Krydstogt på Nilen: udflugt til den vestlige bred af Luxor og ... vi sejler! - Afrika - 2020\nDet bør være forbudt at vågne op så hurtigt! Kl. 05:30 kaldte de os i kabinen for at vække os. Dagsordenen var meget komplet, og vi måtte snart stå op for at drage fordel af det sidste i morgen i Luxor. Ved bordet, stadig halve zombier, spiste vi morgenmad, og på det aftalte tidspunkt gik vi til bussen. Første stop: Colossi of Memnon. Kolosserne er to 18 meter høje statuer ved indgangen til templet til Amenhotep III, den største bygget i Egypten. I dette tempel findes der kun disse statuer, så besøget består dybest set af at tage af, tage nogle billeder og komme tilbage på bussen.\nDen majestætiske Colossi of Memnon byder gæsterne velkommen på den vestlige bred.\nAndet besøg: Medina Habu-templet eller begravelsestemplet i Ramses III. Templet var et af de første, der var forbundet med guden Amun, og selvom det er meget komplet, var det heldigvis ikke så fyldt som Karnaks, så besøget var ikke så overvældende. Det bedste af templet er bas-relieffer med scener af krige, som jeg ikke havde set indtil videre. Efter forklaringen og 15 minutter at tage billeder, vendte vi tilbage til træneren.\nSkriv: Lad os se, hvor mange krigsfanger har vi gjort i denne kampagne?\nSoldat: Et øjeblik tæller jeg mine hænder.\nSøjler i templet i Medinat Habu\nTredje besøg: håndværkernes dal. Ligesom adelsgravene er kunsthåndværkerne også meget interessante. I princippet kunne ingen bo på den vestlige bred, da det var et sted, der var bestemt til resten af faraoerne, når de engang var døde, men selvfølgelig var der nogen, der var nødt til at lave gravene, så alle kunsthåndværkere boede på den vestlige bred for at lette dem arbejde. Og selvfølgelig lavede de også grave, der slet ikke var dårlige. Vi besøger dem fra Anherkha og Sennutem. I gravene kunne man ikke tage billeder, men virkelig.\nBas-relieffer af begravelsestemplet Ramses III\nFør det fjerde besøg, der var i dagens plan, skete det uundgåelige. De tog os med til en albasterbutik. Unnskyldningen var at vise os, hvordan alabasten blev arbejdet i gamle tider, og der ventede på os ved døren var nogle herrer, som ifølge hvad de fortalte os, lagde de skibe, der blev solgt i butikken for hånd. Efter demonstrationen blev vi opfordret til at komme ind i butikken, og der prøvede de ivrige sælgere at gøre deres job og var meget succesrige med mine ekskursionspartnere. Jeg spurgte tilfældigvis prisen på et skib og spurgte mig 350 L.E. (42 euro). Da jeg sagde nej, spurgte han mig, hvor meget jeg bød, og da jeg fortalte ham, at 30 L.E. (3,60 euro), forhandlingen stoppede pludseligt. Interessant nok var skibene meget senere i Kairo i Jordis butik (butik med faste priser i Khan el Khalili) værd 30 L.E. Guiderne fortæller dig, at det, de har der, ikke er af god kvalitet, men hvordan ved du, hvem der fortæller dig sandheden? Den der forsøger at sælge dig til en fast pris eller den guide, der tager provision? Da vi tog på bussen, stoppede folket med at arbejde, og så snart en anden turistcoach nærmede sig, kom de ned på arbejde.\nHåndværkere demonstrerer, hvordan alabaster blev arbejdet i gamle tider.\nFjerde besøg: panoramaudsigt over Hatshepsut-templet eller også kendt som Deir al-Bahri. Vi så kun dette tempel udenpå, for som vi fik at vide, der er lidt tilbage inde at se, og det ses, at mange turister havde klaget over at skulle gå meget for ikke at se meget, og nu besøger de kun udenfor. Arkitekturen er stadig spektakulær, og for øvrig virker det utroligt, at den er 3.500 år gammel.\nCopyright 2020 \_ Rejsemagasin \_ Krydstogt på Nilen: udflugt til den vestlige bred af Luxor og ... vi sejler!


bedre skole - PDF\nDownload "bedre skole 2 2009 18"\n1 18 bedre skole\n2 Standardiserede test og evalueringer i folkeskolen Danske læreres erfaringer Av Lotte Rahbek Schou, Conny Hvidberg og Anja Madsen Kvols Der synes at være udbredt konsensus i det danske samfund om, at den danske folkeskole stadig skal videreføre den progressive pædagogiske linje fra Grundtvig, over 1910 ernes og 1920 ernes reformtænkning og frem til 1970 ernes antiautoritære og progressive pædagogik. Selv om der kun skal bruges nogle få timer i et helt skoleforløb på test, synes det vanskeligt at undgå, at lærernes tankegang og praksis efterhånden kommer til at bære præg af den instrumentalisering, test- og evalueringssystemerne er udtryk for. Dette forskningsstudie er en undersøgelse af danske skolelæreres erfaringer med indførelsen af standardiserede test og evalueringer i skolen. Er det opfattelsen blandt skolelærere i den danske folkeskole, at de nye tiltag med test og evalueringer gavner den enkelte elev, sådan som det er tiltænkt fra politisk og administrativt hold? Eller frygter de snarere, at de nye tiltag er til skade for eleven, og at der i det hele taget sker en forringelse af vilkårene for undervisning i skolen? Forskningsstudiet har form af en række fokusgruppeinterview omfattende omkring 20 lærere. Den nye uddannelses situation i den danske folkeskole En række gennemgribende ændringer af den danske folkeskole er trådt i kraft i løbet af de seneste par år. Der er indført obligatoriske nationale test, ligesom der er indført evaluering i forbindelse med bindende trin- og slutmål i form af krav om udarbejdelse af individuelle, skriftlige elevplaner. Herudover er der udarbejdet en ny formålsformulering, ligesom der er kommet krav om årlige resultatrapporteringer. Fra politisk og forvaltningsmæssigt hold er disse tiltag begrundet i ønsket om faglig opstramning og om at sikre, at alle kan begå sig i en globaliseret verden, hvor viden får større og større betydning (Haarder 2005). Målsætningen er ikke udelukkende dansk, men international, motiveret af initiativer og tilskyndelser fra store internationale økonomiske organisationer som OECD. Med indførelsen af nationale test følger Danmark blot denne trend. Bag det hele ligger inspirationen fra moderne neoliberalisme og fra de heraf afledte forvaltningspolitiske teorier. Her spiller hensynet til tydeliggørelse af målsætninger og styringsinstrumenter i forvaltning en ikke uvæsentlig rolle. Det er da også disse hensyn, tilhængerne af nationale test blandt politikere og administratorer henviser til som begrundelse for at ville gennemføre dem. Evaluering: løsning eller problem? Ifølge Undervisningsministeriet skal de standardiserede test og evalueringsredskaber... være et værktøj til at sikre faglige fremskridt for den enkelte elev ved at målrette undervis bedre skole 19\n3 ningen til den enkelte elevs særlige evner. (Undervisningsministeriet 2006:13). I lyset heraf vil det være interessant at undersøge, om et sådant sigte overhovedet indfris med et sådant værktøj, og om et sådant værktøj vil være helt fri for uønskede sideeffekter. Vi har hidtil kun kunnet gisne om konsekvenserne af effekten af indførelsen af de nye test- og evalueringsredskaber, i og med det ikke empirisk er blevet undersøgt, hvordan evalueringskulturen indvirker på lærernes undervisningspraksis. Men erfaringerne fra andre lande, hvor test, evaluering og faglig opstramning udgør en integreret del af undervisningssystemet, ser ud til at være overvejende negative. I et interview i tidsskriftet Asterisk advarer den amerikanske uddannelsesforsker David C. Berliner ligefrem mod evalueringsinitiativerne: I Danmark har I bygget et skolesystem, der hviler på værdier som demokrati og fællesskab, men lige nu ser jeg jer bevæge jer i retning af det amerikanske system. Det bekymrer mig, for den amerikanske skolereform No Child Left Behind har slået fejl på en lang række områder og medført stor skade. Det skal I lære af. (Holm 2008). Afdækningen af, hvordan lærere i den danske folkeskole stiller sig til disse nye tiltag, skal ses i lyset af de amerikanske erfaringer: I hvor høj grad mener man, de vil påvirke skolens hidtidige målsætning og ændre undervisningsmiljøet i skolen? Vil de være til gavn for undervisningen og for den enkelte elevs mulighed for at tilegne sig brugbar viden og relevante færdigheder i skolen? Eller vil de tværtimod have negative konsekvenser for disse forhold? Præsentation af forskningsstudiet Nærværende forskningsstudie har form af fokusgruppeinterview blandt lærere i den danske folkeskole. Studiet har involveret tre forskellige folkeskoler, en byskole, en forstadsskole og en landdistriktskole. Undersøgelsen har strakt sig over halvandet år og har omfattet to tilbagevendende interview med de samme lærere - 6 til 8 lærere på hver af de tre skoler - omkring de samme spørgsmål og temaer. Det er klart, at datamængdens størrelse gør det vanskeligt at tale om generaliseringsgyldighed. Det skal imidlertid oplyses, at projektstudiet alene skal ses som første trin i en mere omfattende undersøgelse. Hvad viser fokusinterviewene? Et blik på udskrifterne fra interviewene viser, at de fleste af de interviewede lærere på forhånd forholder sig skeptiske over for ideen om test i skolen. Men de er enige om, at de vil bruge undervisningstid på at træne eleverne, så de kan klare testene bedst muligt. Som én siger: Jeg synes absolut, man bør have nogle træningstest, så man ved, hvad det drejer sig om, inden man Eleverne skal have mulighed for at træne den slags Det betyder rigtig meget, at de ved hvad det går ud på hvad de skal kunne I debatten frem mod implementeringen af de nationale test har det været den danske undervisningsminister Bertel Haarders gennemgående strategi at møde bekymring og kritik med en nedtoning af testenes omfang og betydning: «Test og evaluering betyder ikke mere evaluering. Det betyder, at kvaliteten skal forbedres. Test er et redskab, ikke noget, der i sig selv har værdi. Testene vil kun fylde cirka en promille af tiden i et barns samlede skoleforløb. Eleven skal kun bruge én time om året på test i gennemsnit. Den obligatoriske testning vil samlet set udgøre 10 gange 45 minutter ud af de i alt cirka klokketimer, som et helt skoleforløb udgør. Med det in mente har jeg svært ved at få øje på den trussel mod folkeskolens gode egenskaber, som med stor energi fremmanes i debatten om de obligatoriske test» (Haarder 2006). Ser vi på lærernes udtalelser, deler de ikke Bertel Haarders vurdering, men forventer, at test vil okkupere langt mere end 45 minutter af et skoleår. Men hvad der er mere interessant: Lærernes udtalelser viser også, at det er opfattelsen, at obligatorisk testning - endda inden den rigtig er begyndt at blive praktiseret ude i klasserne vil få direkte indflydelse på undervisningen. Lærerne er overbevist om, at de vil bruge en del tid på testforberedelse og træning af eleverne. Det er også lærernes opfattelse, at de nationale obligatoriske test vil få afsmittende indvirkning på lærerens valg af undervisningsindhold. Her udtrykker de interviewede, at de helt sikkert vil være optaget af at forestille sig, hvad eleverne skal testes i, og tilrettelægge undervisningen i overensstemmelse hermed: 20 bedre skole\n4 Jamen jeg vil øh.. Jeg vil også gætte på, hvad det er, de kan finde på at spørge om, og det vil jeg så lave klasseundervisning i. Jeg gjorde det sidste år, og de scorede knald højt. Selv om de fleste lærere ser en fare i at indrette undervisningen, så den fører til højere score på de nationale test, er det når det kommer til stykket kun et fåtal af de interviewede, der bekendtgør, at de ikke vil indrette deres undervisning i overensstemmelse hermed. At opnå høj testscore vurderes altså som vigtigere end at kunne tilfredsstille egne faglige og didaktiske ambitioner i arbejdet med børnene. Den generelle tendens er, at man mener, at de nationale test kommer til at influere på lærernes valg af indhold, og at man selv ikke er helt upåvirkelig i den retning: Så tror jeg da det bliver sådan en undervisning sådan hvis man ikke passer på som kommer til at lægge alt for meget vægt på alt det der målbare og fagfaglige. Eleverne spørger, hvorfor skal vi læse sådan noget Så siger jeg, at det skal vi bare. Det er der nogen der har bestemt for os derfor gør vi det men det får ikke eleven til at forstå det. Flere af lærerne i interviewene nærer bekymring for, at den del af undervisningsindholdet i dagens skole, der ikke egner sig for testning, fx den fri samtale om stoffet, vil kunne komme i fare, når kampen om testresultaterne kommer i fokus. Lærerne oplever i det hele taget, at den tid, hvor de «underviser på den rigtige måde» reduceres. Mange lærerne giver udtryk for, at de overvejende bliver nødt til at gå over til lærerstyret undervisning, selvom de understreger vigtigheden af også at inddrage andre metoder i undervisningen Ja, altså det trækker nok mere hen imod en lærerstyret undervisning. I stedet for at jeg siger, at der er nogle ord, I skal finde, ikke, og der er nogle ord, I skal finde ud af her - men resten - hvordan I finder dem, og hvordan I sætter dem sammen og sådan noget, det må I selv finde ud af Altså det det er jo en arbejdsform, som jeg anvender Men det kan jeg jo ikke nu. Udover at lærerne føler sig presset til mere rutinepræget undervisning, er de bange for, at den praktiske og kreative dimension i skolen nedprioriteres: Jeg er bange for, at den praktiske dimension fx i de naturfaglige fag vil forsvinde. Teorikravene vil blive så store, at man siger der er faktisk ikke tid til at bruge to timer til at lave et banalt forsøg. Flere lærere giver udtryk for, at der bliver mindre plads til elevmedbestemmelse. Lærerne mærker dilemmaet mellem, at der på den ene side stilles mange ydre krav til dem, og at det på den anden side er vigtigt at inddrage eleverne i planlægningen af undervisningen. Også testenes format og udformning ser desuden ud til at ville påvirke lærernes evalueringsmetoder i det daglige ifølge interviewresultaterne. I anden interviewrunde, hvor lærerne har indhøstet flere erfaringer, giver flere udtryk for, at de er begyndt at indtænke multiple-choice test som en del af deres løbende undervisning, så eleverne lærer at sætte krydser: Det fylder, at jeg tænker på, at de skal...lære at slå nogle krydser, og det gør faktisk ikke noget, hvis man ind imellem laver sådan en test, hvor man sådan en multiple choice test af en eller anden art, netop fordi nå ja, det skal de jo også lære. Jeg tænker faktisk ind hver gang, hvordan vil du evaluere det, hvordan vil jeg og der tænker jeg lidt i det. Det gør jeg altså. Mange lærere tvivler dog på, om de vil kunne bruge formatet for de nationale test som pædagogisk redskab i planlægningen af deres egen undervisning i dagligdagen: De giver mig ikke en anvisning på, hvad jeg kan gøre for at gøre eleverne bedre. Jo, træne dem mere i at sætte krydser. For mit vedkommende vil det langt hen ad vejen være spild af tid. Jeg vil alligevel lave min egen eller give dem test selv, som jeg kan bruge til noget, som jeg kan bruge til noget sammen med dem. Undersøgelsens konklusioner Som det er fremgået, er de fleste lærerne som udgangspunkt villige til at evaluere eleverne. Lærerne er for det meste også positivt indstillede over for, at der aktuelt er sat fokus på evaluering i skolen. Især i første interviewrunde udtrykkes blandt mange en forhåbning om, at den etos, de nationale test er udtryk for, vil kunne inddrages i undervisningen som et brugbart evalueringsredskab: Jeg tester dem jo også selv, fordi jeg jo selvfølgelig gerne hele tiden vil forbedre min undervisning. Jeg vil også hele bedre skole 21\n5 tiden gerne have styr på, hvad mine elever kan inden for de forskellige ting, sådan så vi kan forbedre os. På den anden side er mange af de samme lærere bekymrede for, at de nye pædagogiske redskaber kommer til at fungere som politiske kontrolredskaber. Mange føler, at de oplever en styring, og at der er overvågning og kontrol: Man kan jo frygte, at det spor, der er lagt, fortsætter. Det spor, der hedder, at vi får flere og flere fastlagte procedurer og regler og alt muligt, som bliver trukket ned ovenfra og ikke kommer nedefra. Der kan også være en skræk for, at de værdier, som man har valgt sit erhverv på, faktisk bliver til nogle helt andre værdier. Og som kan være svære at leve op til, fordi det måske ikke er ens egne værdier. Jeg ser da i hvert fald en fare i, at man styrer sin undervisning hen imod test. Som L. siger, altså det kan godt gå hen og blive stift i undervisningen man bliver nødt til at forklare eleverne hvordan virker sådan en læsetest og man er nødt til at træne dem i at tage en test i stedet for det man kan sige vil danne hele elever, som kan begå sig i en omverden og har omverdensforståelse og netop kan ræsonnere sig frem til nogle ting kan tænke sig om. Jeg har været lærer i ganske mange år, og hvis jeg sådan tænker tilbage, så det, der slår mig mest, er jo egentlig, at pistolen i dag er drejet meget meget rundt. Da jeg startede med at være lærer, kunne man spørge eleverne: Hvad kan I? Eller: Kan I noget? Og man kunne kigge lidt bebrejdende på forældrene. I dag er det fuldstændig omvendt. Nu er verden pludselig blevet sådan, at det er os, der skal stå til ansvar for alting. Det kan jeg se sådan på den lange bane. I modsætning til Haarders udtalelse om, at evalueringsbølgen ikke vil påvirke den enkelte lærers undervisning, viser empirien i dette studium, at de nye evalueringstiltag influerer på skolens indhold, undervisningsformer og -målsætninger og hele undervisningsmiljø. Lærerne føler sig tilskyndet til at rette deres undervisning ind mod, at eleverne skal klare sig godt i testene. Ikke alene indskrænkes lærernes didaktiske råderum. Lærerne har også en klar fornemmelse af, at der er en ydre styring på færde Stigende instrumentalisering? I modsætning til USA, hvor standardtest og evalueringer er kædet sammen med sanktioner - høje testscoringer belønnes og lave scoringer straffes som led i at skabe incitamenter for forbedringer af elevernes og lærernes præstationer - er der (endnu) ingen sanktioner knyttet til de danske standardtest og evalueringer. Som vi allerede har set er indførelsen af test og evalueringer motiveret med, at de alene skal indgå som pædagogisk redskab for den enkelte lærer i det daglige pædagogiske arbejde i skolen. Herudover skal de også anvendes i kontakten med forældrene og som værktøj for den enkelte skoleledelse samt skoletilsynsmyndighederne. Ganske vist er det planen, at testresultaterne skal opgøres og offentliggøres på landsniveau, og at der kan udarbejdes detaljerede benchmarkings på klasse-, lærer-, skole-, kommune-, regions- og landsniveau, hvilket selvfølgelig vil tydeliggøre kontrollen og den overordnede styring af folkeskolen. Men indtil videre er det tanken, at test og evalueringer ikke skal forbindes med sanktioner. Umiddelbart er der derfor ikke noget, hverken i måden testene er udformet på, i de mulige følger testresultaterne kan få, eller i anvendelsesformerne, der leder tanken hen på de negative amerikanske erfaringer. Så meget desto mere alarmerende er det derfor, at de test- og evalueringsværktøjer, der er indført i den danske folkeskole, alligevel synes at påvirke den enkelte lærers undervisning i retning af undervisningsformer, der sikrer gode testresultater. Det er i hvert fald en af de mere bemærkelsesværdige konklusioner, man må drage af nærværende undersøgelse. Af interviewene fremgår det klart, at de interviewede lærere har overvejet og gennemført ændringer i deres undervisning, som repræsenterer tydelige teaching-tothe-test-efffekter af indførelsen af den nye test- og evalueringskultur i Danmark. Da selve testsystemet er instrumentelt anlagt, kan det formodes, at også selve dagligdagen i den danske folkeskole bliver instrumentaliseret, hvilket, som vi har set, også skinner igennem i nogle af lærernes svar. Det tyder på, at undervisningsministeriets og den danske undervisningsministers forsøg på at bagatellisere og nedtone effekten af indførelsen af standardtest og evaluering i den danske folkeskole i virkeligheden 22 bedre skole\n6 ikke står for en nærmere prøvelse. Der synes at være udbredt konsensus i det danske samfund om, at vi i den danske folkeskole stadig skal videreføre den progressive pædagogiske linje fra Grundtvig, over 1910 ernes og 1920 ernes reformtænkning og frem til 1970 ernes antiautoritære og progressive pædagogik. Denne holdning har også den danske undervisningsminister, Bertel Haarder, givet udtryk for. Imidlertid: I forsøget på at gøre noget for at stramme op omkring det faglige i skolen, synes den danske undervisningsminister desværre at gøre denne danske skoletanke en bjørnetjeneste. Det synes ikke at være uskyldigt at indføre test og evaluering i den danske folkeskole: Selv om der kun som Bertel Haarder anfører skal bruges én eller nogle få timer i et helt skoleforløb pr. elev på test, synes det vanskeligt at undgå, at lærernes tankegang og praksis efterhånden kommer til at bære præg af den instrumentalisering, test- og evalueringssystemerne er udtryk for. Konklusion Det er af stor betydning for det danske samfund, at hvert enkelt barn i den danske folkeskole lærer gensidig tillid, dialog, demokratisk sindelag og solidaritet. Disse værdier udgør en vigtig del af den sociale kapital, der er med til at gøre Danmark til et trygt og fremgangsrigt land. Når fagmål indsnævres og skolens indhold standardiseres, er der fare for, at disse værdier går tabt. Test kan være fornuftige i visse, snævert afgrænsede sammenhænge, hvis den enkelte lærer kan se det pædagogiske formål med dem. Anderledes forholder det sig med standardiserede nationale test. De kan ikke gøres tilstrækkeligt fleksible, så de tjener behovene i den konkrete undervisningssituation. Tværtimod synes de at bevirke, at lærerne føler sig overvåget og presset, ligesom ønsket hos den enkelte lærer om at hjælpe eleven gennem næste test uvægerligt kommer til at sætte dagsordenen blandt lærerne i den danske folkeskole. Det synes i hvert fald at være konklusionen, vi kan drage af nærværende forskningsstudie. Litteratur Haarder, B. (2005). Verdens bedste folkeskole? København: Gyldendal. Haarder, B. (2006). Vi skal bygge på viden om, hvad der virker i skolen. Berlingske Tidende 6.3. Holm, E. F. (2008). Advarsel: Lær af vores fejl i stedet for at begå de samme. Asterisk nr. 41. Undervisningsministeriet (2006). Bilag 2. Kravspecifikation og testafvikling. København: Undervisningsministeriet. Lotte Rahbek Schou er ph.d. lektor ved Institut for Pædagogik, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole Aarhus Universitet. Hun arbejder inden for området pædagogikkens filosofi, specielt inden for dannelsesfilosofi samt moral og demokratiundervisningens filosofi og didaktik. Anja Madsen Kvols og Conny Hviberg er begge folkeskolelærere og cand. pæd. De har i 2008/2009 skrevet speciale om «Evalueringskultur i dendanske folkeskole» bedre skole 23


OKTOBER 2021 - www.krimiormen.dk\nUPDATE FOR OKTOBER 2021\nOktober måned har været lidt mere stille, end normalt på bloggen. I år valgte jeg at koncentrere mig om familien i efterårsferien. Hvert år er vi i sommerhus sammen 8-10 personer. Det var vi også i år og turen gik til Marielyst på Falster. Det var bestemt en stor oplevelse, så denne gang fik bøgerne lidt ro.\nTil gengæld så er det ved at være tid til det årlige Bogforum i Bella Centret i næste weekend. Jeg forventer en masse gode oplevelser med en masse speaks af nogle gode forfattere. Men her får du en lille up date af oktober måneds bøger.\nFor længe siden sendte forfatteren Johan Ottosen sin Trilogi om Mirrin Bank til mig. Det blev en fantastisk oplevelse som kulminerede i starten af oktober med sidste bind ”Antikaos” og en bogreception med Johan og de mennesker der er omkring ham.\nDet var bestemt en fantastisk oplevelse. Under dække af at være en investeringsbank opdager vores hemmelige efterretningstjeneste i København, Mirrin Bank, at Iran i det skjulte har produceret 200 højteknologiske atomsprænghoveder og er således en de facto atommagt.\n”Antikaos” er 3. og sidste bind i Johan Ottosens trilogi om Mirrin Bank. For at få det fulde udbytte af hele trilogien så er det et must at man læser de første 2 bind i serien også. 1. Stenens tid og 2. Apokalypsens engle. Men så sidder man til gengæld også med en mursten af en trilogi smækfyldt med spænding og en god sammenhængende historie.\nJeg er godt klar over, at forfatteren har skrevet en spændingshistorie der har været længe undervejs. Ikke desto mindre, så er mit håb, at Johan Ottosen har mere at byde på af litteratur efter denne fantastiske spændings trilogi i absolut topklasse.\nHele Mirrin Bank Trilogien får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen, hvis du er til mange timers spænding i højeste klasse. 5/6 Roser.\nDet er aktuelt, tankevækkende og ind imellem barskt. ”Gidsel” giver i tilgift rigtig godt stof til at tage fat i vores egne vaner, så vi får inspiration til at lave de små ændringer i hverdagen som vil gavne os alle og vore efterkommere.\n”Gidsel” burde bestemt blive en klassiker indenfor thriller-genren og får mine varmeste anbefalinger med på vejen som en bog i topklasse. 5/6 Roser.\nDen næste bog blev sørme også afslutningen på en Trilogi. Denne gang skrevet af Islændingen Ragnar Jònasson. Tågen er tredje bog i den internationalt hyldede krimitrilogi om Hulda Hermannsdottir fra Reykjavik Politi.\nJulen, 1987. Under en frygtelig snestorm banker en fremmed på døren til ægteparret Einar og Erlas afsidesliggende gård. Den fremmede er udmattet og forfrossen, og parret byder ham åbenhjertigt velkommen. Det skulle de ikke have gjort.\nDe første 2 bind i serien er: 1. Mørket og 2. Øen. ”Tågen” er én af den slags krimier, som man nødigt slipper igen, før sidste side er læst. Hele trilogien er absolut Nordisk krimi i verdensklasse. 5/6 Roser.\n”Intet” er en krimi skrevet af Catherine Ryan Howard. Bare 12 år gammel er Eve Black den eneste overlevende i sin familie efter et overfald begået af den berygtede voldsmand "Intetmanden". Nu er hun voksen og besat af at finde den mand, der ødelagde hendes liv.\nJim Doyle, der er sikkerhedsvagt i et supermarked, er gået i gang med at læse bogen "Intetmanden". ”Intet” er inspireret af Michelle McNamaras bog om den Amerikanske seriemorder The golden gate killer ”Jeg forsvinder i mørket”.\nForskellen er at ”Intet” er Irsk fiktion modsat McNamaras bog. I ”Intet” følger læseren en seriemorder der falder over en bog skrevet af et offer til én af hans forbrydelser. ”Intet” får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen hvis du både er til en god krimi eller spændende true crime. 5/6 Roser.\n”Jeg finder dig” er en krimi skrevet af Harlan Coben. Et lig på Manhattan, et stjålet maleri og en gammel kuffert giver nye spor i en uopklaret sag om kidnapning og mord. For over 20 år siden blev Patricia Lockwood kidnappet under et hjemmerøveri på familiens gods, hvor hendes far blev myrdet.\n”Jeg finder dig” er ikke mit første bekendtskab med forfatteren Harlan Coben. Jeg er meget begejstret for Cobens noget anderledes skrivestil. Læseren skal ikke forvente at man med det samme gennemskuer hvor Coben er på vej hen med sine krimier.\nDet var gældende i både 1. ”Drengen fra skoven” og 2. ”Savner dig”. ”Jeg finder dig” får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen, hvis du er til plot-twists, anderledes helte og en krimi helt ud over det sædvanlige. 5/6 Roser.\nMånedens sidste bog blev ”Op igen” skrevet af Tine Bay. OP IGEN er en beretning om en voldsom ulykke og gaseksplosion. En beretning om håb, afmagt, fight, kontroltab, viljestyrke og en helt ny virkelighed for en tidligere Miss World deltager, hjernetræner og Danmarksmester, som uforskyldt endte med voldsomme forbrændinger på begge ben, dropfod og PTSD.\nTine Bay har med bogen ”Op igen” beskrevet, vel nok noget af det værste, et menneske kan forestille sig. Tine var ”Miss Danmark” i 1995, men i 2018 var Tine udsat for en gaseksplosion der ødelagde hendes hår og ben. 50 dage kostede ulykken på en hospitalsafdeling, hvor Tine gennemgik adskillige operationer og genoptræning i håb om, at kunne komme til at stå på sine egne ben igen.\n”Op igen” får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen, hvis du gerne vil ind bag personen Tine Bay og hendes, dengang, ulykkelige situation. ”Op igen” var bestemt en oplevelse, der rørte mig og gav stof til eftertanke. En meget modig og indsigtsfuld beskrivelse af et menneske der har en stor styrke i sin ulykkelige situation. 4/6 Roser.\nDet var de bøger, som jeg nåede i oktober. November byder også på bøger i forskellige genrer og et Bogforum, som jeg har set frem til i rigtig lang tid. På gensyn i november. Krimiormen.\n"Op igen" skrevet af Tine Bay\nForfatter: Tine Bay\nForlag: OP IGEN\nUdgivelse: 15. juli 2021\nAnmeldt: 29. oktober 2021\nOP IGEN er en beretning om en voldsom ulykke og gaseksplosion. En beretning om håb, afmagt, fight, kontroltab, viljestyrke og en helt ny virkelighed for en tidligere Miss World deltager, hjernetræner og Danmarksmester, som uforskyldt endte med voldsomme forbrændinger på begge ben, dropfod og PTSD.\nI en søgen efter meningsfuldhed med ulykken, er bogen skrevet som den bog Tine Bay gerne selv ville have haft ved hånden undervejs på vej op igen, og er skrevet med både humor, styrke og autentisk ærlighed. Bogens kerne er en fortælling om ikke at give op selv når det er svært og at holde fast i sig selv og sin integritet og finde sin egen vej, også når det brænder på.\nDen handler om at det umulige nogen gange kan blive muligt. Vi følger dramaet omkring selve ulykken, forløbet under den lange komplicerede hospitalsindlæggelse, retfærdighedskampen og kampen om at komme tilbage til en form for hverdag.\nFra Camilla Martins forord:\n“Jeg har grædt undervejs i bogen, fordi jeg har tænkt at det Tine går igennem, ville jeg aldrig nogensinde kunne have klaret. Men Tine stod det igennem, med en fuldstændig ufattelig og ukuelig vilje, og med en så fin og skrøbelig tilgang til sig selv og den Tine hun lærte at kende undervejs.\nTine Bay bruger i bogen højlydt alle mentale redskaber hun tidligere har brugt – særligt i kraft af sin funktion som mentaltræner. Det er også beskrivelsen af et menneskes møde medhospitalsvæsenet på godt og ondt. En oplevelse der undervejs er både fantastisk, fortvivlende og medrivende."\nDa ulykken ramte Tine, var hun mentaltræner og hjernetræner, men erhvervet blev sat på pause i nogle måneder imens Tine kæmpede for at komme på benene igen. Vi følger Tine fra den dag ulykken skete og hele vejen igennem hendes hospitalsophold, genoptræning og til tiden lige efter hun blev udskrevet igen.\n”Op igen” handler om lige præcis DET. Om at komme op igen, efter en voldsom ulykke. Om de tanker der fyldte hendes sjæl imens fremtiden var usikker. Om genoptræningen og konsekvenserne af ulykken. Læseren kommer med helt ind i Tines sjæl og de tanker hun gjorde sig undervejs.\nLige efter ulykken var der utroligt mange mennesker der hjalp Tine og hendes familie. Blandt andet den lille familie Lise, Brian og Mads. Denne lille familie boede tilfældigvis i Odense. Mads var kun 11 år hentede vand og fandt Tines hund i den nærliggende skov ved siden af sommerhuset.\nTine blev indlagt på OUH i Odense efter ulykken, da det var her man havde ekspertisen, når det handlede om brandsår. Under sin indlæggelse brugte Tine meget energi på, at beskrive sin indlæggelse og skaderne på sin Facebook profil.\nPå Facebook lavede Tine en slags dagbog der beskrev hvad der rørte sig i hendes liv under indlæggelsen. Tine er gift med Thomas og de har 4 børn tilsammen. Tines datter Emma på 22 år og hendes mand flyttede ind i Tine og Thomas` hus imens Tine var indlagt.\nDet gjorde de for at hjælpe Thomas med at tage sig af den yngste søn og Tine og Thomas hus. Det gjorde de for, at Thomas kunne koncentrere sig om Tine og sit job. Under sin indlæggelse lider Tine af utroligt mange smerter. De eneste pauser i smertehelvedet oplever Tine, når hun bliver opereret.\nUnder de mange operationer oplever hun en pause i smertehelvedet. Hver dag brugte sygeplejersken rigtig lang tid på at tilse og skifte bandagerne på Tines brændsår på benene. Denne periode bød på et helt nyt liv for Tine, der ellers var vant til at være meget aktiv, både arbejdsmæssigt og i fritiden.\nTine fortæller om sine oplevelser med plejepersonalet. Ikke alle sygeplejerskerne forstår hvilket smertehelvede Tine gennemgår under indlæggelsen. I ”Op igen” formår Tine Bay at beskrive sin situation og sit smertehelvede så, man som læser er med på Sidelinien af Tines smertehelvede.\n”Op igen” er en utrolig lærerig beskrivelse af et menneske, hvis liv forandrer sig og sender Tine ud på en rejse som de færreste oplever. ”Op igen” evner på fineste vis at beskrive hovedpersonens kvaler i en situation, som hun var helt uden skyld i.\n”Op igen” får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen, hvis du gerne vil ind bag personen Tine Bay og hendes, dengang, ulykkelige situation. ”Op igen” var bestemt en oplevelse, der rørte mig og gav stof til eftertanke. En meget modig og indsigtsfuld beskrivelse af et menneske der har en stor styrke i sin ulykkelige situation.\nDu kan besøge forfatterens side her:\n"Jeg finder dig" skrevet af Harlan Coben\nUdgivelse: 27. oktober 2021\nEt lig på Manhattan, et stjålet maleri og en gammel kuffert giver nye spor i en uopklaret sag om kidnapning og mord. For over 20 år siden blev Patricia Lockwood kidnappet under et hjemmerøveri på familiens gods, hvor hendes far blev myrdet.\nDet lykkedes Patricia at flygte efter måneder i fangenskab, men sagen forblev uopklaret, og de stjålne familiegenstande blev aldrig fundet igen. Indtil nu. I New York bliver en mand fundet dræbt i sin penthouse-lejlighed sammen med to ting: et stjålet Vermeer-maleri og en gammel kuffert med indgraverede initialer.\nFor første gang i årevis har myndighederne nye spor at gå efter. Kufferten og maleriet leder FBI i retningen af en bestemt mand: Windsor Horne Lockwood III. Eller Win, som hans venner kalder ham. Han aner bare ikke, hvordan hans kuffert og familiens stjålne maleri er havnet i den dræbte mands lejlighed.\nDet var gældende i både\n1. ”Drengen fra skoven” og\n2. ”Savner dig”.\nDet gælder selvfølgelig også i ”Jeg finder dig”. Hovedpersonen i ”Jeg finder dig” er Win. Win er ud af en meget velhavende familie og vokset op på et gods. Læseren fornemmer hurtigt at Win ikke er som andre man før har mødt i krimi-genren.\nWin har sin helt egen mening om ret og vrang. Rigtigt og forkert. ”Jeg finder dig” starter lige på og hårdt med, at læseren møder Win, der opsøger en mand som han slår ned. Manden har stalket adskillige kvinder, men han når altid at slippe uden om at blive fanget af politiet.\nManden er kendt som Big T. Da Win har tævet Big T, flyver han videre til New York. Da Win møder op på sit kontor, bliver han modtaget af 2 betjente der spørger efter Windsor Horne Lockwood, Wins fulde navn. De 2 betjente kommer fra FBI.\nDe vil tale med Win om et mord. De 2 betjente tager Win med til en hoarders lejlighed. I hoarderens soveværelse, hænger der et maleri af kunstneren Vermeer. Et maleri der har en værdi af omkring 200 millioner dollars. Maleriet blev stjålet fra Wins barndomshjem mange år tidligere.\nUdover maleriet og den døde mand har man fundet en kuffert med Wins initialer på. Det var en kuffert som Wins tante Plum fik lavet til hver af de mandlige medlemmer af Wins familie, mange år tidligere. Efter besøget i hoarderens lejlighed flyver Win hjem til familiens gods i Lockwood.\nWin har kontaktet sin kusine Patricia og beder hende om at møde Win på godset. Familiens Butler, der tilfældigvis også er deres advokat Nigel Duncan tager imod Win. Både Win og Patricia er i risiko for at blive mistænkt for mordet på Horderen.\nPatricias far blev myrdet for mange år siden og i samme forbindelse blev Patricia bortført og var væk i 5 måneder. Win og Patricia aftaler at Win skal undersøge baggrunden for, at Horderen var i besiddelse af maleriet og Wins taske og dermed også mordet.\nDa Win kommer tilbage til sit kontor, går han ned i kælderen og træner kampsport. PT som for mange år siden rekrutterede Win til FBI, kontakter Win og beder ham om at hjælpe med at finde den gruppe som bortførte Patricia og stjal malerierne fra Wins familie.\n”Jeg finder dig” er absolut en krimi i en helt særlig klasse. Coben evner på helt særlig vis, at fastholde læseren i spænding og konstruere helt særlige plots, som overrasker og chokerer. Coben er absolut en forfatter i en helt særlig klasse.\nSom læser bliver man overrumplet af hans helt særlige skrivestil og de usædvanlige karakterer som hans bøger er fyldt af. Harlan evner derudover på helt særlig vis at fylde sine bøger med humor, fede dialoger og en helt særlig drengerøvscharme.\n”Jeg finder dig” får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen, hvis du er til plot-twists, anderledes helte og en krimi helt ud over det sædvanlige.\n"Intet" skrevet af Catherine Ryan Howard\nOriginal titel: The nothing man\nUdgivelse: 15. oktober 2021\nBare 12 år gammel er Eve Black den eneste overlevende i sin familie efter et overfald begået af den berygtede voldsmand "Intetmanden". Nu er hun voksen og besat af at finde den mand, der ødelagde hendes liv. Jim Doyle, der er sikkerhedsvagt i et supermarked, er gået i gang med at læse bogen "Intetmanden".\nEve har skrevet den som en sand beretning og erindringsbog over den efterforskning, som blev ført for at finde den mand, der dræbte hele hendes familie. Side for side vokser hans vrede. Jim er nemlig ikke bare interesseret i at læse om "Intetmanden".\nHan er "Intetmanden". Jim opdager hurtigt, hvor faretruende tæt Eve er på at finde frem til sandheden. Han indser, at hun ikke giver op, før hun har fundet ham. Han har intet andet valg, end at stoppe hende, inden hun finder ham.\n"Genialt plot, udført så realistisk, at man sidder med hjertet i halsen. Hvis du elsker true crime og krimier, så serverer Catherine Ryan Howard en raffineret hybrid."- Lone Theils.\n”Intet” er inspireret af Michelle McNamaras bog om den Amerikanske seriemorder The golden gate killer ”Jeg forsvinder i mørket”. Forskellen er at ”Intet” er Irsk fiktion modsat McNamaras bog. I ”Intet” følger læseren en seriemorder der falder over en bog skrevet af et offer til én af hans forbrydelser.\nDet betyder at man har en bog inden i bogen. En meget usædvanlig måde at konstruere en bogs indhold på. Sikkerhedsvagten Jim Doyle er ikke nogen bemærkelsesværdig personlighed. Han er en jævnt kedelig mand, der lever et jævnt kedeligt liv i et ikke speciel kærligheds fyldt ægteskab med sin hustru Noreen.\nJim og Noreen har en voksen datter Katie sammen. Men Jim har et alter ego som medierne kaldte for Intetmanden. Intetmanden voldtog og dræbte kvinder og i flere tilfælde deres mænd. Eve Blacks forældre og søster blev dræbt af Intetmanden, Eve overlevede som den eneste.\nNu har Eve skrevet en bog om de tragiske begivenheder, hvor hun mistede sine forældre og lillesøsteren Anna, der kun blev 7 år gammel. Eve var 12 år da den tragiske hændelse fandt sted. Det er nu 18 år siden at Eves familie blev dræbt og Eve har indledt et samarbejde med efterforskeren Ed der tidligere havde arbejdet sammen med Jim Doyle, da han var ansat ved politiet.\nJim læser indledningen til bogen som Eve har skrevet og Jim føler, at han bliver nødt til at læse bogen, for at finde ud af hvor meget Eve kan huske. Efterhånden som Jim læser bogen, bliver han mere og mere vred. Jim beslutter sig for, at Eve bliver nødt til at dø.\nLige da Eves familie var blevet dræbt skjulte Eve sig sammen med sin bedstemor, så Jim ikke kunne finde hende. Midt i bogen er der en blyantstegning af Jim, der faktisk er ret så vellignende. Tegningen er lavet ud fra det eneste vidnes beskrivelse af Jim.\nJim bruger de næste par eftermiddage i sin bil til at læse Eves beretning. Det er tydeligt at Eve drømmer om, at hun ubevidst har en viden om Intetmanden der kan føre til pågribelsen af gerningsmanden. Eve fortæller om sin familie og om søsteren Anna, som aldrig nåede at blive voksen og det er alt sammen Intetmandens skyld.\nJim er opslugt af Eves fortælling. Jim er efterhånden blevet 63 år og har ikke længere den samme energi som han havde 20 år tidligere. Jim har kontroverser med naboerne. Deres hund besørger på Jim og Noreens græsplæne.\nDe skulle bare vide hvem Jim var, så ville de nok ikke grine så fjoget. ”Intet” er absolut velskrevet og har et karaktergalleri lidt ud over det sædvanlige. ”Intet” indeholder i virkeligheden 2 historier i én flettet eminent ind i hinanden.\n”Intet” er bestemt en god historie til de læsere der elsker en god krimi blendet med true crime. Selve inspirationen til ”Intet” kommer fra virkelighedens verden udført så realistisk at det raffinerede plot overrasker og er ganske uforudsigeligt.\n”Intet” får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen hvis du både er til en god krimi eller spændende true crime.\n"Tågen" skrevet af Ragnar Jónasson\nUdgivelse: 1. oktober 2021\nTrilogi: Hulda Hermannsdottir #3\nAnmeldt: 11. oktober 2021\nTågen er tredje bog i den internationalt hyldede krimitrilogi om Hulda Hermannsdottir fra Reykjavik Politi. Julen, 1987. Under en frygtelig snestorm banker en fremmed på døren til ægteparret Einar og Erlas afsidesliggende gård. Den fremmede er udmattet og forfrossen, og parret byder ham åbenhjertigt velkommen. Det skulle de ikke have gjort …\nTågen afslutter Ragnar Jónassons mesterlige trilogi om Hulda Hermannsdottir, som består af Mørket, Øen og Tågen. Trilogien er internationalt hyldet og er blevet udråbt til en milepæl inden for moderne krimi af The Times.\nTrilogien er fortalt i omvendt kronologi, og i denne bog møder vi Hulda i begyndelsen af hendes karriere.\n”Tågen” er 3. del af trilogien med den Islandske politibetjent Hulda Hermannsdottir i hovedrollen. Trilogien er ret så usædvanlig da bøgerne er skrevet i omvendt kronologisk rækkefølge. I ”Tågen” følger vi således Hulda i begyndelsen af hendes karriere. De første 2 bind i serien er:\n1. Mørket og\nHulda Hermannsdottir er lige vendt tilbage på arbejde efter et par måneders orlov. Hulda og hendes mand Jon har været igennem en frygtelig periode, som Hulda vel egentlig ikke helt er kommet over endnu. Hulda og Jon taler næsten ikke længere sammen og deres forhold hænger i laser.\nVi befinder os i 1988. Huldas chef Snorri, sender Hulda ud til en gård langt ude på landet, hvor man har fundet ligene af et middel aldrende ægtepar. 2 måneder tidligere omkring julen i 1987 følger vi ægteparret. Erla og Einar bor på Einars slægtsgård.\nErla befinder sig egentlig ikke godt på gården, men har affundet sig med, at det er sådan hendes liv har formet sig. Specielt om vinteren føler Erla at hun er isoleret. Parret ejer den eneste gård der findes i området. Erla har lige læst den 15. bog som hun lånte på biblioteket, inden sneen og vejret isolerede parret på gården.\nEinar er gået i seng og Erla forstår ikke rigtigt hans interesse for det paranormale.\nHulda bor I Reykjavik sammen med Jon og deres teenagedatter Dimma. Dimma har det rigtig svært mentalt og Hulda har svært ved at trænge igennem datterens mørke sind. Hulda ved ikke rigtigt om Dimma er deprimeret.\nFor 14-årige kan vel ikke få en depression?\nErla og Einars gård ligger meget ensomt og isoleret og pludselig en aften banker det på døren. Udenfor døren står en mand, der siger at han er faret vild. Manden hedder Leo og han gør Erla nervøs.\nI Reykjavik undersøger Hulda en ung piges forsvinden. Hulda kan ikke rigtigt komme videre i efterforskningen og tager hjem for at holde jul. Hulda føler altid at hun skal gøre mere end sine mandlige kollegaer for at bevise sit værd.\nScenen skifter til den unge kvinde Unn. Unn bor midlertidigt i et sommerhus. Unn skal egentlig læse videre, men holder et sabbatår for at skrive en bog. Nu forlader Unn sommerhuset for at tage videre ud i verden og møde mennesker.\nScenen skifter tilbage til Erla og Einar. Erla kommer ind i huset og er sikker på at Leo har været inde i deres soveværelse. ”Tågen” er en virkelig velskrevet krimi, men i en noget anderledes form, end man ellers møder. Alene det, at trilogien starter der hvor de fleste andre krimier slutter er i et noget anderledes format.\nHer skal følge en lille advarsel. Sørg for at have god tid, en god kop kaffe eller te ved siden af dig og et ”Vil ikke forstyrres”-skilt ved hånden når du starter på ”Tågen”.\n"Gidsel" skrevet af Clare Mackintosh\nUdgivelse: 11. oktober 2021\nJeg fik tilsendt bogen som et anmeldereksemplar i PGF-format. Anmeldelsen er udtryk for min egen vurdering af bogen og ikke påvirket heraf.\nNY THRILLER fra den internationale bestsellerforfatter. Pressen skriver: ”Utrolig god. Burde blive en kæmpesucces, måske endda en klassiker”. - Lee Child\n”En vildt spændende thriller med en mavepuster af en slutning – en fantastisk læseoplevelse!”- Shari LaPena\n”Det er som at se en blockbuster. Man sidder med hjertet i halsen og bider negle. Fart over feltet, fængende, spændende og mesterligt skruet sammen”. - Lisa Jewell\n”Når Clare Mackintosh går efter spænding, gør hun det med manér … En vanvittig medrivende thriller, som vil få filmproducenter til at slås om filmrettighederne”.- Linwood Barclay\n”Man kan ikke lægge bogen fra sig – Gidsel får hele tiden læseren til at spørge sig selv: ”Hvad ville jeg gøre i den situation'” - Karin Slaughter\nDu kan redde 100 menneskeliv eller den person, du elsker mest! Rygtet lyder, at der er en masse kendte personer ombord på flyet, og at journalisterne står klar, så snart flyet landet. Mina er stewardesse og udvalgt til denne flyvning. Hun prøver at fokusere på det hun nu skal udføre og ikke på sin 5-årige datter, som hendes mand passer derhjemme.\nAndre spændingsromaner af Clare Mackintosh:\nJeg lader dig gå, Jeg ser dig og Lad mig dø og romanen Når det er slut. Omslagsgrafiker: Trine Pape\nClare Macintosh har endnu engang begået en genialitet med ”Gidsel”. Jeg har tidligere læst\n1. ”jeg lader dig gå”\n2.” Jeg ser dig” samt\nDenne gang tager Macintosh fat i emner som klimaforandringer, klimaaktivister, terror, flykapring, adoptivbørn og ægteskabelige kontroverser krydret med vold og mord. Det er aktuelt, tankevækkende og ind imellem barskt.\nHovedkaraktererne i ”Gidsel” er en lille familie bestående af Betjenten Adam, Hans kone Stewardessen Mina og deres adoptivbarn 5-årige Sophia. Familien er i krise, eller rettere forældrenes ægteskab hænger i en tynd tråd. Det er ikke mindst Adam og Minas indbyrdes hemmeligheder, svigt og manglende åbenhed, der er ved at kile sig ind imellem de 2 voksne.\nAf samme grund har Mina besluttet sig for at melde sig til en jomfruflyvning New York-Sydney. Det er første gang et fly skal flyve ruten non-stop. 20 timer uafbrudt i luften. Det er lige før jul og så slipper Mina for at være sammen med Adam lige før jul.\nFlyveturen bliver dog helt anderledes end Mina og hendes kolleger havde tænkt sig. Det bliver en flyvetur der sætter sit præg på personalet og passagernes liv for resten af deres liv. Mina bliver afpresset til at gøre ting, som ligger meget langt væk fra hendes personlighed og hendes etik.\nSamtidig med Minas problemer så har Adam sine egne spøgelser at slås med i hjemmet. Spøgelser som Adam ved kan koste ham alt det, der betyder noget for ham. Jobbet, Mina, Sophia og ikke mindst deres liv er i yderste livsfare.\nBogen giver et helt nyt syn på terror og flykapringer. Forfatteren har placeret en gruppering i ”De ondes” rolle, som vi, i dagens verden, nok ville betegne som hverdagens helte. Men som Clare Macintosh skriver, bagerst i bogen, hvis hun havde gjort dem til bogens helte, så ville bogen være blevet meget kort.\n”Gidsel” er absolut velskrevet og hun formår, at få læseren helt ind bag overfladen på karaktererne i bogen. Det gælder vores hovedpersoner som de mennesker der findes i periferien af ”Gidsel”. Læseren sidder på kanten af stolen, eller hvor man nu læser bogen, fra første side og formår, at chokere og overraske mod slutningen af bogen.\n”Gidsel” er smækfyldt med spænding, overraskelser og dramatik hele vejen igennem. Se, det er sådan en rigtig page-turner skal være. ”Gidsel” er ikke mit første bekendtskab med Macintosh og bliver bestemt heller ikke det sidste.\nJeg synes kun at hendes forfatterskab bliver bedre og bedre for hver gang jeg får en af hendes bøger i hånden. Der er egentlig kun én ting at sige til ”Gidsel” helt kort ”WOW”. ”Gidsel” tager godt fat i aktuelle emner, som vi alle mindes om hver dag i medierne eller i vores egen verden.\n”Gidsel” giver i tilgift rigtig godt stof til at tage fat i vores egne vaner, så vi får inspiration til at lave de små ændringer i hverdagen som vil gavne os alle og vore efterkommere. ”Gidsel” burde bestemt blive en klassiker indenfor thriller-genren og får mine varmeste anbefalinger med på vejen som en bog i topklasse.\nMIRRIN BANK TRILOGIEN #3\n"Antikaos" skrevet af Johan Ottosen\nTrilogi: Mirrin Bank #3\nAnmeldt: 8. oktober 2021\nUnder dække af at være en investeringsbank opdager vores hemmelige efterretningstjeneste i København, Mirrin Bank, at Iran i det skjulte har produceret 200 højteknologiske atomsprænghoveder og er således en de facto atommagt.\nAngriber præsident Cahill Iran risikerer verden en altødelæggende atomvinter. Vores Team i Mirrin Bank finder yderligere ud af, at en langt værre spiller, The Church, står bag og trækker i trådene, for at udleve en altødelæggende religiøs vision.\nThe Church tæller mere end 100 millioner medlemmer verden over og råder over en skyggehær som har infiltreret stort set alle vestlige demokratier.\n”Antikaos” er 3. og sidste bind i Johan Ottosens trilogi om Mirrin Bank. For at få det fulde udbytte af hele trilogien så er det et must at man læser de første 2 bind i serien også\n1. Stenens tid og\n2. Apokalypsens engle.\nMen så sidder man til gengæld også med en mursten af en trilogi smækfyldt med spænding og en god sammenhængende historie.\nÉn af hovedkaraktererne er Journalisten Kurt Østergaard fra Vanløse. Til Johan Ottosens reception i forbindelse med udgivelsen af ”Antikaos” var jeg inviteret op i ”Kurts” lejlighed. En fantastisk reception hvor Johan også havde inviteret oplæseren af lydbøgerne i trilogien Henrik Hartvig Jørgensen.\nHartvig Jørgensen var så venlig at oplæse et par afsnit af lydbøgerne fra Kurts lejlighed. Den hemmelige efterretningstjeneste i København Mirrin Bank arbejder under dække af, at være en investeringsbank. Men der sker meget andet end investeringer bag bankens mure.\nEn lille genialitet fra forfatterens hånd er, at der ved hvert kapitels begyndelse forefindes en QR-kode der viser de små kapitlers handlingssteder såsom Mirrin Banks lokalitet eller et sted over middelhavet. Det er en ganske interessant nytænkning, når man sidder med en spændingsroman der foregår i Danmark, Israel eller på Amager.\n”Antikaos” fortsætter præcis der, hvor ”Apokalypsens engle” slutter. Vores helt Kurt sidder i et fly over Middelhavet. Her fra skifter scenen til Det Hvide Hus i USA hvor Præsident George Cahill og hans sikkerhedschef sidder og stirrer på en skærm, inden præsidenten beordrer et angreb på Iran.\nScenen skifter til Mirrin Bank hvor den Amerikanske udenrigsminister Laura Emily Marshall sidder med en viden om, at det slet ikke er Iran der er angriberen, men den religiøse organisation ”The Church”. Men spørgsmålet er, om Laura kan nå at fortælle Præsidenten om sin viden, inden Iran bliver angrebet.\nPå samme tid er hele NATO blevet involveret i den kritiske situation. Imens styrer The Churchs leder Damian Louw sit eget politiske og religiøse spil. Han er bestemt en farlig mand. Vil det lykkes Mirrin Bank at stoppe organisationen, inden det er for sent og verden går under?\nDamian Louw er ankommet til Kastrup Lufthavn og PETs chef Bjørn møller tager imod ham. I Mirrin bank opdager it-eksperten Sune, at udenrigsminister Laura Marshalls harddisk sender beskeden ”Kom og hent mig”. I den Danske sikkerhedsbunker på Amager bliver Statsminister Bisgaard kontaktet af USA`s Præsident Cahill, der stadig mener at udenrigsministeren er blevet kidnappet.\nSom man kan se, så er der fuld fart på dramaet og spændingen, hele vejen igennem ”Antikaos”. Hele Mirrin Bank trilogien afsluttes hermed i fuld fart hele vejen igennem ”Antikaos”. Forfatteren evner at fastholde læseren i yderste spænding og evner samtidig at skrive en historie der også er dybt rørende og dramatisk.\nHele Mirrin Bank Trilogien får bestemt mine varmeste anbefalinger med på vejen, hvis du er til mange timers spænding i højeste klasse.\nDu kan besøge forfatteren her:


RAPPORT FOR 1:1-AFPRØVNING RAADVAD-VINDUET - PDF\nDownload "RAPPORT FOR 1:1-AFPRØVNING RAADVAD-VINDUET"\n1 1-afprøvning af RAADVAD-VINDUET i Horsensgade og Florsgade i København RAPPORT FOR 1:1-AFPRØVNING RAADVAD-VINDUET i to byfornyelsesprojekter i København Horsensgade og Florsgade 3-5 Side 1\n2 1-afprøvning af RAADVAD-VINDUET i Horsensgade og Florsgade i København Kolofon 1:1 - afprøvning af RAADVAD-VINDUET Afrapportering Rapporten er udgivet af: Velfærdsministeriet, februar 2009 Rapporten er udarbejdet af: Søren Vadstrup, arkitekt m.a.a. i samarbejde med Raadvad Centeret / Center for Bygningsbevaring* sbs byfornyelse s.m.b.a. Velfærdsministeriet Fotos/illustrationer: Søren Vadstrup Layout: Søren Vadstrup, arkitekt m.a.a. Rapporten er udgivet i pdf-format og kan downloades fra følgende websider/videnportaler: ISBN: *) Læs om Raadvad Centeret >> Center for Bygningsbevaring bagest i rapporten på side 53 Side 2\n3 Indhold: 0 Forord 2 1: Indledning 3 2: Projektets konklusion 5 3: Projektets baggrund 8 4: 1:1-afprøvning af Raadvad-Vinduerne i København 16 5: Beskrivelse af de fem undersøgte vinduesløsninger 20 6: Beskrivelse af testprogrammet 32 7: Målt varmetab gennem hele vinduet 33 8: Dagslysforhold, støjdæmpning og vedligeholdelsesomkostninger 36 9: Totaløkonomisk beregning 38 10: Arkitektonisk tilpasning 43 11: Komfort Litteratur 51 Efterskrift: Raadvad-Centeret >>Center for Bygningsbevaring i Raadvad 53 Bilag 1: Vedligeholdelses-program for Raadvad-vinduerne Bilag 2: Undgå kondens og dug på dobbelt-vinduer Bilag 3: Brochure for RAADVAD-Vinduet Bilag 4: Jacob Birk Laustsen: Målinger og beregninger af samlet U-værdi for Frederiksbergvindue, 1920 med koblede rammer. BYG DTU SR07-04, Lundtofte marts 2007.\n4 Forord 1:1-afprøvning af RAADVAD-VINDUET i Horsensgade og Florsgade i København I Danmark er en meget stor andel af de oprindelige vinduer i den ældre bygningsmasse blevet udskiftet fra starten af 1970-erne og fremefter. Udskiftningen er i nogle tilfælde begrundet i, at vinduerne har været nedbrudte og udtjente, men størstedelen er udskiftet af andre årsager primært pga. ønsket om varmebesparelse. Derudover har manglende metoder til og myter omkring økonomien i at bevare, istandsætte og forbedre eksisterende vinduer spillet en stor rolle. I de senere år er der forsket i og udviklet en lang række vinduestyper til nybyggeri og i nogen grad også tilstræbt tilpasset eksisterende bygninger. En vinduestype, som er udviklet udelukkende rettet mod eksisterende bygninger, er Raadvad Vinduet, der kombinerer gode egenskaber fra oprindelige vinduer med nutidens krav og forventninger til holdbarhed, energioptimering og gennemskuelighed i anskaffelses- og driftsøkonomi. I to bygningsfornyelsesprojekter har Københavns Kommune og sbs byfornyelse i samarbejde med bygningsejerne afprøvet Raadvad Vinduet i praksis. Formålet med afprøvningen har været at afklare vinduets egnethed og kvaliteter, bl.a. i forhold til isoleringsevner, lyddæmpning, lyskvalitet og arkitektoniske egenskaber. Som en del af projektet er samtidigt foretaget en sammenligning af Raadvad Vinduet med konventionelle termoruder og eksisterende vinduer. Arkitekt MAA Søren Vadstrup, der har været primus motor i udviklingen af Raadvad Vinduet, har været fagligt ansvarlig i afprøvning af vinduestypen i de to byggeprojekter og har efterfølgende opsamlet resultaterne i denne rapport. I sammenhæng hermed har DTU.BYG gennemført en række målinger og samlet resultaterne i en rapport, der fremgår af litteraturlisten. Københavns Kommunes har været besluttende og bevilgende myndighed i de to byggeprojekter, mens sbs byfornyelse har forestået den administrative og koordinerende rolle i afprøvningen, bl.a. som bygherrerådgiver for bygningsejerne. Velfærdsministeriet har støttet afprøvningen økonomisk med midler fra den ekstraordinære byfornyelsesramme i henhold til byfornyelsesloven. Det er håbet, at de to rapporter kan bidrage til viden om fordele og ulemper ved vinduesudskiftning og valg af vinduestyper, når bygningsejere og byggefagfolk står overfor at skulle skifte vinduer i en ældre bygning eller rådgive herom. Februar 2009 Velfærdsministeriet Side 2\n5 1: Indledning Horsensgade Florsgade I blev der foretaget to 1:1 forsøg med isætning af Raadvad-Vinduet i to etageejendomme i København i forbindelse med et par igangværende byfornyelses-projekter. Formålet med forsøget var at afprøve en nyudviklet vinduestype (Raadvad-Vinduet) sat op mod en mere konventionel vinduestype i to konkrete ejendomme. Målet var på baggrund af konkrete målinger og de reelle tal for begge vinduestyper at foretage en sammenligning af disse to typer af vinduer på en række forudbestemte parametre ('benchmarking'). I stedet for at skifte vinduerne ud med termovinduer af træ, skiftede man de gamle vinduer ud med Raadvad-vinduet. By- og Boligministeriet, nu Velfærdsministeriet støttede projektet via den ekstraordinære ramme til Byfornyelseslovens forsøgsmidler. I tilskudsmidlerne indgik der også penge til en række målinger på stedet af varmetabet gennem de to forskelligt udformede Raadvad-vinduer i de to ejendomme, samt de tilsvarende termovinduer i samme størrelse, der blev isat til ejendommenes gårdsider. Forsøget kan sige noget ganske kvalificeret om de forskellige vindues-løsningers totaløkonomi, da de to gennemførte projekter er målt og sammenlignet ved hjælp af de reelle tal, priser og omkostninger. Side 3\n6 I de kommende mange år kan man følge vinduerne med hensyn til patinering, vedligeholdelsesomkostninger, vedligeholdelses-erfaringer, eventuelle dugproblemer samt holdbarhed og brugervenlighed m.m. Dette er dog ikke specifikt med i det konkrete projekt. Denne rapport henvender sig til bygningsrådgivere, arkitekter, ingeniører, konstruktører, der er involveret i at udskifte 2.-generations-vinduer fra 1970erne, 80erne og 90erne i ældre ejendomme med nye 3.-generations-vinduer. Her er det for det første vigtigt, at man sammenligner prisen på de forskellige produkter og løsninger på et helt reelt grundlag, d.v.s. hvor der ud over anskaffelsesprisen og monteringsprisen også indregnes levetid, varmeisoleringsevne, vedligeholdelsesomkostninger m.m. i et samlet totaløkonomi-regnskab, plus at der også tages hensyn til støjisoleringsevne og vinduernes arkitektoniske tilpasning til huset samt komfort. Denne rapport opstiller en metode for dette ud fra to konkret gennemførte vinduessager i København. Raadvad-Vinduerne i Florsgade 3-5 (tv) og Horsensgade 10-12(th) set udefra og indefra. Side 4\n7 2: Projektets konklusion De to spørgsmål, der oftest indgår i diskussioner for og imod udskiftning af gamle vinduer i ældre huse er varmebesparelsen og økonomien. Denne rapport beskriver et 1:1 forsøg, der i fandt sted i København, hvor de eksisterende vinduer i to etageejendomme blev skiftet ud med fire forskellige typer nye vinduer: Type 1: Et nyt koblet vindue (Raadvad-Vinduet 1+1 koblet) (Horsensgade 10-12) Type 2: Et nyt vindue med forsatsrammer (Raadvad-Vinduet 1+1 Forsats) (Florsgade 3-5) Type 3: Et nyt termovindue af træ med energiruder (Rationel Vinduet) (Horsensgade 10-12) Type 4: Et nyt termovindue af træ med energiruder (Skjern Vinduet) (Florsgade 3-5) Som led i dette forsøg har ingeniører fra DTU, efter isætningen af vinduerne, målt det konkrete varmetab (U-værdien) for tre af de fire vinduestyper, på stedet. Disse tal kan derfor sammenlignes, og varmebesparelsen kan beregnes helt kontant. Da de samlede omkostninger for isætningen af de to vinduestyper også er bekendt, har vi dermed også et reelt sammenligningsgrundlag for de økonomiske forskelle. Selv om bevarings- og energiforbedrings-situationen for de eksisterende vinduer ikke direkte er repræsenteret i dette forsøg, er det kombinerede koblede- og forsats-vindue (Type 2), der er målt på, teknisk og detaljeringsmæssigt helt identisk med et istandsat og energiforbedret gammelt vindue. Den opnåede varmebesparelse for et istandsat og energiforbedret gammelt vindue og Vinduestype 2 er derfor den samme. Hvad angår prisen, har vi sammenlignet med istandsættelsen og energiforbedringen af nogle tilsvarende vinduer i en anden ejendom i København, udført året før. Forsøget og rapporten sammenligner derfor 5 forskellige vindues-løsninger i helt ens størrelse: Type 1: Et nyt koblet vindue (Raadvad-Vinduet 1+1 koblet) (Horsensgade 10-12) Type 2: Et nyt vindue med forsatsrammer (Raadvad-Vinduet 1+1 Forsats) (Florsgade 3-5) Type 3: Et nyt termovindue af træ med energiruder (Skjern Vinduet) (Florsgade 3-5) Type 4: Et nyt termovindue af træ med energiruder (Rationel Vinduet) (Horsensgade 10-12) Type 5: Istandsættelse og energiforbedring af eksisterende vinduer af træ I nærværende rapport vil en totaløkonomisk opstilling og sammenligning udgøre grundlaget for det økonomisk bedste valg. Heri indgår anskaffelsesprisen, alt inklusive, som den fremgår af den gennemførte, konkrete byggesag, som en del. Derudover indgår vinduernes reelle varmetab, som DTU har målt det på stedet, omregnet til den beregnede varmeudgift, den årlige løbende vedligeholdelse, jf. vinduernes medfølgende vedligeholdelses-vejledninger samt den erfaringsmæssige levetid for vinduerne, inklusive energirudernes reelle levetid. I den samlede vurdering indgår også de valgte vinduers æstetiske og arkitektoniske tilpasning til det eksisterende hus som en vigtig parameter. Arkitektonisk tilpasning (se side 45) Den arkitektoniske tilpasning af Raadvad-vinduerne (Vinduestype 1 og 2) til det eksisterende hus stil og arkitektur er så god, som den kan blive, bl.a. fordi de nye vinduer set udefra er kopier af de gamle. De tilsvarende nye termovinduer af træ, plastik eller aluminium, som man kan se på nabohuse og mange andre vinduesudskiftninger i byen, adskiller sig tydeligt fra de gamle vinduer gennem deres proportioner, detaljer, rudeopdelinger og glasspejlinger. Det samme gælder forsøgets Vinduestype 3 og 4, se side 24 og 26. Vinduestype 5 (istandsættelse) har også optimal arkitektonisk tilpasning. Side 5\n8 Varmetab og energibalance (se side 35) Varmeisoleringsmæssigt viser resultaterne af de sammenlignende målinger, at de fire vinduestyper har næsten ens varmetab gennem vinduet. Energimæssigt er Type 1, 2 og 5 (Raadvad-Vinduet og Istandsættelse) en smule bedre end Termovinduerne fordi de første lukker mere lys, og dermed energi, ind. Vedligeholdelsesudgifter (se side 39) Der opstillet og gennemprøvet et vedligeholdelses-program for Raadvad-Vinduet (type 1 og 2), hvor den samlede vedligeholdelse og istandsættelse over 30 år, divideret med 30, giver et årligt tidsforbrug på 20 minutter per vindue. Med en timepris på ca. 3o0 kr. giver dette en årlig vedligeholdelsesomkostning per vindue på ca. 100 kr., ekskl. stillads og moms. Nye termovinduer af træ (type 3 og 4) skal males på alle flader hvert 8. år. Derudover skal beslagene smøres og tætningslisterne eftergås årligt. Over en 30-årig periode tager dette ca min om året, svarende til ca. 150 kr. om året, ekskl. stillads og moms. Lægger vi dertil omkostningerne til at udskifte termoruderne efter år, ligeledes oplyst af branchen selv, som en reel vedligeholdelsesudgift, bliver forskellen endnu større. Totaløkonomi (se side 40) Udregnet efter de gældende regler for totaløkonomi, der som nævnt både giver de mest reelle data, at sammenligne forskellige vinduestyper efter, og de konkrete udgifter over 30 år, er Raadvad-Vinduet (type 1 og 2) og istandsættelsesløsningen (type 5) % billigere end et tilsvarende termovindue af træ med de nyeste lavenergiruder. Her-og-nu-prisen for de fire forskellige vinduestyper, som de fleste hæfter sig ved, udviser det stik modsatte. Her er Termovinduerne (type 3 og 4) % billigere end Raadvad-vinduerne og istandsættelses-løsningen. Men hvis man som nævnt indregner levetid, vedligeholdelsen, varmetabet osv., bliver billedet et andet. Dæmpning af trafikstøj (se side 38) Raadvad-vinduet (type 2) isolerer ifølge laboratoriemålinger bedre mod trafikstøj end tilsvarende nye termovinduer af træ, plastik eller aluminium. Miljøpåvirkning (se side 13) Ifølge dokumenterede beregninger, bl.a. udført af SBI, belaster et istandsat og energiforbedret gammelt vindue miljøet halvt så meget under fremstilling, brug og bortskaffelse som tilsvarende nye termovinduer af træ, plastik eller aluminium. Her repræsenterer Raadvad-Vinduet og bevarings-løsningen klart det bedste valg. Komfort (se side 51) I forhold til komfort er der ikke tvivl om, at termorude-løsningerne er langt mere populære hos brugerne end Raadvad-Vinduets koblede løsninger (type 1), der er besværlige at pudse, eller forsatsløsninger (type 2), der også er besværlige at pudse og dertil kan medføre dug på ruderne. Også vinduer med energitermoruder har imidlertid ofte dug-problemer, dels i form af udvendig kondens om natten og op ad formiddagen, og dernæst når ruderne ad åre punkterer. Udvendig kondens er dog afhængig af husets omgivelser og vinduernes retning i forhold til verdenshjørnerne. Side 6\n9 Konklusion 1:1-afprøvning af RAADVAD-VINDUET i Horsensgade og Florsgade i København Forsøget har vist, at Raadvad-Vinduet og istandsættelses-løsningen både hvad angår arkitektonisk tilpasning, vedligeholdelsesomkostninger og totaløkonomi, repræsenterer et bedre valg for ældre ejendomme, end tilsvarende nye termovinduer af træ. I forhold til energibesparelser viser målingerne at Raadvad-Vinduet og istandsættelsesløsningen er en smule bedre end tilsvarende nye termovinduer af træ. Vi ved imidlertid fra andre beregninger, målinger og forsøg (se litteraturlisten), at hvis et vindue indeholder mindre rudeformater end det forholdsvis storrudede Østerbrovindue i dette forsøg, så formindskes termovinduernes varmeisoleringsevne betragteligt på grund af de meget dominerende kuldebroer langs rudekanterne. Så ved almindelige Dannebrogsvinduer vil der være større forskel på Raadvad-Vinduet, rent energimæssigt, og tilsvarende vinduer med termoruder end i dette forsøg. Her repræsenterer Raadvad-Vinduet og bevarings-løsningen det bedste valg. I forhold til levetid og holdbarhed ved vi også fra andre 1:1-forsøg, eksempelvis de tusinder af gamle originale trævinduer, der efter års virke stadigvæk er kernesunde og gode og med lang levetid tilbage, at tilsvarende nye vinduer af træ, plastik eller træ-alu, med deres gennemsnitsholdbarhed på år, kun har en tiendedel af denne levetid. Da den lange levetid for gamle vinduer især skyldes konstruktionen (bl.a. spinkle dimensioner), 100% kernetræ i rammerne, linoliemalingen samt et enkelt og simpelt vedligeholdelses-program, må nye vinduer, som Raadvad-Vinduet, udført helt magen til de gamle, forventes at have samme lange levetid på mindst 200 år. Ser man på æstetik og komfort er vi inde på mindre målbare parametre, hvor den enkelte beslutningstager må veje de forskellige vinduesløsningers kvaliteter op mod hinanden. Nye termoruder med varme kanter Siden forsøget fandt sted har rudeproducenterne introduceret en ny type termoruder/ energiruder med såkaldt varm kant, idet denne er fremstillet af kulfibermateriale i stedet for metal. Denne mindre varmeledende (men trods navnet absolut ikke varme ) kant på ruden skulle mindske ulemperne ved de små termorudeformater i ældre vinduer ide kuldebro-effekten her er knapt så udtalt. Civ. ing. Thomas Kampmann, Center for Bygningsbevaring, har udregnet at for et almindeligt Dannebrogsvindue vil den forbedrede kant på energiruderne betyde en forbedret energibalance fra 77 kwh/m²år til 68 kwh/m²år. For Dannebrogsvinduer er energibalancen for Raadvad- Vinduerne og Bevarings-løsningen imidlertid 57 kwh/m²år, d.v.s. stadigvæk lidt bedre. For de konkrete Østerbrovinduer i dette forsøg vil de mindre varmeledende kanter på energiruderne forbedre energibalancen for termovindues-løsningerne (Vinduestype 3 og 4) fra 73 kwh/m²år til 66 kwh/m²år d.v.s med 7 kwh/m²år. Raadvad-Vinduerne og Bevaringsløsningen (Vinduestype 1, 2 og 5) vil stadig have en lidt bedre energi-balance på 62 kwh/m²år, men forskellen er knapt så stor. Det skal hertil nævnes, at holdbarheden/levetiden for disse nye rudekonstruktioner ikke er kendt endnu, og derfor muligvis er endnu kortere end de år de gammeldags termoruder kan holde i gennemsnit. Side 7\n10 3: Projektets baggrund Som led i Energistyrelsens Projekt Vindue i , fik Raadvad-Centeret til opgave, sammen med DTU at undersøge energiforholdene for fem forskellige vinduestyper til ældre huse, i nøjagtig ens størrelser og med samme opdeling. Disse skulle beregnes med hensyn til U- værdien for hele vinduet (i W/m²K ) og energibalancen for hele vinduet (i kwh/m²/år). Raadvad-Centeret udvalgte og beskrev vinduerne. Selve beregningerne blev foretaget på BYG DTU (dengang IBE-DTU, Institut for Bygninger og Energi) De undersøgte vinduer var: 1: Et originalt vindue af træ med enkeltglas i kitfals 2: Et originalt vindue af træ energiforbedret med forsatsvinduer med almindeligt rudeglas 3: Et originalt vindue af træ energiforbedret med forsatsvinduer med hardcoated energiglas 4: Et originalt vindue af træ energiforbedret med forsatsvinduer med energiruder 5: Et nyt koblet vindue af træ med energiglas i de indvendige rammer For egne penge udvidede Centeret denne undersøgelse til at omfatte følgende nye vinduestyper i samme størrelse og ramme- og rudeopdeling som de ovennævnte: 6: Et nyt termovindue af træ med almindelige termoruder (rude-u-værdi 2,4 Wm²K) 7: Et nyt termovindue af træ med energiruder (r-u-værdi 1,1 Wm²K) og gennemgående sprosser 8: Et nyt termovindue af træ med energiruder (rude-u-værdi 1,1 Wm²K) og pålimede sprosser 9: Et nyt termovindue af plast med energiruder (r-u-værdi 1,1 Wm²K) og gennemgående sprosser 10: Et nyt termovindue af plast med energiruder (rude-u-værdi 1,1 Wm²K) og pålimede sprosser 11: Et nyt termovindue af træ/alu med energiruder (r-u-værdi 1,1 Wm²K) og gennemg. sprosser 12: Et nyt termovindue af træ/alu med energiruder (r-u-værdi 1,1 Wm²K) og pålimede sprosser Disse 12 vinduestyper blev yderligere beregnet i tre forskellige sprosseopdelinger A: Et Dannebrogsvindue uden sprosser B: Et Dannebrogsvindue med én tværsprosse i de nederste rammer (klassicistisk vindue) C: Et småsprosset Dannebrogsvindue Dannebrogsvindue Klassicistisk vindue Småsprosset vindue Side 8\n11 Det viste sig her, at den energimæssigt bedste vindue var nr. 4: Et originalt vindue af træ energiforbedret med forsatsvinduer med energiruder. Dette vindue har en beregnet U-værdi for hele vinduet på 1,3 W/m²K og en energibalance på 51 kwh/m²/år Det energimæssigt næstbedste vindue var nr. 3 og 5: Et originalt vindue af træ energiforbedret med forsatsvinduer med hardcoated energiglas Et nyt koblet vindue af træ med energiglas i de indvendige rammer Disse vinduer har en beregnet U-værdi for hele vinduet på 1,7 W/m²K og en energibalance på 73 kwh/m²/år De øvrige vinduer var alle sammen dårligere end disse resultater, jf. nedenstående skema: U-værdi og energibalance for et dannebrogsvindue uden sprosser Vinduestype U-værdi W/m²K g-værdi brøkdel Energibalance kwh/ m² år Oprindeligt vindue med et lag glas 4,4 0, Oprindeligt vindue og oprindeligt forsatsvindue 2,4 0, Oprindeligt vindue og forsatsramme med energiglas 1,7 0,44 66 Oprindeligt vindue og koblet ramme med energiglas 1,7 0,44 64 Oprindeligt vindue og Optoglas med energiglas 1,7 0,44 66 Oprindeligt vindue og forsats energirude (3 lag glas i alt) 1,3 0,33 51 Nyt trævindue med termorude (rude-u-værdi 2,8 W/m²K) 2,5 0, Nyt trævindue med energirude (rude-u-værdi 1,1 W/m²K) 1,6 0,34 77 Nyt trævindue med energirude 1,1 W/m²K med varm kant 1,5 0,34 68 Nyt alu beklædt trævindue med termorude (rude-u-værdi 2,8 W/m²K) 2,5 0, Nyt alu beklædt trævindue med energirude (rude-u-værdi 1,1 W/m²K) 1,7 0,34 86 Nyt træ-alu vindue med termorude (rude-u-værdi 2,8 W/m²K) 3,0 0, Nyt træ-alu vindue med energirude (rude-u-værdi 1,1 W/m²K) 2,0 0, Nyt plast vindue med termorude (rude-u-værdi 2,8 W/m²K) 2,6 0, Nyt plast vindue med energirude (rude-u-værdi 1,1 W/m²K) 1,8 0, Undersøgelsens laveste energiforbrug, den store reduktion af U- værdien modvirkes dog delvis af mindre g- værdi Lavt energiforbrug opnået med kun to lag glas, bedste løsning i forhold til prisen Risiko for udvendig kondens da U-rude lavere end 1,3 W/m²K U-værdi ej tilladt ifølge bygningsreglementet, da hele vinduets samlede U-værdi er større end 1,8 W/m²K Kilder: Thomas Kampmann: Vinduers varmetab. Raadvad-Centeret 2001 Karsten Duer, Et energirenoveret dannebrogsvindues energimæssige egenskaber, 2000/ 2001, BYG DTU, Karsten Duer, Nye dannebrogsvinduers energimæssige egenskaber, januar 2001, BYG DTU, Side 9\n12 Konklusionen på disse undersøgelser er, at den energimæssigt bedste løsning for ældre huse, der er opført med ramme- og sprossedelte vinduer, ikke er at skifte de gamle vinduer ud med nye vinduer med energiruder, men tvært imod at bevare og istandsætte de gamle vinduer og opsætte indvendige forsatsvinduer med energiglas eller energiruder. Den sidste løsning, det originale vindue af træ energiforbedret med forsatsvinduer med energiruder, repræsenterer det bedst isolerende vindue på markedet med en U-værdi på 1,3 og en energibalance på 51 W/m²K Det er specielt tre forhold, der gør, at man i ældre bygninger, hvor vinduerne er opdelt i to eller flere udadgående rammer, ikke skal sætte energiruderne udvendigt, men indvendigt: I små formater bliver energirudernes isoleringsevne formindsket betragteligt på grund af en markant kuldebro-effekt langs kanternes metalskinner. Først ca. 15 cm inde fra kanten, kan man regne med rudens opgivne U-værdi. Trækker man 15 cm, hele vejen rundt, fra ældre vinduers rudeformater, er der ikke meget tilbage. Energiruderne fordrer gennem deres tykkelse og store vægt meget kraftige karm- og ramme-dimensioner i de nye vinduer - sammenlignet med de gamle vinduer. Dette øger belastningerne og forringer holdbarheden og øger vedligeholdelses-behovet. Samme forhold bevirker at nye vinduer med udvendige energiruder sluger lysindfald, udsigt og forringer facadens arkitektoniske udtryk. Sætter man energiruderne indvendigt som forsatsrammer eller som påkoblede rammer, i form af hele ruder, uden en sprosseopdeling, samtidigt med at de udvendige vinduer istandsættes, opnår man: at energiruden holder længere og bedre, fordi den her sidder fuldstændigt beskyttet. at energiruden isolerer bedre, fordi den ikke er opdelt i små felter at de udvendige rammers spinkle trædimensioner holder forholdsvis længere, kræver minimal vedligeholdelse og bevarer deres elegante udseende og design. Man kan i dag dokumentere, at hvis ældre vinduer bevares og forsynes med forsatsvinduer med energiglas eller energiruder, opnår man at: de bevarede og istandsætte ældre vinduer kan få en holdbarhed på mindst 200 år denne løsning er den varme-energimæssigt bedste denne løsning opfylder Bygningsreglementets U-værdikrav Side 10\n13 Miljø- og livscyklusanalyse Under Energistyrelsens Projekt Vindue foregik der sideløbende en række andre undersøgelser af forskellige vinduesløsninger til nye og gamle bygninger, bl.a. livscyklusanalyse, det mulitfunktionelle vindue m.fl. Livscyklusundersøgelserne blev udført af Statens Byggeforskningsinstitut og viste, at istandsættelse og energiforbedring af ældre vinduer belaster miljøet langt mindre end nye tilsvarende termovinduer med lavenergiruder: Ældre vindue, renoveret og forsynet med forsatsvinduer med energiglas: 4,8 mpe Nyt termovindue af træ med lavenergiruder 9,7 mpe Nyt termovindue af træ med lavenergiruder 11,6 mpe Nyt træ-alu-vindue med lavenergiruder 13,6 mpe mpe = millipersonekvikvalenter Miljøpåvirkningen for 4 almindelige dannebrogsvinduer, inklusiv forureningen fra varmetabet, mens vinduerne sidder i bygningen, ifgl. varmetabstal beregnet på DTU-BYG for vinduer med gennemgående sprosser. Træ-alu-vinduet stiger voldsomt, da den enlige, gennemgående sprosse er en stor kuldebro. Kilde: Thomas Kampmann: Vinduers samlede miljøbelastning. Livscyklusanalyse af fire vinduestyper eller hvordan man billigt og bekvemt begrænser CO2-udslippet mærkbart. Side 11\n14 Grundejernes Investeringsfonds Vinduesprojekt På baggrund af resultaterne fra Energistyrelsens Projekt Vindue meldte spørgsmålet sig: Hvad skal ejere af ældre huse, der allerede har skiftet deres gamle, originale vinduer ud med termovinduer gøre, hvis de vil udskifte disse til nye vinduer, der både passer til husets arkitektur og sparer mest muligt på varmen, samtidigt med at de er overkommelige at vedligeholde og har en lang levetid. Derfor indgik Raadvad-Centeret og Grundejernes Investeringsfond et samarbejde om at udvikle, fremstille og teste et nyt vindue af træ med disse egenskaber. Vinduet blev kaldt Raadvad- Vinduet Efter et større udviklingsarbejde blev der fremstillet en række prototyper, der herefter blev testet for: 1. Vinduernes reelle varmetab målt i en Hot-box. 2. Vinduernes lyd/støjdæmpning, ligeledes via målinger 3. Dagslysforholdene for de forskellige vinduesløsninger 4. Vinduernes vedligeholdelse og vedligeholdelsesomkostninger 5. Den samlede totaløkonomi I Projekt Vindue bygger alle resultaterne på beregninger. I GI s projekt skulle der fortrinsvis benyttes målinger i laboratorier i et samarbejde med BYG DTU (Hot-Box-målinger), SBI (Dagslysmålinger) og DELTA-Lyd og akustik (Støjmålinger) m.fl. Der blev til dette projekt fremstillet en række 1:1 test-vinduer i den europæiske CENstandardstørrelse 1230 x 1480 mm. til forskellige 1:1-prøvninger både med koblede rammer og forsatsrammer med forskellig udformning. Derudover er vinduet testet på et lydlaboratorium for sine lydisolerende egenskaber med forskellige kombinationer af forsatsrammer. Bl.a. med kraftigere rudetykkelser i de indvendige rammer, f.eks. en 8 mm rude. Vinduet har endvidere været testet i SBI s dagslyslaboratorium som det første af sin art, hvor opsprossede vinduers dagslysforhold var under lup. En af konklusionerne ved disse forsøg var, at de tynde, profilerede sprosser ikke tager lys, men til gengæld spreder dagslyset ud, hvorved rummet opleves som lysere, bl.a. uden mørke hjørner bag vinduerne. Side 12\n15 Konklusionen fra G.I. s Vinduesprojekt Konklusionen fra G.I. s Vinduesprojekt var at et Raadvad-Vindue af træ med indvendige forsatsvinduer er det mest energibesparende og det bedste støjdæmpende vindue på markedet til ældre bygninger. RAADVAD-Forsats 1+1 Træ-Alu termovindue med 1,1 Energiruder Beregnet U-værdi: 1,7 W/m²K Beregnet U-værdi: 2,2 W/m²K Målt U-værdi: 1,8 W/m²K Målt U-værdi: 2,3 W/m²K Energibalance: 57 kwh/m² år Energibalance: 99 kwh/m² år Varmetab 68,50 kr/m² år Varmetab 106,90 kr/m² år Varmebesparelse: 213 kr/m² vindue Varmebesparelse: 175 kr/m² vindue Målt støjdæmpning 46/36 db Målt støjdæmpning 25/22 db Varmebesparelsen er udregnet i forhold til et oprindeligt 1-lags vindue. Raadvad-Vinduet sparer ca. 38 kr. ( ) mere på varmen per m² end et tilsvarende termovindue af træ-alu. Hvis et hus har 10 vinduer på hver 2 m², koster træ-alu-termovinduerne husejeren 760 kr. mere om året i tabt varme. Der blev også foretaget en beregning af totaløkonomien for 6 forskellige vindues-typer i CENstørrelsen: Totaløkonomi for 6 forskellige vinduesløsninger nr Vinduestype Årsomkostning over 30 år Dyrere om året end (1) 1 Istandsat vindue med 1+1 forsats 278 kr/år 0 % 2 Istandsat vindue med 1+2 forsats 335 kr/år 20 % 3 Nyt RAADVAD-VINDUE koblet kr/år 32 % 4 Nyt Energi-termovindue af træ 442 kr/år 59 % 5 Nyt Energi-termovindue af PVC 443 kr/år 59 % 6 Nyt Energitermovindue af træ/alu 465 kr/år 67 % Denne totaløkonomiske beregning bygger på tal og data fra producenterne selv. Årsomkostningen består af de samlede udgifter over 30 år divideret med 30, omfattende vinduets anskaffelsespris, udgifter til skrotning af de gamle vinduer, udskiftning af termoruder efter 20 år, det årlige varmetab gennem hele vinduet, de årlige løbende vedligeholdelsesudgifter, vinduets restværdi efter 30 år, set i forhold til dets samlede levetid. Resultaterne er publiceret i bogen: V I N D U E R i ældre bygninger. Teknisk forbedring. Arkitektonisk forbedring. Energimæssig forbedring, Lydisolering og Dagslyskvalitet samt Totaløkonomi Af Søren Vadstrup og Thomas Kampmann for Grundejernes Investeringsfond. Endvidere i følgende artikler af Thomas Kampmann: - Vinduers samlede miljøbelastning. Livscyklusanalyse af fire vinduestyper eller hvordan man billigt og bekvemt begrænser CO2-udslippet mærkbart. - Hvad koster et vindue? Totaløkonomisk valg af vinduer - Støjgener. Hvordan opnås den bedste støjisolering af vinduer Disse findes på hjemmesiden Side 13\n16 Raadvad-Vinduerne Som nævnt var den væsentligste opgave i GI s og Raadvad-Centerets Vinduesprojekt at tegne, udvikle og fremstille et nyt vindue af træ tilpasset ældre dansk arkitektur og med optimale energiegenskaber og optimal holdbarhed. Hvis et 200 år gammelt vindue af træ, der energiforbedres med forsatsvinduer, isolerer bedre mod kulde og trafikstøj end tilsvarende nye energi-termovinduer af træ, plastik eller træ-alu, så bør man kunne fremstille helt nye vinduer i den samme konstruktion - med samme gode lyd- og varmeisolerende egenskaber. Det må samtidigt være muligt at efterligne den materiale-anvendelse og -kvalitet og den detaljering, i nye vinduer, der har fået de gamle vinduer til at holde i 200 år. Og som det tredje, må det være muligt, at fremstille vinduet, så det passer til det enkelte hus arkitektur, ikke kun i antallet af sprosser, men i den indvendige detaljering og profilering. Raadvad-Vinduet produceres i 3 udgaver: A: Raadvad-Vinduet 1+1 koblet: Et trævindue med koblede rammer med indvendige energiglas (2 lag glas i alt). U-værdi: 1,7 W/m²K Energibalance: 68 kwh/m²/år B: Raadvad-vinduet, 1+1 Forsats: Et trævindue med indvendigt energiglas (2 lag glas). U-værdi: 1,7 W/m²K Energibalance: 68 kwh/m²/år C: Raadvad-vinduet, 1+2 Forsats: Et trævindue med en indvendig energi-termorude (3 lag glas i alt). U-værdi: 1,3 W/m²K Energibalance: 47 kwh/m²/år Side 14\n17 Raadvad-Vinduet er et industrielt fremstillet vindue, der udføres i 6 profil-variationer svarende til 6 stilmæssige perioder i dansk arkitektur fra : Barok/rokoko : Historicisme, : Klassicisme : Bedre byggeskik : Senklassicisme : Funktionalisme. Formålet er, at et hus fra 1802, der har fået udskiftet sine originale vinduer med grimme og dårlige termovinduer, kan få sit originale udseende igen udvendigt og indvendigt og samtidigt spare mere på varmen end før. Side 15\n18 4: 1:1-afprøvning af Raadvad-Vinduerne i København. Florsgade 3-5 i København, der var eet af forsøgsprojekterne for Raadvad-Vinduet i København. Til venstre for nedløbsrøret ses de originale vinduer, før udskiftningen. Til højre for nedløbsrøret ses nabohuset Florsgade 7, der er i helt samme stil, og hvor der tidligere er foretaget en vindues-udskiftning med termovinduer uden arkitektonisk tilpasning til husets arkitektur og de oprindelige vinduers udseende. Baggrund Er det muligt at fremstille nye vinduer til ældre huse, der er helt identiske med de gamle, originale vinduer udefra, det vil sige uden udvendige termoruder eller energiruder, og som samtidigt isolerer lige så godt eller bedre og som koster det samme eller mindre. Raadvad-Centerets, Energistyrelsens og Grundejernes Investeringsfonds forskningsprojekt fra viste gennem computerberegninger og ved hjælp af målinger på prototyper, at dette var muligt. Hvad med den virkelige verden. Hvordan virker de forskellige konkrete vinduesløsninger her? Dette var baggrunden for det foreløbigt sidste forskningsprojekt i denne omfattende serie: en 1:1- afprøvning af Raadvad-Vinduet i to byfornyelsesprojekter i Horsensgade og Florsgade 3-5 i København. Det skete med finansiering fra Byfornyelseslovens Forsøgs- og Udviklingsmidler i et samarbejde mellem SBS-Rådgivning og arkitekt m.a.a. Søren Vadstrup samt naturligvis ejere, håndværkere, entreprenører og leverandørfirmaer. Side 16\n19 Selve forsøget: Arkitektur, energi og totaløkonomi for tre forskellige vindues-løsninger I to konkrete byfornyelsessager i København skulle de gamle vinduer udskiftes med henholdsvis Raadvad-Vinduet til gadesiden og standard lavenergi-termovinduer til gårdsiden. Ved denne 1:1-afprøvning var der således mulighed for at sammenligne forskellige vinduesløsninger i samme størrelse, i samme bygning, og med samme forbillede i det originale vindue. Derved har man mulighed for at sammenligne vinduerne rent æstetisk og arkitektonisk i et konkret hus og i en konkret byggesag. Dette gav også mulighed for at sammenligne virkelighedens priser, leveringstider, indbygnings- og arbejdstider, stilladstid, efterreparationer og eventuelle efterfølgende forhold som dug og kondens. Endvidere på længere sigt også vedligeholdelsesmetoder, vedligeholdelsesomkostninger, holdbarhed, slid og patinering m.v. Sidstnævnte er dog ikke indeholdt i dette projekt. Derudover blev der, via en nyudviklet metode, opfundet af DTU, målt det direkte varmetab i frostvejr gennem udvalgte vinduer af begge typer, i selve huset. Dette er suppleret med termografiske fotooptagelser. De støjdæmpende egenskaber Det var planlagt, men desværre ikke muligt af økonomiske og tekniske grunde at gennemføre en 1:1-dokumentation af vinduernes støjdæmpende egenskaber overfor trafikstøj. For det første ligger begge forsøgshusene i to støjsvage gader, og for at måle dæmpningen af trafikstøj, skal der være støj til stede. For det andet er både Raadvad-Vinduets og energi-termovinduers støjegenskaber dokumenteret gennem 1:1 forsøg i et specielt udstyret støjlaboratorium, hvilket er en langt mere præcis og retvisende metode, end støjmålinger i fri luft. Bl.a. kan man i et laboratorium operere med en konstant støj samt regulere på denne, hvilket ikke er muligt i fri luft. Istandsættelse og energiforbedring Det har heller ikke været muligt at gennemføre en istandsættelse og energiforbedring af ét eller flere af de originale vinduer i huset for at kunne sammenligne denne situation 1:1 med de to andre vindues-valg. Men også her er det veldokumenteret gennem adskillige projekter, hvad en vinduesistandsættelse efter Raadvad-Centerets metode, koster, tager af tid, og hvordan resultatet ser ud. Vi har her valgt at bruge tallene fra den nærliggende Linoleumshus (Åboulevarden 84-86), hvor Center for Bygningsbevaring har været rådgiver for den foretagne vinduesistandsættelse. Side 17\n20 1:1-afprøvning af RAADVAD-VINDUET i Horsensgade og Florsgade i København Horsensgade i Køebnhavn Horsensgade i København er en etageejendom på Østerbro opført i I Horsensgade i København blev de eksisterende 22 stk 3-fags-vinduer til gaden udskiftet, plus at facaden fik 2 stk 3-fags-vinduer mere i stueetagen. De 9 stk 2-fagsvinduer til gaden blev skiftet til Raadvad-koblet 1+1. Til gårdsiden blev vinduerne skiftet til Rationel termovinduer af træ, type Patus Dette skete i Side 18\nHvad koster et vindue?\nHvad koster et vindue? Totaløkonomisk valg af vinduer Af Thomas Kampmann, cand. polyt., arkitekt maa., tk@bygningsbevaring.dk Det næstbilligste her og nu er det billigste på lang sigt: Nænsom istandsættelse\nVinduers samlede miljøbelastning Livscyklusanalyse af fire vinduestyper - eller hvordan man billigt og bekvemt begrænser CO 2 udslippet mærkbart! Af Thomas Kampmann, cand. polyt., arkitekt maa., tk@bygningsbevaring.dk\nDet Energipolitiske Udvalg (2. samling) EPU alm. del - Bilag 141 Offentligt. Mennesker\nDet Energipolitiske Udvalg (2. samling) EPU alm. del - ilag 141 Offentligt Mennesker 1 Den daglige drift af vores bygninger skal opprioriteres. Forskellen på en god og en dårlig varmemester er 10 %. Der\nEn vejledning for bygningsejere\nGI forsøg & udvikling bedre vinduer En vejledning for bygningsejere Bedre vinduer en vejledning for bygningsejere 2. udgave Udarbejdet af: Lading arkitekter + konsulenter A/S Foto: La+k, Jens V. Nielsen,\nGI FORSØG & UDVIKLING BEDRE VINDUER. En vejledning for bygningsejere\nGI FORSØG & UDVIKLING BEDRE VINDUER En vejledning for bygningsejere 1 BEDRE VINDUER - en vejledning for bygningsejere Tilrettelæggelse og tekst: Lading arkitekter + konsulenter A/S. Foto: La+k, Jens V.


Børnesange & Tekst til Børn: Wallstickers til Børneværelset med Skrift\n1-4 dages levering på lagervarer\nHer finder du nogle af de mest bedårende og søde børnesange og tekster, som du kan hygge om dine børn med. Lær dem lidt om alfabetet, eller syng højt fra en af vores mange smukke viser, som du kan få i wallstickers til børneværelset. Det pynter så fint, og så er det dejligt lærerigt. De kan sættes op på børneværelset, stue, køkken/alrum eller lige hvor du ønsker det, og du kan sagtens have flere ad gangen.\nAlfabet - A til Å\nUkrudt er også blomster...\nSmå hjerter kan også føle...\nRegular Price 239,00 DKK 191,20 DKK\nAlfabet fra A til Z\nFindes der noget mere smukt og rosenrødt end at synge for sine lille små eller lære dem små rim og tekster? Nej, vel? Med vores mange søde tekster i pæne udformninger kan du lære dine børn en masse om bogstaverne, alfabetet, sange og søde tekster på både dansk og engelsk. Vores wallstickers til børn er både designet til at være flotte og pynte væggene, men de er i den grad også lavet med henblik på, at du kan lære dine børn at synge og stave med vores tekster og sange, der lægger op til læring og leg. Få et smukt alfabet i fine farver over et lille bord eller måske en sød godnatvise over sengen. Alle tekster og sange fås i yndige motiver eller i farvestrålende og iøjnefaldende farver, som giver et smil på læben. Vi har nogle rigtig søde og elskværdige tekster og sange til børnenes værelser, som de med garanti vil synge med på, fx en flot wallsticker med selveste “Lille Peter edderkop”-sangen i blåt til drengeværelset eller “Mariehønen Evigglad” til prinsessen på pigeværelset. Vil du gøre dit barns værelse mere spændende og levende, bør du bestemt overveje nogle af vores farverige wallstickers med tekster og børnesange.\nVores udvalg er stort, så du har masser af wallstickers med sange og tekster til børn i alle aldre at vælge i mellem – dine børn vil elske stunderne, hvor I sammen sidder og synger ”Tinge-linge-later, Tinsoldater”. Det er desuden nemt og bekvemt at montere vores wallstickers samt skifte ud til nye, hvis behovet opstår.


Du er her: Start1 / Shop2 / Fryser Tilbehør3 / Frozzypack No. 2 Blå\nVarenummer (SKU): 3693 Kategori: Fryser Tilbehør\nFrozzypack No. 2 Blå er populær som gave\nFrozzypack No. 2 Blå er den populære gave til næsten alle anledninger. Home & Garden > Kitchen & Dining > Kitchen Appliance Accessories > Freezer Accessories er kategorien som de fleste ønsker sig noget fra. CoolStuff.dk har mange gode grin på samvittigheden på grund af sjove gadgets. Frozzypack No. 2 Blå har automatisk op til 90 dages returret såfremt du måtte fortryde dit køb. Har du som mange andre næsten opgivet at finde den perfekte gave, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med Frozzypack No. 2 Blå, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. Skåret ind til benet: Frozzypack No. 2 Blå er simpelthen den sjoveste julegave. Ikke alle er lige pjattede med gadgets, og det er ofte de påtagede seriøse mennesker, og det kan være derfor, at nogle, kan være bange for at bruge gadgets som gaver. Det skal dog ikke afholde dig i din søgen efter den perfekte gave, da mange gavemodtagere synes det er meget sjovere at få gadgets end f.eks. en vase.\nFrozzypack No. 2 Blå kan ses i kategorien Home & Garden > Kitchen & Dining > Kitchen Appliance Accessories > Freezer Accessories der kommer fra CoolStuff hos forhandleren CoolStuff.dk. I dette år – og nok også mange år frem er CoolStuff et meget populært brand i øjeblikket, blandt både unge og de lidt ældre. Nogle gange er man heldig, at der er tilbud på Frozzypack No. 2 Blå, og det er altid værd at tjekke prisen hos CoolStuff.dk. Det er nogle gang svært at mestre men, den perfekte gave, er den gave, som modtageren bliver glad for. Hvis du giver Frozzypack No. 2 Blå i gave, er du ret sikker på, at den falder i god jord.\nShoppes der produkter online, får du andre fordele, end hvis du handler i en fysisk butik. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n61 anmeldelser af Frozzypack No. 2 Blå


Entangled Fingers No1 Plakat - Hænder, der holder hinanden, i sort-h\nPosters / Plakater / Sort-hvid / Entangled Fingers No1 Plakat\n/dk/entangled-fingers-no1-plakat inStock DKK\nHænder, der holder hinanden, i sort-hvid\n- Sort-hvidt fotografi af en hånd, der holder fast i en anden Sort-hvidt fotografi af to hænder, der holder fast i hinanden, på en grå baggrund. Vær til stede i nuet med din elskede, og hæng denne plakat op i hjemmet for at minde jer om de skønne øjeblikke, I har haft sammen.\nPlakaten har en hvid kant, der elegant indrammer motivet. 13260-5 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.