdriver. Det, vi har sagt, er, at hvis man siger ja, så bliver presset mod det danske velfærdssamfund forstærket. Så vil man uundgåeligt have flertalsafgørelser og skatteharmonisering  og begge dele fører til, at vores samlede skatteniveau bliver sænket, fordi vore skatter ligger højere end de andres. Vort velfærdssamfund er jo finansieret over skatterne  det har vi vænnet os til, og det synes jeg, vi skal holde fast i, for det betyder den mest solidariske ordning og det mest finmaskede sikkerhedsnet. Andre lande bruger måske lige så mange penge  de er bare meget mere ulige fordelt.«\n»Men der bliver altså færre skattekroner til rådighed. Jeg har aldrig sagt, at det specielt vil komme til at gå ud over folkepensionen. Faktisk tror jeg, at det er noget af det sidste, man vil lade det gå ud over  og hvis politikerne nu siger, at de vil holde fast i den, så kan de sagtens gøre det. Det kan kun glæde mig som formand for en ældre-organisation. Men det kan jo gå ud over midlerne til så meget andet  plejehjem, hjemmehjælp og hospitaler f. eks.«\n Hvordan forestiller du dig, at Danmarks situation vil være efter et nej?\n»Så vil tilstanden være, som den er i dag og hele tiden har været.«\n Hvad vil vi vinde ved at stå udenfor?\n»Friheden til at handle selvstændigt, hvis der kommer en krise, som der jo normalt altid har gjort det i den kapitalistiske verden. På et eller andet tidspunkt vil den opgangskonjunktur, man oplever nu, ende i en nedtur. Hvis IT-boblen springer eller oliepriserne stiger på ny, skal centralbanken forhøje renten, sådan som ØMUen er bygget op. Og det betyder færre investeringer, mindre vækst og så bliver der arbejdsløshed.«\n»I en sådan situation er ØMU-modellen forkert, men hvis vi har opgivet kronen, kan vi ikke vride os ud af systemet. Vi kan ikke tilpasse os, ikke justere økonomien  jeg taler ikke nødvendigvis om devaluering. Det kan blot være en underbalancering af budgettet, der er mere end de tre procent, vi får lov til, hvis vi stemmer ja til euroen.«\n»Jeg taler ikke om at påføre andre arbejdsløshed ved at lægge byrden over på dem gennem devaluering, men om at justere kurserne i forhold til hinanden, når de realøkonomiske forhold udvikler sig forskelligt i de forskellige lande i Europa. Det kunne vi før i forhold til den tyske mark. Vi kunne tale os til rette. Med ØMUen bliver systemet alt for stift og det kan sætte de europæiske lande med deres meget forskellige økonomiske vækst og udvikling i alvorlige problemer, hvis der virkelig kommer en krise.«\n»Jeg har været med til at starte toget, men jeg vil også være med til at trække i nødbremsen, hvis det kører for hurtigt eller kører den forkerte vej. Det er det, jeg forsøger nu,« siger Ivar Nørgaard.\nIngeborg Brügger er freelance journalist\nIvar Nørgaard, født 1922, er uddannet cand. polit, og har i sin lange karriere som top-socialdemokrat bla. været forstander for\nEsbjerg Højskole, politisk chefredaktør ved Aktuelt, økonomiminister og minister for europæiske markedsanliggender i ministeriet Krag i 1965. Siden kom poster som minister for udenrigsøkonomi og europæiske markedsanliggender, økonomiminister, handelsminister m.m. i de skiftende socialdemokratiske regeringer frem til 1982. Han er i dag landsformand for Pensionisternes Samvirke og for paraplyorganisationen Ældremobiliseringen.\nmenneskerettighederden monetære unionnationalismeKanslergadeforligetplejehjempolitisk unionregeringskonferencesprogudenrigshandelAmsterdamtraktatenulighedarbejdsløshedflagfrihandelkarriereøkonomikrigmarkedeurosamarbejdet\nErling OlsenIvar NørgaardJacques DelorsPia KjærsgaardPoul Nielson


Cast Away | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Cast Away\nSkuespillere: Tom Hanks, Helen Hunt, Paul Sanchez\nHandling: FedEx-medarbejderen Chuck Nolands fly styrter ned i Stillehavet, og som den eneste overlevende må han kæmpe for at overleve på en øde ø.\nCast Away havde premiere på Netflix Danmark den 1. oktober, 2021 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til Cast Away på YouTube.\nSe Cast Away på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Cast Away ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Cast Away stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Cast Away, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Cast Away er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.