HVEM SKAL VEDLIGEHOLDE? - PDF\nDownload "HVEM SKAL VEDLIGEHOLDE?"\n1 HVEM SKAL VEDLIGEHOLDE? - privat udlejning Vedligeholdelse\n2 Hvem skal vedligeholde? Det fremgår af lejekontrakten, hvem der har pligt til at vedligeholde. Reglerne om vedligeholdelse kan nemlig aftales mellem lejer og udlejer. Er der ikke aftalt noget, er det udlejer som har vedligeholdelsespligten. 2 Tre slags vedligeholdelse: 1. Lås og nøgler, 2. Indvendig vedligeholdelse, 3. Udvendig vedligeholdelse, herunder udvidet vedligeholdelse. Hvem har pligt til at vedligeholde? Vedligeholdelse Lås og nøgler Lejer har ingen kontrakt Lejer Lejer har kontrakt Lejer Indvendig Udvendig Udlejer Udlejer Afhænger af kontrakten Oftest overtaget af lejer Afhænger af kontrakten Oftest udlejer 1. Lås og nøgler Det er altid lejer, der har både vedligeholdelses- og fornyelsespligten af låse og nøgler, jf. lejelovens 20.\n3 2. Indvendig vedligeholdelse Om det er lejer eller udlejer, der har den indvendige vedligeholdelse, fremgår af lejekontrakten. 3 Indvendige vedligeholdelse defineres som maling, hvidtning og tapetsering. Istandsættelse af gulve afhænger af kontrakten. I mange lejekontrakter er det aftalt, at lejemålet skal afleveres nyistandsat. Nyistandsat betyder maling af alle malbare flader samt evt. gulvbehandling. Udlejer har den indvendige vedligeholdelse Kun når udlejer har den indvendige vedligeholdelse, er der en konto hertil. I så fald skal lejer i 2012 betale 42 kr. pr m² pr år hertil. Lejer kan få lejemålet istandsat hvis der er penge på kontoen, og hvis lejemålet trænger til istandsættelse. Lejer har den indvendige vedligeholdelse Hvis lejer har den indvendige vedligeholdelse, skal man selv betale, hver gang man vil have istandsat. Kombination Det kan være aftalt at udlejer har den indvendige vedligeholdelse i lejeperioden, men at lejer skal istandsætte ved fraflytning. I dette tilfælde skal indeståendet på konto for indvendig vedligeholdelse fratrækkes lejers flytteafregning. I Lejerforening Fyns folder om fraflytning kan du læse mere om indvendig vedligeholdelse.\n4 3. Udvendig vedligeholdelse Udlejer har vedligeholdelsespligten til udvendig vedligeholdelse med mindre andet er aftalt i kontrakten. 4 Udvendig vedligeholdelse er al anden vedligeholdelse end indvendig vedligeholdelse samt lås og nøgler til lejligheden. Udvendig vedligeholdelse er altså både arbejder, der udføres udvendigt og indvendigt på ejendommen og i lejlighederne. Vedligeholdelse er arbejder, der genopretter/ holder ejendommen og dens installationer i god og brugbar stand og arbejder, der skal udføres efter pludseligt opståede skader på ejendommen. Som eksempler kan nævnes: - Afrensning af affaldsskakte - Maling af facade & opgang - Kitning af vinduer - Udskiftning af tag og tagrender mv. - Udskiftning af køkkebord - Udskiftning af toilet mv.\n5 Udvidet vedligeholdelse Lejer kan have overtaget pligten til at foretage vedligeholdelse og fornøden fornyelse af ruder samt at holde vand- og gashaner og elafbrydere forsvarligt ved lige. Lejeren skal endvidere vedligeholde wckummer, cisterner, vaskekummer, badekar, køleskabe, komfurer, vaskemaskiner og lignende installationer, medmindre lejeren kan godtgøre, at forringelsen ikke skyldes hans forsømmelse. 5 Vær opmærksom på forskellen mellem vedligeholdelsespligt og fornyelsespligt. Udlejer kan trods kontrakten have overtaget vedligeholdelse- og fornyelsespligten af ruder, pakninger mv., hvis han f. eks. opkræver et højere hensættelsesbeløb til vedligeholdelse. Jo mere man skal vedligeholde des grundigere skal fejl-og mangellisten være. Beløb til udvendig vedligeholdelse Over huslejen betaler lejer ca. 135 kr. pr m² pr år til udvendig vedligeholdelse. Beløbene varierer fra ejendom til ejendom, og stiger hvert år pr 1/1 efter satsreguleringen. Delvis overtagelse Det kan være aftalt at lejer har overtaget dele af den udvendige vedligeholdelsespligt. Er dette tilfældet, skal beløbet til vedligeholdelse være nedsat.\n6 Manglende vedligeholdelse Hvis udlejer ikke vedligeholder, må man opliste de mangler, man gerne vil have udbedret og sende det til udlejer. Behold en kopi af brevet. 6 Udfører udlejer ikke manglerne inden for den frist, man har givet ham, kan tvisten indbringes for huslejenævnet. Hvis de er enige med lejer, pålægger de udlejer at udføre arbejdet inden for en ny frist. Hvis udlejer ikke overholder denne frist, kan man dels skrive til Grundejernes Investeringsfond, som kan udføre arbejdet for udlejers regning, dels anmode huslejenævnet om at nedsætte huslejen, indtil manglerne er udbedret. Når udlejer udfører vedligeholdelse, kan han ikke kræve lejeforhøjelse, idet lejerne allerede har betalt til vedligeholdelse over huslejen. Uanset om der er penge på kontoen, skal udlejer sørge for at holde ejendommen forsvarligt vedlige.\n7 Genvej til vedligeholdelse Hvis udlejer gennemgribende moderniserer et lejemål, skal han inden give de øvrige lejere besked. 7 Lovgiver har ønsket at udlejer vedligeholder selve ejendommen og ikke kun forbedrer de enkelte lejemål. Lejerne som allerede bor i ejendommen, kan inden for 14 dage forlange vedligeholdelse af ejendommen. I det tilfælde skriver man direkte til huslejenævnet og anmoder om, at udlejer pålægges at udbedre mangler på selve ejendommen. Er huslejenævnet enig i, at ejendommen trænger til vedligeholdelse, pålægger de udlejer at udføre arbejdet. Med denne regel kan de gamle lejere få ejendommen hurtigt vedligeholdt.\n8 Forbedring eller vedligeholdelse? Forbedringer defineres som arbejde, der øger det lejedes værdi man får noget man ikke havde i forvejen. Når udlejer udfører forbedringer, kan han forlange en lejeforhøjelse. 8 Ofte vil der også indgå elementer af vedligeholdelse, hvorfor forhøjelsen skal fratrækkes det beløb som udgør vedligeholdelse. Ved udskiftning af vinduer får lejer typisk en forhøjelse på 66,66% af udgifterne, de sidste 33,33% er vedligeholdelse og kan fratrækkes på konto for udvendig vedligeholdelse. Kontakt lejerforeningen hvis du får en forbedringsforhøjelse. Lejer Forening Fyn Skibhusvej 34,st.th., 5000 Odense C


Kom på kursus i sociale medier | SoMe kursus | Sådan bliver du synlig Kursus i sociale medier – SoMe 1 dag - Kursusfabrikken\nKursus i sociale medier – SoMe 1 dag\nEffektiv markedsføring på sociale medier\nVil du lære, hvordan du effektivt markedsfører jeres virksomhed på sociale medier? Vil du have lære at udarbejde en solid strategi for jeres sociale markedsføring?\nI løbet af SoMe kurset får du indblik i fordele og ulemper på de forskellige medier, og hvilke medier der vil være mest anvendelige for jeres virksomhed. Du kommer til at prøve kræfter med at udvikle indhold, at lave en redaktionel kalender og at arbejde med målrettet annoncering på hhv. Facebook, LinkedIn og Instagram.\nMed udgangspunkt i konkrete eksempler vil vi vise, hvordan du kan få succes med markedsføring på de sociale medier.\nIntroduktion til professionel brug af de sociale medier: Facebook, Instagram og LinkedIn\nForståelse for de sociale mediers kommercielle værdi\nLær at udvikle relevant indhold for jeres målgruppe\nPraktisk erfaring med at udvikle en redaktionel kalender og en markedsføringsplan\nMålrettet annoncering på Facebook, LinkedIn og Instagram\nProfitabel strategi for markedsføring af din virksomhed\nHvis du allerede har erfaring med sociale medier, har vi også et kursus i Facebook Annoncering og et 2-dages Social Media Manager kursus . Her vil du lære, hvordan du kan udnytte de mere avancerede muligheder på sociale medier.\nKontakt os for dato for kursus i Sociale Medier 1 dag\nSoMe kurset foregår fra 9.00-15.30\nKræver intet forudgående kendskab til sociale medier\nDeltager på Sociale Medier\nUlla, Aarhus Universitet\n“Rigtig godt kursus og super god formidler. Fik rigtig meget ud af det. Også tak for bogen, der fulgte med. De bedste anbefalinger herfra.”\n“Utrolig spændende og lærerigt. Absolut ikke sidste gang, at jeg deltager i kursus ved Kursusfabrikken.”\nVil du lære, hvordan du kan arbejde professionelt med de sociale medier? Vil du have et solidt grundlag for at kunne udvælge de sociale medier, som I skal bruge i jeres markedsføring? På dette dagskursus lærer du om fordele og ulemper ved de forskellige medier. Efter kurset vil du være i stand til at kunne udvælge netop de medier, som kan skabe effektive resultater.\nI løbet af kurset vil du opnå den viden, der skal til, for at du kan udvikle en profitabel strategi for jeres sociale markedsføring. Du vil lære om både markedsførings- og annonceringsmuligheder på de forskellige medier, så du opnår de bedste forudsætninger for udvikling af jeres sociale markedsføringsstrategi.\nHvis du vil have succes med de sociale medier, kræver det, at du har et godt overblik over de aktiviteter og opslag, I udsender. På kurset vil du blive præsenteret for uundværlige værktøjer til arbejdet med de sociale medier, og du vil få praktisk erfaring med at opbygge en redaktionel kalender fra bunden. Det er alt sammen værktøjer, som du kan bruge direkte i dit arbejde efter kurset.\nEn af de store fordele ved de sociale medier er, at brugerne selv har fodret medierne med deres oplysninger. Det betyder, at du kan målrette din markedsføring meget præcist. I løbet af kurset vil du få praktisk erfaring med at opbygge annoncer fra bunden. Du vil lære om målrettet annoncering på både Facebook, LinkedIn og Instagram.\nPå vores dagskurser kører vi altid med helt små hold med maks. 5 deltagere. Det betyder, at der er god tid til den enkelte og til at stille spørgsmål undervejs. Derudover vil underviseren også altid kontakte dig inden kurset for at spørge ind til specifikke ønsker. Det sikrer, at undervisningen hver eneste gang kan tilpasses til de enkelte kursister.\nGün har over 7 års erfaring inden for online markedsføring og digitale løsninger. Til dagligt arbejder Gün som CMO i Flyhjælp ApS og konsulent i virksomheden Escala.\nRasmus Bach Christensen\nRasmus har mange års erfaring indenfor sociale medier og digital strategi, og driver til dagligt konsulentvirksomheden TrueNorth.\nHanne er underviser og online marketing konsulent hos Kursusfabrikken. Hanne har bl.a. erfaring med Google Ads, Analytics, SEO, sociale medier og e-mail markedsføring. Hun brænder for at lave effektiv markedsføring og at lære fra sig.\nDato for Markedsføring på sociale medier i Aarhus*\nDato for Markedsføring på sociale medier i København*


197/2005 Krav om udbetaling vedrørende indbetaling i 1991. - Afgørelse - Det finansielle ankenævn\nKrav om udbetaling vedrørende indbetaling i 1991.\nAnkenævn: John Mosegaard Anne Dehn Jeppesen, Niels Bolt Jørgensen, Astrid Thomas\nLedetekst: Krav om udbetaling vedrørende indbetaling i 1991.\nDenne klage vedrører klagerens krav om udbetaling af et samlet beløb på 24.500 kr., som ifølge klageren i 1991 blev indbetalt på en GevinstGirokonto.\nKlageren har under denne sag fremlagt fire girokvitteringer for indbetalinger foretaget den 4. og 9. juli, 3. oktober og 4. november 1991 på Holbæk Postkontor. Af kvitteringerne fremgår, at betalingerne skete til Gevinstgiro. Det indbetalte beløb var på i alt 24.500 kr.\nTre af kvitteringerne er påtrykt, at "Postvæsenets erstatningspligt ophører, når kravet ikke er anmeldt for Postvæsenet inden 2 år efter indbetalingen". Den fjerde kvittering er påtrykt, at "GiroBanks erstatningspligt ophører, når kravet ikke er anmeldt for GiroBank inden 2 år efter indbetalingen".\nAf en brochure fra GiroBank fremgår:\n" SÅDAN OPRETTER DE EN GEVINSTKONTO\nDe indbetaler det beløb, De ønsker at starte Deres opsparing med på posthuset (husk gyldig billedlegitimation)\nSom bekræftelse på at vi har oprettet Deres GevinstGirokonto, modtager De et kontobevis med nummeret på Deres Gevinst Girokonto. Der går ca. 10 hverdage, før De modtaget kontobeviset fra os.\nSÅDAN SÆTTER DE MERE IND\nDe kan indsætte så mange penge, De vil, når De vil.\nMed bekræftelsen på at GevinstGirokontoen er oprettet, får De automatisk tilsendt særlige indbetalingskort. Med disse kan De indbetale beløb til Deres GevinstGirokonto på posthuset (husk at anføre Deres cpr-nr. på kortet).\nDe får kontoudtog, hver gang der har været 30 bevægelser på Deres konto, dog vil De minimum modtage et kontoudtog pr. 31. december. Desuden får De en årsopgørelse til brug for selvangivelsen.\nI 1996 fusionerede GiroBank med indklagede.\nI forbindelse med at klageren i 2003 rettede henvendelse til indklagede med forespørgsel om indbetalingerne til GevinstGiro, meddelte indklagede ved skrivelse af 20. juni 2003, at tre millionærkonti tilhørende klageren i september 2001 var overført til et andet pengeinstitut. Klageren har anført, at disse konti ikke vedrører indbetalingerne på 24.500 kr.\nUnder sagens forberedelse har indklagede opfordret klageren til at fremkomme med oplysning om kontonummer i form af f.eks. kontoudskrift, årsopgørelser.\nKlageren har den 12. juli 2005 indbragt sagen for Ankenævnet med påstand om, at indklagede tilpligtes at betale 24.500 kr. med tillæg af eventuelle udlodninger.\nKlageren har anført, at indklagede bør udbetale de 24.500 kr., som han i sin tid indbetalte. Indklagede bør derfor nu godtgøre ham beløbet med tillæg af eventuelle gevinster.\nHan har ikke modtaget oplysning om kontonummer.\nHan har ikke før end under sagens forberedelse set den nu fremlagte brochure.\nHan forstår ikke, hvordan indklagede kan postulere, at han ikke har haft en konto, når han kan fremlægge kvitteringerne for indbetalingerne.\nIndklagede har anført, at den girokonto, hvortil betalingerne skete, var en samlekonto i GiroBank, hvortil alle kunders indbetalinger til GevinstGiro indgik. Efter indbetaling til kontoen blev den enkelte kundes indbetaling overført til det kontonummer, som kundens lodder i GevinstGiro havde fået.\nDe fremlagte kvitteringer indeholder ikke oplysning om klagerens kontonummer hos GiroBank. Kvitteringerne indeholder ikke oplysninger, der kan relateres til klager, og er ikke bevis for, at klageren havde en konto i GiroBank.\nKlageren har udvist betydelig passivitet, idet han først i 2003 rettede henvendelse til indklagede om indbetalingerne.\nAf kvitteringerne fremgår, at GiroBanks erstatningspligt ophører, når kravet ikke er anmeldt over for GiroBank inden to år efter indbetalingen.\nDet er ikke længere muligt at foretage søgning på navn eller CPR-nr. i det tidligere GiroBank-arkiv. I sommeren 2002 blev bogføringssystemet for det tidligere GiroBank lukket. Arkivet blev herefter opbevaret på mikrofiche, og søgning kan alene foretages på kontonummer. Indklagede har derfor ikke længere mulighed for at fremskaffe oplysninger om klagerens tidligere konto i GiroBank.\nDe fire girokvitteringer, som klageren har fremlagt, vedrører indbetalinger foretaget i 1991 på et samlet beløb på 24.500 kr. Der er ikke fremlagt kopi af indbetalingensdelen til modtageren udfyldt med oplysning om indbetalerens identitet. De fremlagte girokvitteringer er ikke et tilstrækkeligt bevis for, at klageren hos den daværende GiroBank havde etableret en GevinstGirokonto, og at beløbet fortsat måtte stå på kontoen. Allerede som følge heraf finder Ankenævnet ikke grundlag for at tage klagerens påstand til følge, hvorfor


Big Bang-teorien bliver ofte brugt til at forklare universets begyndelse. Her er et smukt billede af en stjerneklynge på Mælkevejen. (Foto: NASA, ESA, Hubble Heritage Team (STScI/AURA), A. Nota (ESA/STScI), Westerlund 2 Science Team)\nHele universet var allerede uendelig stort, fra det øjeblik det blev dannet, men var overalt presset tæt sammen i et uendeligt lille punkt. Så eksploderede det, og hele universets masse blev sendt ud i rummet.\nAlt ved denne opfattelse er forkert, mener astrofysikerne.\n»Det er slet ikke sådan, man skal forestille sig Big Bang-teorien,« siger Torsten Bringmann, som er professor og arbejder med kosmologi og astropartikelfysik ved Universitetet i Oslo (UiO).\nProfessor i teoretisk fysik Are Raklev ved UiO har ligeledes lagt mærke til, at mange beskrivelser tegner et misvisende billede af, hvad Big Bang-teorien egentlig siger.\nI denne artikel leder Are Raklev og Torsten Bringmann os igennem de mest almindelige misforståelser.\nFørst og fremmest: Hvad menes der egentlig med 'Big Bang'?\n»Big Bang-teorien går ud på, at universet for cirka 14 milliarder år siden var i en tilstand, som var meget varmere og meget tættere, og at det ekspanderede. Det er det hele; der er ikke så meget mere at sige om det,« siger Are Raklev.\nVerdensrummet fortsatte efterfølgende med at udvide sig og blive koldere.\nTeorien har givet forskerne et godt overblik over universets historie, som da elementærpartiklerne blev dannet, og da atomer, stjerner og galakser blev skabt.\nDe har en god forestilling om, hvad der skete, dengang universet var omtrent 10^-32 sekunder gammelt - altså 0,00000000000000000000000000000001 sekunder (det er hele 34 decimaler), ifølge en artikel skrevet af astrofysikeren Jostein Riiser Kristiansen.\nSå lad os kaste et blik på myterne:\nMyte nummer 1: »Det var en eksplosion«\nSelve navnet 'Big Bang' får det til at lyde, som om det var en eksplosion, siger Are Raklev. Men det er ikke et særlig heldigt navn. Det vender vi tilbage til om et øjeblik.\nI starten af 1920'erne opdagede matematikeren Aleksander Friedmann, at Einsteins generelle relativitetsteori siger, at universet udvider sig. Det kom den belgiske præst Georges Lemaître også frem til.\nLæs også: Big Bang-teorien blev skabt af katolsk præst\nKort tid efter beviste Edwin Hubble, at galakserne faktisk bevæger sig væk fra hinanden.\nGalakserne er altså på vej væk fra os. Lyset fra dem er rødforskudt, hvilket vil sige, at lysets bølgelængde er blevet længere og forskudt mod den røde ende af lysspektret.\nOg ikke nok med det, galakserne bevæger sig hurtigere og hurtigere væk fra os. En dag vil alle de galakser, vi kan se i teleskoperne i dag, være ude af syne.\nTil sidst vil stjernerne slukkes, og vi vil se ud i en evig mørk og ensom himmel. Det er der heldigvis meget, meget længe til.\nHvad skete før Big Bang?\nVi kan også spole historien den modsatte vej. Galakserne er på vej væk fra hinanden, og de var engang tættere på os.\n»Hvis vi tager hele det observerbare univers og spoler hele vejen tilbage, så ender alting i et meget, meget lille område,« siger Are Raklev.\nNu befinder vi os så i tiden før Big Bang. Hvad skete der?\nDet er fristende at forestille sig Big Bang som en eksplosion, hvor stoffet blev slynget i rummet som stumper og stykker, efter en håndgranat er gået af.\n»Men når det kommer til Big Bang, er det ikke stoffet, som farer afsted. Selve universet ekspanderer, selve rumtiden ekspanderer,« siger Are Raklev.\nMyte nummer 2: »Universet udvider sig inde i noget«\nDet er altså ikke galakserne, som bevæger sig væk fra hinanden, men verdensrummet som udvider sig.\nForestil dig en bolledej med rosiner. Dejen er rummet, og rosinerne er galakserne. I takt med at dejen hæver, bevæger rosinerne sig væk fra hinanden, uden at de egentlig har flyttet sig.\nTorsten Bringmann bruger overfladen på en ballon som eksempel. Tegn prikker på ballonen, og se, hvordan afstanden mellem hver prik øges, i takt med at ballonen bliver blæst op.\n»Samtidig er det rigtigt, at galakserne også bevæger sig som følge af gensidig tyngdekraft; det er en yderligere effekt,« siger Are Raklev.\nNogle få galakser har blåforskydning. Det vil sige at, galaksen bevæger sig hen imod os, så bølgelængden bliver mindre, altså en forskydning mod den blå del af spektret. Det gælder for visse nærtliggende galakser.\nMen over store afstande bliver denne effekt overgået af Hubble-Lemaîtres lov, som udtrykker, hvor hurtigt galakserne bevæger sig væk proportionalt med afstanden.\nFaktisk bliver afstanden øget hurtigere end lyset mellem punkter, som er meget, meget langt væk fra hinanden.\nEn illustration af det observerbare univers. Nederst ser vi solsystemet, Kuiper-bæltet, Oorts-skyen, de nærmeste solsystemer og galakser, derefter det kosmiske væv, mikrobølgebaggrundsstråling og til sidst usynlig plasma. (Illustration: Pablo Carlos Budassi, wikimedia commons, CC BY-SA 3.0)\nHvad er der udenom universet?\nEn bolledej i ovnen udvider sig i et eksisterende rum indeni ovnen. Men hvad med universet? Hvad er der udenom?\nUniverset ekspanderer ikke indeni noget. Forskere tror ikke, at universet har en 'grænse'. Det, som kaldes det observerbare univers, er en boble rundt om os med en diameter på 93 milliarder lysår.\nJo længere væk, vi ser, desto længere tilbage i tiden ser vi.\nVi kan ikke observere eller måle noget, som er længere væk end den distance, som lyset har bevæget sig mod os siden Big Bang.\nFordi universet har udvidet sig, er det observerbare univers kontraintuitivt større end 14 milliarder lysår. Men forskere regner med, at universet udenfor vores boble er meget, meget større, måske uendeligt.\nUniverset kan være 'fladt', lader det til, så to lysstråler forbliver parallelle og mødes aldrig. Hvis vi forsøger at rejse til universets ende, vil vi aldrig nå frem.\nUniverset fortsætter i det uendelige\nUniverset fortsætter i det uendelige.\nHvis universet har positiv krumning, kan det i teorien være endeligt. Men så vil det være som en slags underlig kugle. Hvis vi rejser til universets 'ende', vil vi formentlig havne det samme sted, som vi startede, uanset hvilken retning vi bevæger os.\nDet er lidt som at rejse Jorden rundt og ende lige der, hvor man startede. I begge tilfælde kan universet udvide sig, uden at det behøver at udvide sig ind i noget.\nEt uendeligt univers, der bliver større, er stadig uendeligt. Et 'kugle-univers' har ingen grænse.\nEn galakseklynge bestående af flere tusinde individuelle galakser, 2,1 milliarder lysår fra Jorden. (Foto: NASA, ESA, Johan Richard (Caltech, USA)\nMyte nummer 3: Big Bang havde et centrum\nHvis vi forestiller os, at Big Bang var en eksplosion, er det let at forestille sig, at eksplosion havde et centrum, for sådan er det jo med eksplosioner.\nMen det var bare ikke tilfældet med Big Bang. Næsten alle galakserne bevæger sig væk fra os - og i alle retninger.\nDet ser næsten ud, som om Jorden var centrum for for universets begyndelse. Men det var den jo ikke.\nAlle andre observatører vil formentlig se det samme fra lige sin hjemgalakse, forklarer Torsten Bringmann.\nUniverset udvider sig altså overalt på samme tid. Big Bang fandt ikke sted på ét nøjagtigt sted.\n»Det skete overalt,« siger Are Raklev.\nMyte nummer 4: »Hele universet var samlet i et lille bitte punkt«\nDet stemmer, at hele vores observerbare univers var samlet utrolig tæt sammen på et meget lille sted i begyndelsen af Big Bang.\nMen hvordan kan universet være uendeligt og samtidigt så uendeligt lille?\nUniverset var angiveligt først mindre end et atom og derefter på størrelse med en fodbold. Men så er det jo underforstået, at rummet i begyndelsen havde en grænse, en kant.\n»Der er intet, som siger, at universet ikke allerede var uendeligt før Big Bang,« siger Are Raklev.\n»Det var bare mindre, på den måde at det, som dengang var en meter, nu er blevet enorme afstande på mange milliarder lysår.«\nNår vi taler om, hvor stort universet var på et givent tidspunkt, er det vores observerbare univers, det handler om. Det er bare så langt væk fra os, at vi ikke kan observere det,« siger Are Raklev.\nIllustration af Big Bang og universets udvidelse og udvikling. (Illustration: NASA/WMAP Science Team)\nMyte nummer 5: »Universet var uendeligt lille, varmt og tæt«\nMåske har du hørt, at universet begyndte sin aktive eksistens 'i en singularitet’?\nDet var uendeligt lille, varmt og så videre. Det mener mange fysikere dog ikke er rigtigt.\nSingularitet er et udtryk for, at matematikken, man forsøger at bruge, bryder sammen, og at det ikke kan beskrives med den almindelige fysik.\nKosmologen Steen H. Hansen forklarer begrebet singularitet i denne Spørg videnskaben-artikel: Hvad er en singularitet?\nTorsten Bringmann opsummerer, hvad det betyder i forhold til Big Bang.\n»I dag er universet lidt større, end det var i går. Og det er endnu større, end det var for en million år siden. Big Bang-teorien handler om at ekstrapolere dette tilbage i tiden. Og så får vi brug for en teori for den generelle relativitetsteori.«\n»Hvis jeg ekstrapolerer helt tilbage, bliver universet mindre og mindre, det blir tættere og tættere, og varmere og varmere. Til sidst når man til et punkt, hvor det er meget lille, meget varmt og tæt. Ifølge Big Bang-teorien var denne tilstand begyndelsen. Men har skal man egentlig slutte,« siger Torsten Bringmann.\nLæs også: Hvor hurtigt udvider universet sig?\nBrug for en anden teori\nHvis du kører den generelle relativitetsteori helt tilbage, når du et punkt med uendelig høj tæthed og varme, og hvor udstrækningen er nul.\n»Det er ren matematisk ekstrapolering, ud over hvad teorien faktisk tillader,« siger Torsten Bringmann.\n»Vi når frem til et punkt, hvor energitætheden og temperaturerne er så høje, at vi ikke længere har fysiske teorier, som kan beskrive det.«\nHan siger, at fysikere har brug for en anden teori. Og netop dét forskes der i.\n»Hvad har vi brug for for at beskrive en sådan ekstrem tilstand? Så kommer vi ind et område, hvor du har brug for en teori, der kombinerer tyngdekraft og kvanteteori. Ingen har været i stand til at formulere det. Det er netop forventningen, at en kvantegravitationsteori ikke vil føre til en konklusion om, at alt går tilbage til et punkt.«\nHvad der skete på dette tidspunkt, allerførst i universets historie, er altså skjult for os indtil da.\nTorsten Bringmanns profil (UiO)


» Køb Gasflaske i Højslev [GUIDE]\nEr du på udkig efter gasflaske i Højslev? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn masse netshops tilbyder nu om stunder en række forskellige fragtformer. En der er meget populær er i dag udleveringssteder, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente din nyindkøbte vare når der er mulighed for det. Muligheden er jo særligt problemfri, samt i mange tilfælde tilmed den mest prisbevidste metode til levering.\nDu kan lige så vel overveje at få ordren bragt hjem til hvor du bor eller ud til dit arbejdes adresse. Fragttypen er en gang i mellem en kende dyrere, men samtidig ret praktisk. Den billigste leveringsversion af gasflaske i Højslev er unægtelig selv at hente ordren, som jo beroer på at du er nær gasflaske i Højslev e-firmaets bopæl.\nLeveringstiden kan vise sig at være super afgørende i tilfælde af at vi behøver din ordre om et øjeblik, så med det formål er det ganske centralt at vi studerer tidshorisonten for levering for det relevante produkt.\nDe fleste gasflaske i Højslev webbutikker udlover 1 dags levering på en lang række af deres produkter, som trods alt betinges af at handlen gemmenføres forud for et fastsat tidspunkt, således at de sandsynligvis kan nå at få gasflaske i Højslev ordnet forud for at de lageransatte har fri.\nEn række forhandlere på nettet lover portofri levering, men undertiden afkræver det at man køber for et fastsat beløb. Derudover burde man gribe den billigste leveringsmetode, hvilket ofte – om du bor nær Køge, Nakskov eller Hadsten – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe ordren til en pakkeshop.\nDet er ekstremt bekvemt for internetbrugere at prissammenligne på gasflaske i Højslev på flere online webshops, og altså har adskillige internet foretagender ikke kunne slippe for at nedbringe udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, og samtidig til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange præstere fragt uden beregning.\nMen det kan immervæk blive smart at tjekke indtil flere e-forhandlere efter gasflaske i Højslev tilbud forud for at du placerer ordren, så man er usvigeligt sikker på at skaffe sig den skarpeste pris.\nDu må dog ikke glemme, at i tilfælde af at en internet virksomhed markedsfører gasflaske i Højslev til en udsalgspris som kan virke uendeligt overkommelig, så kunne det tit være et signal om en fup e-handler. Kortbestillinger er imidlertid dækket ind under et regulativ, som passer på en overfor falske webshops.\nGenerelt foreslår vi køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du overveje en løsning på afbetaling fra f.eks. ViaBill, for så vidt du hellere vil klare pengene over tid.\nForinden nogen handler gasflaske i Højslev hos en online forretning kunne de på en vis måde gøre sig bekendt med indholdet af netshoppens handelsvilkår, men det er naturligvis ikke specielt ophidsende.\nEt nemt alternativ kunne måske være at kontrollere om internet shoppen er godkendt af e-mærket, hvilket typisk er en påvisning af at internet forhandleren tilslutter sig de officielle regler, samt at online shoppen tit tilses af jurister der har megen viden om vilkårene på området. Desuden får du lejlighed til at få assistance, når du får dilemmaer i processen med din ordre.\nEndvidere tilrådes det at man er omhyggelig omkring de mest vitale forhold der spiller ind i forbindelse med købet, for eksempel hvilken ombytningsret på gasflaske i Højslev e-shoppen benytter. Her er det også vigtigt, at man stadigvæk gemmer ens kvittering på e-mail, således man altid vil kunne eftervise købet, om du er på shopping til en voksen eller et barn.\nTrustpilot byder på aldeles hæderlige genveje til at fortolke mange øvrige kunders domme og af den grund er det en hjælp, at du ser nærmere på webbutikkens gasflaske i Højslev vurderinger før du lægger din bestilling.\nFacebook giver dig på samme måde i højeste grad fordelagtige løsninger til at få kendskab til e-firmaets popularitet. Tilmed ser vi en del online forretninger som tilbyder folk at meddele en kritik af deres køb, som ligeledes må udnyttes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside finansieres af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en masse e-forretninger når vi introducerer firmaernes produkter, og tjener provision hvis den bruger vi sender videre realiserer et køb.\nOplysninger om gasflaske i Højslev og outlets på nettet værnes om fra tid til anden, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der måtte være udført siden seneste opdatering af vores data.\nGasflaske i Højslev – Køb gasflaske i Højslev


Var det fedest at være far i 1950’erne eller i dag? : Mandemuseet\nVar det fedest at være far i 1950’erne eller i dag? Her følger en subjektiv og fabulerende sammenligning af fædreforholdene dengang og nu.\nKØNSROLLER: Kernefamilien, bestående af far, mor og børn, var den helt dominerende samlivsform i 1950’erne. Og i modsætning til tidligere, var det normen og idealet for alle samfundets lag. Man var først en rigtig familie, når der kom børn til. I 50’erne fik et ægtepar 2-3 børn. Singler var suspekte. Enlige mænd kunne ikke forventes at sørge for sig selv. De måtte spise på pensionat, og have mor eller søster til at ordne deres tøj.\nMænd og kvinder levede i to fremmede sfærer med hver sin klart definerede rolle. Mindre end hver fjerde kvinde var i 1960 i arbejde eller registreret som arbejdsløs. Moren var altså hjemmegående, og havde ansvar for hjem, børn og skole. Faktisk var kvindernes erhvervsfrekvens den laveste i hele århundredet i 50’erne.\nMødre skulle ikke forholde sig til verden udenfor. Fædre skulle ikke forholde sig til bleskift, rengøring, kogekunst eller indretning. Og når han kom hjem efter en lang dag på kontoret, kunne han se frem til at husmoren stod klar med tunge, solide, traditionelle, danske retter, lavet fra bunden. Ikke fimset grøntsagsbaseret såkaldt ”nordisk” mad.\n1 mageligt og lidt mandschauvinistisk point til at være far i 50’erne.\nENEFORSØRGER: Mens lillemor gik hjemme og passede børn og hus, var det farmand, der var på arbejdsmarkedet. Han havde alene familiens skæbne i sin hule hånd. Det skulle han især huske torsdag eftermiddag, når han fik udleveret ugelønnen i kontanter i en lille brun kuvert og de samtidig kaldte fra bodegaen ovre på hjørnet. Han skulle alene tjene penge nok til hele husstandens indkomst. Det må have været et voldsomt psykologisk pres på den enkelte far. Tænk en angst de må have følt for arbejdsløshed, så var det ikke kun ham, der gik til grunde, men HELE familien.\nI 50’erne var han ene forsørger, senere blev han bare én – af flere – forsørgere. Hvis jeg bliver arbejdsløs i dag, tjener min kone mindst ligeså meget som mig, og vi er i stand til at hjælpe hinanden, og er fælles om at holde hånden økonomisk under familien. Dén usikkerhed misunder jeg ikke 50’er-faren.\nMen tænk også – at fordi faren var eneforsørger – så var det også ham der fik alt credit for den stigende velfærd der trods alt karakteriserede 50’erne. Faren var en helvedes karl, når han kunne slå ud med armen og præsentere familien for en splinterny cremefarvet Folkevogn i carporten eller gå fra én frikadelle på hver tallerken til tre. Da tænkte ungerne næppe på at en del af fremgangen også skyldtes konjunkturer, og faren stod tilbage som den store Superman. 50’er-fædre var medvindsfædre.\n½ point til at være far i 50’erne og ½ til i dag.\nBOLIG: Noget, der gjorde livet nemmere som far i 50’erne end i dag var boligmarkedet. For mange i min generation har det været uhyggeligt svært at komme ud på boligmarkedet. I 50’erne kunne far hér købe et hus i Herlev til 68 000 kroner.\nDe små familier havde endelig mulighed for at forlade byens trælse og indelukkede lejekaserner og deres stank af sod, brunkulsrøg, blekogning og kål. Her var der dampende og trange vaskekældre og tøj på snore, der i regnvejr måtte flyttes indenfor og hænges tværs over stue, køkken og kakkelovn, som ildelugtende spindelvæv.\nStatens indblanding var målrettet, progressiv og generøs. De nye huse var naturligvis dyre, men i 50’erne fik den jævne mand pludselig adgang til en ny bolig ved hjælp af billige og sympatiske statslån, der eksisterede fra 1938 til 1958. Han kunne låne op til 90 % af byggesummen mod et par betingelser. Samtidig var 50’ernes arkitekter talentfulde og 60’ernes samlesæt havde endnu ikke smadret nænsomheden. I de små nye huse i forstæderne kunne lillemor indrette sig så godt som det lod sig gøre, fra 1961 med hjælp fra Bo Bedre.\nDet byggeboom, der skulle skabe hjem, arbejdspladser og vækst til alle, samt statslånene resulterede i en detonation af enkle og enestående ”statslånshuse”, som var enfamilieshuse på mellem 110 og 130 kvm. Der blev bygget parcelhuse med små firkantede haver overalt i landet. I Nordsjælland havde husene typisk rejst tag, og på Vestegnen fladt tag – der var vel stadig forskel på folk.\nOg hvis man ikke havde råd til sit eget parcelhus, kunne de fædre der havde færre penge, men til gengæld hænderne ordentlig skruet på, bygge deres helt eget hus – et såkaldt ”selvbyggerhus”.\nHavde man mindre at komme med, blev der i udkanten af de store byer bygget hundredvis af etageejendomme, nogle steder blev det til helt nye byer og forstæder. Lejlighederne var lyse og moderne, med bad, centralvarme og måske endda børneværelse og en lille hvid altan.\nHer kunne lillemor og ungerne slå hænderne sammen og med tårer i øjnene synes at far var den store bolighelt.\n1 væsentligt point til at være far i 50’erne\nTID: Et vigtigt element, som bør fylde noget i en måling af denne slags, er tiden. I dag har vi simpelthen mulighed for at tilvælge mere tid med vores børn, på trods af at mange tror at vi er mere stressede end nogensinde.\nJeg henter min søn i vuggestuen tidligt hver dag. Det giver os en time eller to til at snakke sammen stille og roligt, se Ramasjang, og lege og gå ture, før moren kommer hjem. Den forbindelse kunne muligvis også opstå mellem far og børn i 50’erne, men man skulle virkelig gøre noget for at få den. Mange beskriver deres fædre i 50’erne som sådan nogen de så om søndagen og i ferierne. Og når familien så var sammen, så skulle der grovhygges og gøres ting, selvom det måske slet ikke var dét ungerne havde set frem til – med en mand, der var næsten fremmed for dem.\nI 50’erne arbejdede fædrene som regel også om lørdagen. Den gennemsnitlige arbejdsuge var på 45 til 48 timer. En ny undersøgelse fra Eurofound viser, at danskerne i gennemsnit nu arbejder 38,8 timer om ugen. Det er faktisk mindre end langt de fleste andre europæere. I Tyskland, fx, knokler de mere end 40 timer om ugen, viser den nye undersøgelse.\nOmvendt var der heller ikke ligeså meget tv, klassefester og ting at gå til dengang, så aftnerne var nok mere rolige og fælles.\n1 point, trods alt, til at være far i dag.\nSAMME ERHVERV: I 50’erne var det ganske normalt at sønnike blev inde for det samme erhverv som faren havde og eventuelt overtog hans virksomhed. Det oplever man ekstremt sjældent i dag. Naturligvis er det at foretrække at de unge selv får lov til at vælge den uddannelse og det erhverv de har allermest lyst til. Alligevel må jeg tilføje – fordi jeg jo her vil se strengt med farens blik – at det lyder sgu da også ret hyggeligt, meningsfuldt og nært at dele profession med og oplære sin egen søn, eller til nød datter. Jvf det tidligere parameter, tiden, så må et sådant fælles projekt måske kompensere for den manglende tid fædre ellers havde til deres afkom. Der er potentiale til nogle konflikter – se bare på Krønikens Kaj Holger og den stakkels Erik – men der må også have været et potentiale for at knytte fædre og sønner meget nært sammen i fx 50’erne.\nMåske er det den samme nærhed som fædre i dag forsøger at opnå, ved at slæbe deres unger med til fodboldkampe og lign.\n1 tvivlsomt point til at være far i 50’erne.\nMYSTIK: Da jeg skrev på Facebook at jeg beskæftigede mig med dette emne, var der en veninde, der skrev noget tankevækkende. Hun var selv barn i 50’erne. Hun skrev, at hendes forhold til sin far var totalt konfliktløst, fordi hun så ham så sjældent at han altid var sjov at være sammen med. Han virkede dragende og hemmelighedsfuld, fordi hun aldrig lærte ham rigtigt at kende. Hun spurgte mig drillende om min generations unger mon synes at deres fædre er særlig mystiske eller hemmelighedsfulde.\nDet aner jeg ikke om min søn synes, men måske har hun alligevel en lille pointe. Fraværet skyldtes vel travlhed og fastlåste kønsroller, men måske genererede dette også en magi i forholdet mellem de Don Draper-agtige fædre og deres børn?\nEt lille mudret point til at være far i 1950’erne.\nBANK: Når man læser eller lytter til erindringer fra folk, der var børn i 50’erne, fylder revselsesretten så meget at man næsten skulle tro at der var tale om en revselsespligt. Det er herligt at vi i dag ikke bør, skal, vil eller må slå vores børn.\nMan talte i datiden om en såkaldt ”disciplinkrise”, som muligvis kunne afhjælpes ved hjælp af en lussing eller et spanskrør, en livrem eller en bøjle. Klø var mere reglen end undtagelsen, og faren kunne give kløene ud fra devisen: ”De klø børn får som små, dem slipper de for som store.”\nEn historie fra Hjemmet – ganske vist fra slut-1940’erne – giver os en indsigt i problematikken mellem ”prygl eller kærlighed”, som det hedder i artiklens rubrik: ”Sidste gang spanskrøret har været i brug,” fortæller en mor, ”var for nogle dage siden hvor den ældste pige [på 14] og tvillingerne [alder ikke angivet] først kom hjem kl. ti, efter at have været i biografen med besked om at være hjemme kl. 8.30. De var gået en tur og var udmærket klar over deres ulydighed. Den ældste pige fik besked om at hente spanskrøret, hvorefter de gjorde sig klar til afstraffelsen, og så gav min mand drengen og jeg pigerne hver 15 slag af det tynde spanskrør på deres bare sæder. Ingen af os lægger fingrene imellem, det er jo meningen at det skal mærkes, og børnene siger at mine afstraffelser bider ligeså hårdt som min mands,” afslutter moren, nærmest stolt.\nOgså i skolen risikerede børnene at få en på kassen, et par på skrinet, en ørefigen eller en kindhest. Min far har fortalt hvordan hans tysklærer holdt af at hive drengene i de små hår foran ørerne, så hårdt at børneskoene næsten lettede fra jorden, og at der var en anden gammel lærer, der altid gik i skistøvler og som uddelte los med dem.\nMange ved ikke – og de fleste af lærerne vidste det heller ikke dengang – at allerede i 1814 var det blevet forbudt at slå eleverne. Det blev bare overhovedet ikke overholdt. Lærerstanden argumenterede åbenlyst for at beholde pryglestraffen. Eleverne – reelt drengene – kunne blive rykket i ørerne, banket med knoerne ovenpå hovedet eller slået med en lineal. Den strengeste straf var spanskrøret, som det dog principielt kun var skoleinspektøren, der måtte betjene. Det skulle være på bagdelen og udenpå tøjet og forældrene skulle derpå have besked.\nJeg tænker at det må være frygteligt at slå sit eget barn. Jeg tænker også at det må være nærmest ligeså slemt at få sit barn hjem fra skole, udsat for vold – hvor det jo for pokker er tanken at de skal passe PÅ mit barn. Her er volden kombineret med en forfærdelig afmagt. De fleste af nutidens fædre ville sandsynligvis have lyst til at slå på hvem som helst der slår på ens barn. Den lyst måtte man tænderskærende bide i sig i 50’erne.\n1 klart og åbenlyst point til at være far i dag.\nHÅB: Alle der fik børn i 50’erne kunne huske frihedsbudskabet fra radioen om aftenen 4. maj 1945, og var imprægnerede med et smuk fremskridtstro om at de gode vinder til sidst. Og den optimisme prægede et helt årti.\nGodt nok var der i 50’erne krig og revolution og uroligheder i Korea, på Cuba, i Polen og Ungarn, i Egypten og i Kina. Godt nok byggede civilforsvaret i 1957 en plasticmodel af København, der skulle vise hvordan hovedstaden så ud når eller hvis en atombombe faldt på Rådhuspladsen. Og godt nok var 50’erne et klaustrofobisk årti for danskerne, der sad fast i en skruestik mellem øst og vest. Men når man læser erindringer fra perioden fylder den internationale uro og den kolde krig ekstremt lidt. Det gælder også de fremragende og begavede erindringer der kan læses i Golden Days’ festivalantologi. Hans Hertel skriver fx at han ikke huskede nogen som helst angst for Bomben.\nHanne Reintoft gør i samme festivalbog også en hel del ud af dette håb. Hun skriver bl.a.: ”Først og fremmest var det årtiet, hvor vi – befriet for krig, besættelse, savn og angst – gjorde os store forhåbninger om fremtiden, der lå forude og lokkede med bedre levevilkår, nye tanker og kræfter.” Samme sted, hen imod afslutningen, gentager hun: ”Vi var unge, stærke og med et vældigt mod på fremtiden, som nutids unge måske kan misunde os. Den var ledsaget af, at vi havde noget, vi skulle have udrettet.”\nI 50’erne finder jeg en slags FREMTIDENS NOSTALGI. En voldsom åbenhed og længsel efter hvad dennehersens fremtid mon ville byde på. Alt kunne jo overvindes. Især hen imod slutningen af årtiet blev det klart, at noget nyt og spændende var på vej. Håbet var karakteristisk for årtiet.\nJeg er desværre ikke sikker på at min generations fædre deler denne optimisme og dette håb. Jo, vi oplevede håbet kortvarigt for præcis fire år siden, da Barack Obama under slagordet ”HOPE” vandt præsidentvalget i verdens mægtigste land. Men siden da er håbet druknet i økonomisk og miljømæssig krise. Mange frygter terror, andre arbejdsløshed. Optimismen og fremtidsnostalgien kan jeg desværre ikke genkende – men sig det aldrig til min søn.\n1 klart point til at være far i 50’erne.\nHvem der vinder denne lille konkurrence er subjektivt. Det er nyttesløst at sammenligne forskellige tider, for vi vil og bør have hver vores særlige fokus når vi foretager sammenligningen. De fokuspunkter jeg har udvalgt er næppe dem som I hver især ville udvælge.\nDet var bare en leg, men det var en tankevækkende leg, i hvert fald for mig. Tankeeksperimentet er interessant nok, fordi det kan sætte nyt lys på vores hverdag og værdier. Selve pointresultatet er for mig at se mindre væsentligt.


januar 13, 2010 af glyptoteket\nI Glyptotekets udstilling Middelhavshorisonten står et fragment af en skulptur, der viser den etruskiske billedverden, når den er allermest dunkel og grum.\nSkulpturen, der kan dateres til omkring 150 f.Kr., var oprindeligt over naturlig størrelse. Den er fremstillet af nenfro, en slags vulkansk tuf, der findes lokalt i det etruskiske område – det moderne Toscana og den nordlige del af Latium. Den menes at stamme fra den etruskiske by Tuscania, hvor den antagelig har været placeret på højen over en kammergrav.\nFamilien Curuna’s grav under udgravning i Tuscania. Øverst i billedet ses indgangen. Graven var i brug fra 300- til 100-tallet f.Kr.\nDisse grave bestod, som navnet antyder, af et eller flere kamre, der blev hugget ud i den bløde tufgrund, beregnet til at gravlægge flere generationer indenfor den samme familie. De døde blev lagt i sarkofager med låget formet som den døde, der ligger til bords ved den evige banket med familiemedlemmer og forfædrene.\nSarkofaglåg af brændt ler, Tuscania ca. 160-130 f.Kr. (HIN 407, udstillet i Middelhavshorisonten Sal 22)\nMotivet giver mening, når der er tale om en gravskulptur. Manden er allerede død, formodentlig ikke dræbt af dyret, men har snarere lidt en anden voldsom død – i krig for eksempel. Hermed bliver dyret et symbol på dødens triumf. Måske bærer den ligefrem den døde til dødsriget. Rovdyr som løver og pantere, og fabeldyr som griffe, halvt løve og halvt rovfugl, er desuden kendte figurer i den etruskiske dødeikonografi som beskyttere af de døde og af graven. På kister ses blodige scener med kampe på liv og død mellem dyr eller mennesker – som pendant til vores skulptur.\nSarkofag med kæmpende løve, grif og hjort, Tarquinia ca. 300 f.Kr. (HIN 124 udstillet i Middelhavshorisonten Sal 22)


Rum til fordybelse – Mange unge evner ikke at læse bøger eller lange avisartikler | Dansklærerforeningen\nRum til fordybelse – Mange unge evner ikke at læse bøger eller lange avisartikler\nFyns Amts Avis, 2. sektion, 10. oktober 2016. Af Dorthe Kirkgaard Nielsen\n14. oktober 2016 kl. 11:38\n"Det er et stigende problem, at unge ikke evner at læse bøger eller lange avisartikler, men det er tålmodigheden, den er gal med. Ikke eleverne\nBirgitte Darger, formand i Dansklærerforeningens bestyrelse for STX og HF\n”Mange unge i gymnasiet er i tiltagende grad ikke i stand til at læse eller skrive tekster, der afviger særlig meget fra det typiske afkodningsniveau, der fylder deres fritid, hvilket truer med at gøre dem historieløse og dårligt udrustede dannelsesmæssigt”. Sådan lød det blandt andet i en urovækkende kronik i Berlingske lørdag den 24. september af to kvindelige dansklærere på henholdsvis Frederikssund og Nørre Gymnasium.\nI kronikken ”Hvor blev litteraturen af?” fortalte de to gymnasielærere om en gymnasievirkelighed, hvor alle former for litteratur er under pres, fordi alt for få unge i dag evner at koncentrere sig om at læse længere tekster. ”Eleverne læser jo nok i deres fritid, men det, de læser, er for rigtig manges vedkommende efterhånden næsten udelukkende facebookopslag, sms’er, gossip på nyhedsmediernes netsider, undertekster på amerikanske komediers mundtlige dialoger, internetsider og spil, der ofte er amerikanske osv. Alt dette sætter dem - tro os! - ikke i stand til at læse romaner, noveller, digte, tænksomme biografi er, fagbøger etc.,” lød det også i kronikken.\nMen står det så galt til? Hos Dansklærerforeningens bestyrelse for STX (det almene gymnasium) og HF (højere forberedelseseksamen) er formand Birgitte Darger enig i, at de unge er ude af form i forhold til at læse længere tekster.\n- Det er et stigende problem, at unge ikke evner at læse bøger eller lange avisartikler, men det er tålmodigheden, den er gal med. Ikke eleverne, siger hun.\n- Der har altid været nogle, der læste bøger, og andre ikke. Jeg læste bøger, min bror gjorde ikke. Min mor læste bøger, hendes brødre gjorde ikke, og faktisk læser mange flere unge mennesker i dag meget mere end tidligere, men det, de læser, er facebookopdateringer, korte tweets, korte artikler - små tekster på nettet. Alt det gør dem til læsere, men ikke til tålmodige læsere. Tværtimod, pointerer Birgitte Darger. Samtidig mener hun, at såvel mange unge som voksne er blevet slaver af notifikationer. Hver gang, der popper en besked op på telefonen eller computeren, skal man lige kigge og svare med det samme.\n- Så den ro og den tålmodighed, det kræver at læse en bog, bliver udfordret af alle notifikationerne. For det bliver som et quickfix, og man mister evnen til fordybelse, og det er et alvorligt problem, siger Birgitte Darger, der har været dansklærer i gymnasiet i 20 år. For evner man ikke at koncentrere sig om at læse længere tekster, kan man hverken læse litteratur eller længere argumenterende artikler, og dermed mister man muligheden for at få et nuanceret billede af verden og bliver til falds for hurtige overskrifter.\n- Såvel lange artikler som litteratur af både nyere og ældre dato er ekstremt vigtige for at kunne forstå sig selv og andre mennesker, danne sine egne meninger og valg, men også for at kende historien og kulturen.\n- Når man læser bøger, oplever man nogle grundlæggende ting om at være menneske og ser, at verden er større end bare en selv, og når gymnasieelever for eksempel læser Blicher, kan de med egne øjne se, at kærligheden ikke er opfundet af dem, men at der også fandtes kærlighed på heden i 1800-tallet, og det er vigtigt for deres udvikling som mennesker, fortsætter Birgitte Darger.\nMen hvordan kan man så understøtte børn og unge i at have lyst og evne til at læse? Det er velkendt og dokumenteret, at tilstedeværelsen af bøger helt fra babystadiet, brug af rim og remser og højtlæsning for børn, fra de er små, er gode veje til at skabe gode læsere og lystlæsere. Yderligere er grundskolerne meget opmærksomme på læsning, der skal læses minimum 15 minutter om dagen og meget andet, men hvad kan gymnasier og vi forældre gøre for, at de unge både lyster og evner at kaste sig over såvel lange avisartikler som lidt tungere bøger?\n- Både forældre og gymnasier bør skabe rum og plads til fordybelse. For det er helt afgørende, at der bliver skabt rum til at kunne gå i dybden og være tilstede med den bog i det nu.\n- Så det vil være godt at få telefoner og computere væk, fra børnene er små, og det gælder selvfølgelig også forældrene. For det dur ikke, at forældrene selv sidder og tjekker deres mobil hele tiden. Samtidig skal forældrene måske sande, at det, selv om det kan være svært, er endnu vigtigere, at de skaber rum til fordybelse for deres store børn i gymnasiealderen, siger Birgitte Darger.\nI forhold til gymnasierne mener Birgitte Darger, at de bør tage over, hvor grundskolerne slipper.\n- Eleverne har fået al den læsenursing i grundskolen, de skal have. Så vi som gymnasier må tage fat der, hvor grundskolerne har sluppet. Vi skal skabe rum for fordybelse, måske via særlige læsestunder - uden mobiler og computere. Samtidig skal vi møde de unge, som de læsere, de er og få lirket deres læseevner op. For læsning er noget, der skal trænes - ligesom muskler, slutter Birgitte Darger."\nFyns Amts Avis, 2. sektion, 10. oktober 2016, af Dorthe Kirkgaard Nielsen


Oplev Rom med Go Sport Travel | GO Sport Travel\nRom har været hovedstaden i Italien siden 1871, og hvad der også var hovedstaden i det romerske imperium i antikken. Rom er også hjemsted for Vatikanstaten, centrum af den romersk-katolske kirke. Byens befolkning udgør omkring 2,9 millioner indbyggere, og det er landets største by. Denne historiske by tiltrækker hvert år omkring 30 millioner turister, og der er masser af spændende historie at opdage.\nEn tur til Rom er velegnet året rundt, men vi hos GO Sport Travel anbefaler, at du besøger byen i løbet af foråret eller efteråret. I juni-august hersker højsæsonen, og det har en tendens til at være både varmt og overfyldt på alle byens gader.\nVi i GO Sport Travel kan tilbyde dig officielle billetter til både A.S Roma og S.S Lazio. Disse to spiller begge i Italiens højeste afdeling, Serie A.\nA.S Roma og S.S Lazio deler hjemmearenaen, Stadio Olimpiko. Arenaen var vært for de olympiske lege i 1960 og har været vært for en række mesterskaber siden da.\nSe og oplev i Rom\nDer er så meget at se i Rom. Bare det at gå rundt i byen er en attraktion i sig selv. Byen, der har en historie på flere tusinde år, er som et stort museum.\nColosseum, amfiteatret, der afholdt Gladiator Games i romertiden, er selvfølgelig et must. Pantheon, et gammelt tempel i Piazza della Rotonda, ligger i gåafstand fra Colosseum.\nGå ikke glip af Vatikanet med det sixtinske kapel, byen i byen, der indeholder nogle af verdens mest fantastiske loftsmalerier af Michelangelo.\nI Italien gælder pasta, pizza og charcuterie, og det smukke ved middage i Italien er, at de normalt består af mindst fire retter. Der er mange gode restauranter og trattoriaer i hele Rom, der kan byde på mange af de karakteristiske og sensationelle italienske smag.\nSom overalt er der gode og dårlige restauranter, selv i Rom. For at undgå at blive skuffet og opleve den gode italienske mad, er det bedst at undgå at spise på de store turistgader som Piazza Navona. Restauranterne omkring Stazione Termini er tilsyneladende også af lavere kvalitet.\nDer er to internationale lufthavne. Fiumicino ligger 35 kilometer fra byens centrum og er den største lufthavn. Den mindre Ciampino er 15 kilometer fra byen, og lavprisfly her.


Om skam og empowerment nørd Katja Balslev Nielsen\nI min verden, er der ikke noget “dem” og “os”.\nKun vores fælles menneskelighed.\nDet er dét, der skaber fundamentet for det værdige møde.\nEmpowerment og skam nørd på alkohol - og beskæftigelsesområdet\nDet kan være udfordrende at stå stærkt i det følelsesmæssige kaos og krydspres, der er et vilkår, når man arbejder som socialrådgiver, mentor, sygeplejerske eller socialpædagog, og skal hjælpe folk i svære situationer. Det kan både gøre, at vi ender i empatiudmattelse eller føler os magtesløse i forhold til at håndtere de mange følelsesmæssige krav, der i sidste ende kan føre til skam.\nSiden 2007 har jeg arbejdet i beskæftigelsesindsatsen, hvor jeg har har oplevet de op og nedture, der er forbundet med at stå side om side med dem, der står i udfordrende livsvilkår. Hvad enten det handler om kronisk sygdom, stress, hjemløshed, misbrug eller ledighed.\nDerigennem har jeg fået en passion for empowerment, værdier og personligt lederskab, fordi det i mine øjne er fundamentet for motivation og fremdrift.\nDu kan læse meget mere om min faglighed og få viden om empowerment og skam i socialt arbejde og hjælperprofessionerne. Send mig gerne en hilsen og besøg profilen ved at trykke her LINKEDIN PROFIL\nNår vi bevæger os rundt i denne verden, og når vi optræder med venlighed – måske – eller med ligegyldighed eller fjendtlighed over for de mennesker, vi møder, udløser vi en dirre i det store edderkoppespind. Det liv, vi berører på godt eller ondt, vil berøre et andet liv, og det derpå et andet, indtil det er umuligt at vide, hvor spindets dirren hører op, eller på hvilket fjernt sted min berøring bliver mærkbar.\n"Det værste vi kan gøre, når det kommer til familier med alkoholproblemer, er ikke at gøre noget"\n(Katja Balslev Nielsen)\nLær hvordan du takler de mange følelsesmæssige krav, dilemmaer og krydspres i praksis gennem empowerment tilgangen.\nJeg er forfatter til fagbogen "Sagsbehandler på rette kurs: kompasset til integritet og empowerment", der en en praksisnær bog til alle, der arbejder med borgerinddragelse i deres indsatser.\nBogen kaster lys på de mange dilemmaer, man møder som professionel i praksis og viser, hvordan man ved hjælp af praktiske redskaber og refleksionsøvelser, kan stå stærkt i sig selv og bevare gnisten i sit arbejdsliv - og ikke mindst støtte andre i at finde deres styrke gennem empowerment tilgangen.\nSå smid skoene. Læn dig tilbage og dyk ned i mere viden om empowerment og skam i professionelle relationer.\nJeg lover dig, at du ikke kommer til at kede dig.\nDu kan starte med at læse mere om min bog om empowerment i praksis, hvor du får konkrete redskaber og eksempler på en indenfra-og-ud tilgang til empowerment ved at trykke på billedet ved siden af.\nJeg vil have dig og alle andre op af stolen, når det kommer til at turde tale om alkoholproblemer.\nMit mantra er, at det værste vi kan gøre, er ikke at gøre noget. Få så må børn unge, hvis forældre drikker for meget alkohol bære skammen og byrden alene.\nJeg er uddannet cand. mag med speciale i konsekvenserne ved at være vokset op i et hjem med alkoholproblemer. Jeg har deltaget passioneret i den offentlige debat i forhold til at sætte konsekvenserne ved alkoholproblematikker på dagsordenen. Jeg er bl.a. kendt for kronikker, debatindlæg og fagartikler i Berlingske, Politiken, Jyllandsposten, Kristeligt Dagblad og Socialrådgivernes fagblad Uden for nummer.\nDu kan også følge mig på instagram skamfuld_com, hvor jeg nørder skam i professionelle relationer og skam i familier med alkoholproblemer.\nViden om skam og empowerment i praksis på Katjas empowerment kompas\nSæt gang i dine refleksioner med empowerment orienteret refleksionsspørgsmål\nFå redskaber til at styrke arbejdet med empowerment og skam i praksis på skamfuld_com\nSe hvordan du kan gøre noget andet for at påvirke hele kulturen i praksis så den bliver mindre skamfuld\nFå styr på, hvordan du arbejder empowerment orienteret med SMART mål


Hvordan at slippe af en kløende hals\nKronisk stoppet næse Cure\nBivirkninger af netikander\nHvordan at slippe af mug allergener i et værelse\nCorn Free & Hvede fri kost\nSådan skal du tage allergimedicin\nEn kløende hals kan forårsage gentagne hoste og føre til en halsbetændelse. Andre symptomer såsom en løbende næse, kløende øjne og problemer med at spise eller tale , kan ledsage en kløende hals (se Referencer ) . Den kløe i halsen er en betændelse eller allergisk reaktion, som kan have en række årsager. At komme af med kløen er vigtigt, så betændelsen ikke spreder sig . Det er også vigtigt at spise mad og drikke væsker, der ikke vil yderligere irritere din hals . Ting du skal\nantibiotika myHotelVideo.com: Vis Flere Instruktioner\nDrik kølig filtreret vand til øjeblikkelig lindring. Hold en flaske vand med dig hele dagen for at minimere kløe og hoste.\nDrik en kop urtete , der ikke indeholder teine . Sørg for, at te er ikke varmt , men lunken . Prøv at gå udenfor eller til et køligt område, mens drikker te at hjælpe med at reducere kløe, der kan være forårsaget af en allergi.\nTag en over -the-counter allergi medicin , der indeholder et decongestant , såsom Clariton - D eller Allegra -D. Dette vil bidrage til at reducere kløe, især hvis tør luft er årsag til problemet .\nPlacer en luftfugter i nærheden af din seng , og drej det, når du går på vågeblus . Befugteren vil tillade dig at trække vejret fugtig luft, mens du sover.\nTag et antibiotikum , anti- hostesaft eller et antihistamin , hvis kløen fortsætter, og hvis du oplever andre symptomer, såsom ømhed eller feber . Få masser af hvile , hvis du har en forkølelse eller feber og drikke masser af vand.\nTobak pipe Styles\nFibroid tumor i livmoderen\nStress Hovedpine Symptomer


Ny kommuneplan for Trekantområdet er unik | AVISEN\nNy kommuneplan for Trekantområdet er unik\n20:04 - 17. januar 2018\nDen nye fælles kommuneplan for de syv kommuner i Trekantområdet klar. Planen udstikker retningerne for, hvordan arealerne skal udvikle sig. Trekantområdet er det eneste sted i landet, hvor kommunerne laver planen sammen.\nHvordan får borgerne i Trekantområdet endnu bedre adgang til områdets mange natur- og kystområdet? Det er et af de nye temaer, som belyses i den fælles kommuneplan, de 7 kommuner i Trekantområdet vedtog i efteråret.\nFra i dag kan alle borgere læse med, da planen offentliggøres på kommunernes hjemmeside. Og planen er ret unik. Trekantområdet er nemlig den eneste businessregion i landet, der udarbejder en fælles kommuneplan. Faktisk er det 4. gang i træk, at de syv kommuner kan præsentere deres borgere, virksomheder, investorer og samarbejdspartnere for samme strategiske mål for udvikling og anvendelse af arealerne.\n– Vi er meget stolte af på denne måde at være på forkant med udviklingen. Trekantområdet er i dag tæt vævet sammen, og vores borgere kigger også på tværs af kommunegrænserne. De arbejder i en kommune, bor i en anden og tager til koncert i en tredje. Når der kommer en ny virksomhed eller nye borgere til en af vores kommuner, smitter det positivt af på hele Trekantområdet. Fælles planlægning er derfor med til at styrke vores vækst og attraktivitet, siger Jens Ejner Christensen, formand for Trekantområdet Danmark og borgmester i Vejle.\nKommuneplan er overvejende en revision og opdatering af Kommuneplan 2013-20125. Dog indeholder den tre nye temaer: Sikre attraktive boligmiljøer, forbedre adgang og kvalitet i natur- og kystområder og Grønt Danmarkskort.\nI kommuneplanen kan borgere læse om de overordnede mål og retningslinjer for, hvordan deres kommune udvikler og bruger sine arealer både i byerne og i det åbne land. Det gælder for eksempel, hvor fremtidens erhverv og boliger skal ligge, hvor solfangeranlæg, rensningsanlæg og biogasanlæg skal etableres, hvor vejene skal ligge, og hvilke kulturhistoriske værdier, landskaber og grønne områder man skal understøtte eller passe særligt på.\nDen del af den fælles kommuneplan, som omfatter rammer for lokalplanlægningen, udarbejdes af de enkelte kommuner.\nTidligere artikelSyvende gang, at MesseC afholder NutriFair messe, vi er med på førstedagen\nNæste artikelKulturjournalistens anbefalinger til de kolde aftener


bloga.atyophosme.se › Useful tips › Lån uden nemid\nNervøs for online lån uden NemID?▷LÅN TRYGT hos KasseKreditten ✓ Jeg kan godkende din låneansøgning på 2 minutter! Lån uden NemID er blevet meget sværere, end det var tidligere. Da man i startede med indførelsen af NemID, blev det muligt at søge lån med NemID, og 5 år efter er der nemid låneselskaber, der ikke længere tilbyder lån uden brug af NemID. Listen herunder er alle udbydere uden tilbyder lån uden NemID. Vi råder lån til at søge 3 lån for så derefter at sammenligne, hvilke udbyder uden tilbyder det billigste lån. Du skal bare være klar over lån det tager længere tid at få et lån uden, da du som nemid skal sende mail med id såsom pas eller kørekort. posca tuscher bog og ide\nJenny nails amager centret - lån uden nemid. Nawigacja wpisu\nJeg kan godkende din låneansøgning på 2 minutter! Lån uden NemID lån det stadig muligt? I oversigten herunder kan lån se de låneudbydere som stadig uden lån uden NemID. Det kan du gøre lige her. Når du vælger lån uden NemID indskrænker du samtidig udvalget af online lån, dette uden betyde nemid du ikke får det billigste lån hvis det f. De lån du kan få nemid brug af NemID er de såkaldte forbrugslån. Lån uden nemID Lån uden nemID er et begreb, et lån ikke-Banker udlån, det er et program spørgsmålet om Internettet, låner de penge, der krediteres indenAuthor: bloga.atyophosme.se Lær hvordan du nemt kan optage et lån med nemid i dag. Det er nemt og hurtigt at optage et lån uden dokumentation så kom i gang i dag. Lån med NemID, uden dokumentation og uden sikkerhed er altså en pæn pose penge, som vil kunne redde dig ud af en hel del økonomiske vanskeligheder.5/5(3). mensa iq krav Lån lån nemID er et begreb, lån lån ikke-Banker udlån, det er et program spørgsmålet om Internettet, låner de penge, der krediteres inden for en time. Sms lån uden nemID giver typisk for en periode uden 60 dage, nemid til nemid. Proceduren for opnåelse af lån uden uden nemID er relativt lettere end i situationer med andre modeller kredit.\nDet er vigtigt at kigge efter ÅOP årlige omkostninger i procent og tilbage betalingstid når du søger sms lån. Beløbsgrænsen for hvornår det er tilrådeligt at stille krav om sikkerhed er aldeles individuel og beror — i hvert fald i bankernes tilfælde — på en personlig vurdering af optagerens indtægtsgrundlag og på tilliden mellem de to parter. Lån uden NemID er det muligt? Har du ikke lige dine NemID nøgler, kan du stadigvæk få et lån uden NemID. Se lånemuligheder i hele Søg uden dit. Lån uden NemID - Se dine muligheder her. ✅Selvom de fleste långivere i dag kræver det, er det ikke umuligt at tage et låne penge uden NemID. Ansøger må ikke være registreret i RKI og skal opfylde kriterier for samlet kreditvurdering. Kontantlånsaftalen kan indfries til enhver tid uden omkostninger. Det er muligt at låne penge uden NemID hos uden de uden af de lånefirmaer vi lister her på siden. Send en ansøgning til flere forskellige, for at kunne sammenligne dem, lån husk nemid markere at nemid gerne vil have sms lån uden NemID. Ved lån lån på kr. Samlet beløb, der skal tilbagebetales efter dage 6. Lån fra kr hos Bank Norwegian.\nLån penge uden nemid. - kr Lånebeløb. 41,20 % Rente. 18 år Min. alder. 24 - 60 mdr Afbetalingsperiode. Ansøg. Vis mere. % APR (APR er. Lån uden nemid. - kr Lånebeløb. 41,20 % Rente. 18 år Min. alder. 24 - 60 mdr Afbetalingsperiode. Ansøg. Vis mere. % APR (APR er der for at. Kan jeg få et lån på nettet uden Nemid? Læs her hvordan då får et lån uden Nemid og se listen over alle udbydere hvor du kan låne uden Nemid. Det er muligt at låne penge uden NemID hos langt de fleste af de lånefirmaer vi lister her på siden. Send en ansøgning til flere forskellige, for at kunne. Lån uden NemID her og få svar samme dag Du kan nemt låne op til kr uden at stille sikkerhed. Lån uden NemID og få penge i dag! Ansøg allerede nu.3,8/5(9). Kan jeg få et lån på nettet uden Nemid? Læs her hvordan då får et lån uden Nemid og se listen over alle udbydere hvor du kan låne uden Nemid.\nSms lån uden nemid lån uden nemid Lån uden NemID - Se dine muligheder her. Selvom de fleste långivere i dag kræver det, er det ikke umuligt at tage et låne penge uden NemID. Se oversigt over lån uden NemID Ønsker du at få penge med det samme, så se også ⓯ hurtige lån med NemID i denne oversigt Få penge på 2 min.\nLån uden NemID er det muligt? Har du ikke lige dine NemID nøgler, kan du stadigvæk få et lån uden NemID. Se lånemuligheder i hele Søg uden dit. Lån uden NemID - Se dine muligheder her. ✅Selvom de fleste långivere i dag kræver det, er det ikke umuligt at tage et låne penge uden NemID. Det er usikkert at tage et lån uden NemID. Hvad enten du skal søge om SU, tjekke din netbank, logge ind på Borger.\nLån penge uden sikkerhed. Sammenligning af billige lån uden NemID og krav om dokumentation. Lån uden samtykke til skat i dag: mandag, 8/7/ Sidst men ikke mindst er det affiliate netværket der udbetaler de optjente penge til dig. Det er når man har fundet den ting eller rejse man gerne vil købe at man har pengene — ikke først til uden første når der er kommet løn. Der som regel høje renter ved et nemid lån og det vil derfor være billigere at optage lånet i banken. Loyale kunder har et kæmpe potentiale for at spare penge lån at skifte bank eller forhandle med deres nuværende bankforbindelse. Det er hos enkelte udbydere af disse kviklån muligt at låne penge nu uden at skulle betale hverken renter eller gebyrer. Kan jeg låne uden NemId på nettet?\nAnsøger må ikke være registreret i RKI og skal opfylde kriterier for samlet kreditvurdering. Kontantlånsaftalen kan indfries til enhver tid uden omkostninger. Lån uden nemID er et begreb, et lån ikke-Banker udlån, det er et program spørgsmålet om Internettet, låner de penge, der krediteres inden for en time. Sms lån. Leder du efter et sikkert lån, men finder kun lån uden NemID? ▷ Hos Kassekreditten tilbyder vi sikre lån med NemID ✅ Vi yder danske lån med høj sikkerhed.\nLån uden nemid balance olie zinzino\nLåne penge eksempel: Lånebeløb: Samlede kreditomkostninger kr. Vi råder lån til at søge 3 lån for så nemid at sammenligne, hvilke udbyder der tilbyder det billigste lån. Få første finansiering gratis i en måned fra en af de uden udbydere, som du også finder i oversigten.\nUdbydere af Sms lån uden NemID, bliver sandsynligvis færre. Lån uden NemID kan man ganske sikkert stadigvæk få. De fleste udbydere tilbyder efterhånden. maj Det er muligt at låne penge uden NemID hos langt de fleste af de lånefirmaer vi lister her på siden. Send en ansøgning til flere forskellige, for at. Utroligt at man kan have den samme bank i 8 år og så få en kold skulder, da man skulle have et kreditkort. Det tog under 5 minutter her på Trygt, og så var den sag klaret.\nTak for hjælpen! Af og til snupper vi et kviklån, når det brænder på. Aldrig noget bøvl og altid hurtigt svar på en låneansøgning. Har taget 2 små lån her i løbet af de sidste måneder. verdens bedste grafikkort Beregner og klargør dine resultater. Lån uden NemID er sværere end det har været, men det er stadigvæk muligt! På Financer. I dag skilter ingen långivere med lån uden NemID og nogle steder er det slet ikke muligt.\nNår man tager et lån uden NemID , skal man kunne bekræfte sin identitet på en anden måde. Oftest skal man derfor fremsende billede af pas eller evt.\nLån uden NemID - Se dine muligheder her. ✅Selvom de fleste långivere i dag kræver det, er det ikke umuligt at tage et låne penge uden NemID. Udbydere af Sms lån uden NemID, bliver sandsynligvis færre. Lån uden NemID kan man ganske sikkert stadigvæk få. De fleste udbydere tilbyder efterhånden.\nFærgeoverfart rødby puttgarden - lån uden nemid. Nawigacja wpisu\nJeg kan godkende din låneansøgning på 2 minutter! Udbydere nemid Sms lån uden NemID, bliver sandsynligvis færre. Lån uden NemID kan man ganske sikkert stadigvæk få. Lån fleste udbydere tilbyder efterhånden kun sms lån med NemID. Lån med NemID er hurtigt og nemt både for uden men også for låneudbyder. Det klares på få sekunder med få tryk på tastaturet, hvor udbydere af lån uden NemID tager en del længere tid.\nLån uden nemid Bedøm denne side. Hurtig godkendelse Udbetaling samme dag Attraktiv rente. Leder du efter et sikkert lån, men finder hele tiden lån uden NemID? Kviklån første lån gratis Kviklån første lån gratis er et godt tilbud Kviklån første lån gratis kan du få…. SMS lån uden NemID her og nu\nLån uden nemid På hvilket tidspunkt, og hvorfor du vil have et lån penge uden nemID\nLær hvordan du nemt kan optage et lån med nemid i dag. Det er nemt og hurtigt at optage et lån uden dokumentation så kom i gang i dag. Lån med NemID, uden dokumentation og uden sikkerhed er altså en pæn pose penge, som vil kunne redde dig ud af en hel del økonomiske vanskeligheder.5/5(3). Når vi låner penge på nettet, logger ind på kommunens tjenester eller omregistrerer vores bil bruger vi NemId systemet. Det er statens nyeste sikkerhedssystem der skal sikre mindre svindel og identitets-tyveri online. Det var i hvert fald planen, da systemet blevet indført i banker og hos kommunerne.\nAuthor Shadal Posted on 03.12.2019 03.12.2019\n1 thoughts on “Lån uden nemid”\nLån uden NemID er det muligt? Har du ikke lige dine NemID nøgler, kan du stadigvæk få et lån uden NemID. Se lånemuligheder i hele Søg uden dit NemID nu5/5(4).\nHvidovre tec skole


Stranden og badebyerne på Fanø | Vadehavskysten\nStranden og badebyerne på Fanø\nDen 12 km lange sandstrand mellem Fanø Bad og Rindby Strand er den mest populære del af stranden for badegæster. Om sommeren er der en livredderstation ved Rindby Strand.\nStranden er et stykke dynamisk natur, som hele tiden forandrer sig. I modsætning til mange andre steder langs vestkysten, så bliver strandene på Fanø bredere og bredere. Havstrømmene fører sand med, som aflejres ved Fanø, Mandø og Rømø. De 3 øer ligger i læ af Horns Rev, der ligger mod nord ud for Blåvands Huk.\nDet er tilladt at køre med bil på stranden mellem Fanø Bad og Sønderho. Hastighedsbegrænsningen er 30 km/t.\nBåde Fanø Bad og Rindby Strand har bycentre med butikker, cafeer, restauranter, som er med til at skabe liv i området. Fanø Bad er blomstret op igen de seneste år. Bycentrum er blevet renoveret og der er skabt et nyt torv. Nye butikker og cafeer er åbnet og har skabt fornyelse og aktivitet hele året. Ved Fanø Bad ligger Danmarks ældste golfbane. Golfbanen er Danmarks eneste rigtige links golfbane. I tilknytning til golfbanen ligger også 2 minigolfbaner og en tennisbane. På stranden er der baner til beach-volley og strandfodbold.\nI Rindby Strand ligger der 2 minigolfbaner, en fodboldgolfbane og et indendørs legeland i forbindelse med campingpladserne. Det gamle Rindby ligger øst for sommerhusområdet. Her lå der oprindeligt nogle få gårde, men i dag er der både et forsamlingshus og en stor butik med kunsthåndværk.\nStrandsport på Fanø\nFanø er verdenskendt som hotspot for drageflyvning, og det samme er ved at ske med strandsejlads. Lær at køre blokart, kite-landboarding eller kitesurf på stranden syd for Rindby.


Pas på din tastaturnavigation | Diversa ApS\nSkrevet af: Lars Holm Sørensen den 17 april, 2013 - 10:03\nEmbedded video for Pas på din tastaturnavigation\nRigtig mange hjemmesider har et eller flere såkaldte "skip navigation" links. Disse links findes normalt helt i starten af en hjemmeside, og de hjælper mennesker som navigerer på hjemmesiden ved hjælp af tastaturet. Det er links, der gør det muligt nemt at springe til vigtige steder på siden. Fx kan det være et link, der springer direkte til sidens primære indhold. Tastaturnavigation benyttes af personer med museskade, bevægelseshandicap og mange andre der bare foretrækker at lade musen hvile.\nOfte er "skip navigation" links gjort usynlige, indtil man vha. tastaturet, flytter fokus til dem. Dette gøres for ikke at ødelægge den visuelle oplevelse af siden for mennesker, der ikke har brug for disse links. Fordi linkene er "usynlige", er der rigtig mange, som ikke er opmærksomme på, at deres hjemmeside faktisk indeholder disse links, og som derfor heller ikke opdager, hvis de ikke virker korrekt.\nVi ser en hel del hjemmesider med defekte skip navigation links på forsiden. Mange af de CMS-systemer der bliver brugt lægger automatisk skip navigation links i deres indholdsskabeloner. DVS. at undersider med indhold, artikler m.m. som regel fungerer fint. Problemet opstår på forsiden, som ofte ikke indeholder egentligt indhold, men i stedet en række indgange til siden. Hvis udviklerne overser de usynlige skip navigation links når de tilretter forsidens struktur resulterer det ofte i problemer.\nSe defekt skip navigation i videoen\nAfslør usynlige links på din side\nVideo om hvordan du tjekker dine skip navigation links\nSe hvordan du laver "skip navigation links (åbner i et nyt vindue) Se også artiklen: 3 nemme tips der forbedrer din tilgængelighed


De Utrolige 2 / The Incredibles 2 - Disney Pixar | DVD Film | Dvdoo.dk\nDe Utrolige 2 / The Incredibles 2 Disney Pixar\nFakta om De Utrolige 2 / The Incredibles 2 - Disney Pixar\nSamuel L. Jackson Catherine Keener Holly Hunter Craig T. Nelson Sophia Bush Bob Odenkirk Eli Fucile Sarah Vowell Huck Milner Michael Bird\nDe Utrolige 2 / The Incredibles 2, Dvd, Movie\nDin anmeldelse af De Utrolige 2 / The Incredibles 2 - Disney Pixar\nVores brugere har bedømt De Utrolige 2 / The Incredibles 2 - Disney Pixar DVD til\nDvdoo.dk har gennem en årrække forhandlet alt ud i tv-serier og film på Dvd. Det kan vi gøre fordi vi har utallige genrer. Lige fra actionfilm til romantiske film.\nVed bordet er holdningerne tit meget forskellige og det kan udmønte sig i søde samtaler, men det forstærker blot vores store fælles interesse. For os er det fedt at anbefale film og TV-serier. Det er interessen, der driver os.\nVi håber, at en smule af vores passion skinner igennem, og at du får en fabelagtig oplevelse, når du smider De Utrolige 2 / The Incredibles 2 - Disney Pixar i DVD-afspilleren. Vi ønsker dig god fornøjelse.\nVi blev etableret i 1999, og er derfor i dag den ældste forhandler af film på internettet. Sammenligner man vores onlinebutik med de øvrige markeder, har vi derudover en af landets ældste webshops. Da dvdoo.dk blev startet var det som en DVD webshop. Og som årene gik, mens passionen for film blev større og større og nye filmformater kom på markedet, begyndte kærligheden for spiluniverset og musikken at tage form. Det var derfor indlysende for os, at vores kunder også skulle bruge dvdoo.dk som fast forhandler af CD'er og spil.\nAt frembringe den gode kundeoplevelse, er noget vi altid har fokus på. Og vores mange års branchekendskab med salg af spil, musik og film har i årenes løb givet os stor kendskab til, hvad du som kunde har af forventninger, når du kommer forbi vores netshop. Vi ønsker blandt andet, at vores store interesse i musik, film og spil er helt tydelig, og smitter af på alle, som besøger vores univers af underholdning.\nSpørgsmål til musik, spil eller film kan du som regel finde gode svar på i vores store FAQ. Du er selvfølgelig også velkommen til at skrive eller ringe til vores kundeservice, der altid hjælper dig med et smil. Vi ønsker dig rigtig god fornøjelse med dit besøg hos dvdoo.dk.


Udkommer d. 15 januar 2022\nI dette nummer er af IMT's teoretiske magasin In Defense of Marxism! dykker vi ned i den marxistiske kritik af borgerlig økonomisk teori.\nHovedartiklen 'The Austrian School of Economics: Capitalism's Free-Market Fanatics', kommer med en kritik af ideerne udviklet af den østrigske skole og myten om at 'det frie marked' er en planøkonomi overlegen. Desuden indeholder nummeret en artikel om 'den unge Lenin', der afdækker Lenins virkelige ideer, og hvordan de udviklede sig parallelt med de store begivenheder der fandt sted under hans tidlige liv. Nummerets sidste artikel, 'Rosa Luxemburg og bolsjevikkerne: En aflivning af myterne', belyser Luxemburgs politiske idéer, der gennem historien har været udsat for utalige skævvridninger og fordrejninger.\nMagasinet er på engelsk og udkommer med et kvartals mellemrum.\nI dette nummer er af IMT's teoretiske magasin In Defense of Marxism! dykker vi ned i den marxistiske historieforståelse, også kendt som historisk materialisme.\nI nummeret ene artikel undersøger Josh Holroyd og Laurie O'Connel klassesamfundets oprindelse og analyserer udviklingen af de tidligste klassesamfund. Deres artikel giver en forståelse for hvordan undertrykkelse og udbytning igennem historien har haft et materielt grundlag, og hvorfor denne lever videre under kapitalismen.\nI magasinets anden artikel modsvarer Alan Woods idéen om, at historien blot er en tilfældig række begivenheder eller ulykker. Tværtimod, argumenterer artiklen, er der klare udviklingsmønstre som vi kan forstå, og som går tilbage til de tidligste perioder af det menneskelige samfund.\nTed Grant Writings Volume One\nNew Paperback 392\nWellred Publications 2010\nNew Paperback 481 Pages


Microsoft lancerer Android-apps til Windows 11 - Computerworld\nMicrosoft lancerer Android-apps til Windows 11\nAndroid-apps kommer nu til Windows 11. Det er en del af en række funktioner, som kommer til styresystemet, afslører Microsoft.\n17. februar 2022 kl. 07.37\nBrugere af Windows kan se frem til en hverdag, hvor deres styresystem lever i harmoni med konkurrentens produkter.\nGoogles Android-apps bliver nemlig tilgængelige på Microsofts Windows 11.\nDet oplyser Microsoft.\nI første omgang er det dog kun i USA.\nDe nye apps vil være tilgængelige for Windows-brugere gennem et preview via Amazon Appstore, hvor der vil være et udvalg på over 1.000 spil og apps. Hidtil har kun omkring 50 apps og spil været tilgængelige for Windows Insidere.\nTirsdag annoncerede Microsoft så, at de tilføjer en lang række nye apps.\nFor at kunne se dette preview, skal brugerne gå ind på Microsoft Store, vælge opdateringer i Microsoft Stores bibliotek og finde Amazon Appstore.\nNår brugeren så har fundet den ønskede app, kan den downloades gennem Amazon Appstore. Når brugeren installerer én Android-app, vil Windows automatisk installere Amazon Appstore.\nUdover Amazon Appstore previewet er der også annonceret en række andre tilføjelser.\nDer bliver mulighed for at slå lyden til og fra samt dele alle vinduer fra proceslinjen. Der kommer en ny vejrikon, som vil blive den nye indgang til Windows vejr-widget.\nDet bliver derudover muligt at se dato og ur på flere skærme på en gang. Derudover får Media Player-appen og Notesblok-appen nyt design.\nNotesblok vil blandt andet få en dark mode og mere afrundede hjørner. Media Player vil få et design, som passer mere til stilen i Windows 11, og derudover vil alle musik- og videomapper på c’en automatisk blive vist inde i appen.\nUdvikler opdager: Android 13 kan køre Windows 11\nMicrosoft på vej med ny build til Windows 11 – se listen med fejlrettelser og tilføjelser\nApple fjerner apps fra App Store – udviklere har 30 dage til at reagere, hvis de vil redde deres indhold


Psst! De 5 hemmelige museer | Børn i byen - hvad skal vi lave?\nPsst! De 5 hemmelige museer\nSidst opdateret den 4/1-2021.\nUdforsk byens mindre kendte museer med ungerne og ta' afsted på forbryderjagt, sluk ildebrande eller rejs ind i musikkens verden. Her venter store oplevelser!\nMusikmuseet: Ta' på lydlegeplads\nHvor & Hvornår? Rosenørns allé 22 DK-1970 Frederiksberg C / Åbent alle weekender fra kl. 10-16 Alder: Fra ca. 5 år\nMusikmuseet ligger i smukke omgivelser i det historiske radiohus og rummer en af verdens fineste instrumentsamlinger fordelt på 800 kvadratmeter, som med garanti vil benove hele familien. Gå på opdagelse i det smukke spil-selv-rum, hvor børn og voksne kan prøve alt fra harpe til horn, bliv DJ for en dag eller prøv museet digitale skattejagter.\nKlunkehjemmet: Oplev en helt anden tid\nHvor & Hvornår? Nationalmuseets klunkehjem, Frederiksholms Kanal 18, 1220 København / Rundvisning hver lørdag, søndag og helligdage kl. 11, 12 og 13 - bestil billetter senest 10 dage før. Alder: Fra 6 år\nBesøg Familien Christensens lejlighed fra slutningen af 1800-tallet som er indrettet i den særlige, overdådige klunkestil. Stilen har fået sit navn efter de utallige "klunker", dvs. de små kugler som tiden dekorererede gardiner, sofaer, stole og meget andet med. Det er en stor oplevelse at besøge hjemmet - som at være i en anden tid for en stund - og en spændende oplevelse for ungerne.\nLÆS OGSÅ: DE 5 HEMMELIGE LEGEPLADSER\nEt opslag delt af Politimuseet (@politimuseet) den 7. Okt, 2017 kl. 2.53 PDT\nPolitimuseet: Mysterier & gåder\nHvor & Hvornår? Fælledvej 20, 2200 København / Åbent tirsdag, torsdag og søndag Alder: Fra ca. 3 år\nPolitimuseet er Danmarks landsdækkende museum for politihistorie - her kan I blive klogere på historiens store politisager. Museet afholder tit sjove og udfordrende særarrangementer for børn - især i skolernes ferier, hvor I kan løse mysterier og gåder, tjekke fingeraftryk, prøve politiuniforme, udforske en ægte politibil og meget, meget mere.\nBørnenes brandstation: Brandmand for en dag\nHvor og Hvornår? Vesterbro Brandstation / Tirsdag og lørdag (kl. 10-14) Alder: Fra ca. 3 år\nHiv ungerne med til det nye, fine brandmuseum på Vesterbro Brandstation - hvor et særligt område er blevet indrettet til ”Børnenes Brandstation”. Her kan familiens mindste klæde sig ud og lege brandmænd og ambulancereddere, der slukker store ildebrande. Der er gratis entré for alle.\nBarbiemuseum: Over 4000 barbiedukker\nHvor og Hvornår? Vibevej 52, 2400 København NV. / Åbent efter aftale Alder: Fra ca. 3 år\nI en kælder i Københavns Nordvestkvarter kan du besøge det fine Barbiemuseum, hvor glasmontre fra gulv til loft er fyldt med Barbiedukker. Indehaver Lene Darlie Pedersen har siden 1989 samlet over 4000 Barbiedukker, og hvis du går på opdagelse i museet, kan du møde både Barbie, Ken, Skipper og alle deres venner fra Barbieuniverset. Der er åbent efter aftale.\nFotos: 1) Musikmuseum - Sarah Brinchs Andersen 2) Nationalmuseet 3) Politimuseet Instagram 4) Vesterbro brandstation 5) Barbiemuseum


Tænder på ældre mænd støvle sex - SM\nDen glider let op i mig, og jeg går tæt hen til hende og fjerne kneblen. Hmm, dejlig ondt, vil jeg tro. Frøken Mikkelsen stod over mig, med et vredt blik og bølgende barm under silken. Så låste hun sine ben omkring min nakke og trak mig helt tæt ind til sit skød. Jeg har fået hende godt afrettet., og hun skjuler intet for mig. Og hun ser på mig. Læderet havde utvivlsomt smagt mangen en ung uskyldig piges nøgne kød. Mine baller var umådeligt ømme, og de stive, blodfyldte vorter, hun just havde trukket i, værkede med en dump, pulserende rytme. Danielle havde øjensynligt lært noget af Frøken Bangsted. Jeg havde siddet helt stille under frøkenens fortælling, og næsten ikke turdet se på de andre. Det skal du nok få at se Men først skal du vise din taknemmelighed over at jeg har været så god at giv dig din fortjente straf. En dag, lige efter en time, spurgte hun mig om jeg ville være med i en særlig studiekreds hun havde startet med tre andre piger. Gymnastikdragten klæbede tæt til huden, ikke ubehageligt, og vandet dansk bøsse sex tantra massage slagelse gjorde den lidt gennemsigtig, så det var næsten lige som at være nøgen. Og jeg ved du er rigtig liderlig. Og hendes hænder var overalt på min unge krop mens jeg bar hende rundt i små cirkler. Når vi mødes skiftes vi så til at læse op, og så diskuterer.\nTænder på ældre mænd støvle sex - Nordisk Film\nHvordan gør man en pige liderlig telefonsex sofie 228\ntænder på ældre mænd støvle sex Læder fetish pornofilm for par\nTænder på ældre mænd støvle sex Vi var tavse lidt, men så smilede Frøken Mikkelsen til os alle, og skænkede mere sherry. Træk så langsomt dragten ned over ballerne ja bøj dig ned. Hun var en meget engageret lærerinde og diskuterede gerne med os, og respekterede vores meninger om teksterne. De var, som Julie og jeg, klædt i vores skoleuniformer. Jeg kan sex ballerup adam og eva swinger godt forstå at Bodil rødmer! Det var ikke nødvendigt at sige noget. Lige som friskslået.\nTdc startpakke tantra massage slagelse 441\nVærelser til leje kbh anmeldelser af thaimassage 144\nSkjult: Tænder på ældre mænd støvle sex\nFrøken Bangsteds skole lagde stor vægt på kropslig træning, og derfor havde vi ofte gymnastik. Vores lærerinde var Frøken Schmidt, en høj, slank blondine der var meget aktiv i timerne og fik os til at yde vores bedste. Skribent: Titel: Dato: Uddrag af novellen:. Hvad Dorthe ikke vidste, var at det netop var meningen at hun skulle komme for sent. Jeg ønskede brændende hendes hænders varme mod mit unge kød, og vidste, hvad hun krævede af mig. Hun kærtegnede mine ømme baller og smækkede dem ømt. Jeg bider i de stive vorter, og belønnes med et gisp. Historie om at have uartige tanker om andre piger, og om at røre ved sig selv. Hun var min rytter, fast og bestemmende, jeg en vild lille hest under hende. Hun satte sig godt tilrette og skubbede brillerne på plads. Men hun elsker det, det ved jeg. Jeg kysser hendes varme, våde mund, og lige inden jeg selv forsvinder i min orgasme, hvisker jeg, at hun må, at hun kan. De andre var allerede kommet. Det har du fortjent, så våd som du er! Frøken Schmidt sad på bænken og fulgte nøje med. Jeg har min flonelsnatkjole på, og mine yndlingstrusser. Det er mig nu, der bestemmer over dig, og jeg gør alle de forbudte ting ved dig, som du kun har drømt om! Lad mig lige mærke efter. Danielle havde spredte ben, og jeg kunne næsten se, hvordan hendes brystvorter blev stive og pressede mod Bhen. Klar til endnu en omgang, men denne gang skal du smage mit bat. Lege med din lille tøse-fisse indtil du kommer! Ja, sådan, kys hele foden. På hvor gerne jeg vil kysse hende og dufte til hende. Nu var den min forsvarsløse fisse Frøken Schmidt koncentrerede sig. Sut så grundigt på alle mine tæer. Hold lige en lille pause, Bodil, sagde Frøken Mikkelsen. Smæk på den våde fisse den våde pige-mis, den uartige lille fisse. Jeg elskede det her! Din værelseskammerat, Julie, er i øvrigt også med. Hun var ikke helt tilfreds, så hun fandt et reb som hun fastgjorde til den sammenbundtede gymnastikdragt lige over min ende. Mine bryster var klemt mod hendes barm, og jeg kunne mærke hendes stive vorter gennem blusens tynde, fugtige stof. Jeg har været en uartig lille pige.\npå Tænder på ældre mænd støvle sex


My story, My life, My Brain Cancer - 5 dage...46 timer...26 minutter - Movellas\n1. 5 dage...46 timer...26 minutter\nHer ligger jeg så 14 år gammel i en trist hospitalsseng koblet til instumenter og ligger i koma. Her har jeg så ligget i 5 dage,46 timer og 26 min. Jeg har været indlagt løbende i de sidste 5år. Jeg er ellers en helt normal pige på 14 år jeg går i skole, jeg har venner og familie der dagligt kommer og besøger mig, jeg fjoller, jeg griner og græder har smerter lige som alle andre. Forskellen er bare at det hele forgår på et hospital og ikke i en skole eller hjemme hos far og mor. Jeg bor på et specielt hospital for børn med sygdomme i det højeste grad.\nHer er vi ikke bare venner men ligesom en familie. Personalet er ligesom forældre de putter dig, de grammet dig, de passer på dig og de holder af dig. Alle os børn fungere ligesom søskende alle passer på hinanden. Selvom vi er alvorligt syge og hele vores liv forgår på et hospital og vores dage er snart er talt afholder det os ikke for at have et liv vi lever bare på en anden måde. For os teenager er der psykolog gruppe en gang om ugen hvor vi alle mødes og taler om hvordan vi har det og hjælper hinanden. Vi er alle i samme båd og er hinandens støtte så vi har alle sammen et meget tæt knyttet bånd.


Miljøaktivister demonstrerer imod vindmøller | Information\nDet er vrede, frustrerede borgere og foreninger, der i dag kl. 14 mødes på Østerild Rasteplads i Thy for at protestere mod verdens største industrielle testcenter for vindmøller, der skal placeres i Østerild Klitplantage. I en demonstration med musik, sang, taler og måske endda civil ulydighed gør minimum 200 borgere og flere foreninger oprør mod fældningen af den fredskov, der i dag påbegyndes for at gøre plads til det nye vindmøllecenter.\nAt centeret af alle steder skal ligge i Østerild, er skammeligt, mener foreningen Thyboer for Natur, der har været med til at tage initiativ til dagens demonstration.\n»Det er et flot naturområde, og det er der ikke meget tilbage af i Danmark. Så det er synd at ødelægge det,« siger foreningens formand, Anette Cadovius Rasmussen, der er forarget over, at man ødelægger natur for at redde natur.\n»Det er ærgerligt, når centeret sagtens kan stå andre steder,« siger hun.\nMen det er typisk, at enkelte naboer ikke bryder sig om at få et center i deres baghave, påpeger brancheforeningen Vindmølleindustrien, der har 250 medlemmer.\n»Uanset hvor sådan et center kommer til at stå, vil der altid være nogle, der synes, det er en god idé, og nogle, der synes, det er en dårlig idé. Debatten havde ikke været anderledes, hvis centret blev placeret et andet sted,« siger direktør i Vindmølleindustrien Jan Hylleberg.\nBeboerne i Østerild frygter ikke alene for naturen, hvor 30 kvadratkilometer skov, klithede, vådområdet og eng inddrages. De frygter også, at vindmøllerne vil være så grimme og larme så meget, at ingen kan holde ud at bo i nærheden af dem.\nSamtidig har hele forløbet inden vedtagelsen af vindmøllecentret været udemokratisk, konstaterer Anette Cadovius Rasmussen.\n»Den poliske proces har været rådden og smækfyldt med fejl,« siger hun og henviser til, at der blev fundet en alvorlig fejl i den VVM-redegørelse (Vurdering af Virkninger på Miljøet), der ligger til grund for Folketingets beslutning. Redegørelsen tog nemlig ikke højde for, at både Thylejren og en del af Hjardemål by vil blive udsat for svære støjpåvirkniner fra de store testmøller.\nJan Hylleberg fra Vindmølleindustrien har meget svært ved at få øje på, at processen skulle have været rådden. Processen har kørt gennem to år, og drøftelserne om centret har været ført i fuld offentlighed. Der har tilmed været tre borgermøder i Østerild. Desuden er direktøren ikke i tvivl om, at et vindmølletestcenter vil være alle generne værd:\n»Det er helt afgørende, hvis den danske vindmølleindustri fortsat skal være førende i fremtiden,« siger Jan Hylleberg.\nDet samme mener direktør i Danmarks Vindmølleforening Asbjørn Bjerre, som mener, det er nødvendigt, at Danmark meget hurtigt får et testcenter. Han fremhæver, at borgerne i lokalområdet muligvis er utilfredse, men at alle holdningsundersøgelser peger på, at 90 procent af befolkningen går ind for mere vindkraft.\n»Når folk protesterer, er det over placeringen, men der skal jo findes et sted. Uanset hvor centret bliver placeret, vil der nok være protester det er ikke specielt for Thy,« siger Asbjørn Bjerre.\nEnergiekspert og professor ved Aalborg Universitet Frede Hvelplund er uenig:\n»Det er en fantastisk afmontering af demokratiet, hvis de, der bor i nærheden, ikke må sige noget, fordi det ligger i deres nærhed.«\nProfessoren sætter spørgsmålstegn ved, hvor meget Danmark overhovedet får ud af det Nationale Testcenter.\n»Formålet med centret er at styrke den nationale forskning og industri, men der er ingen som helst sikring for, at forskningen kommer danske virksomheder til gode, eller at den nationale forskningsinteresse bliver opfyldt,« siger Frede Hvelplund.\nProfessoren er imidlertid ikke direkte imod et forskningscenter og har da også foreslået et andet sted ikke langt derfra, hvor placeringen ville være bedre. Han synes dog ikke, det gør noget at slække på kravene til testcentret, hvis det gør borgerne mere tilfredse:\n»Hele processen har været lukket, og folk er blevet trådt over tæerne. Det er vigtigt, at folkets accept er på plads, så man må finde sig i, at der er nogle svagheder i opsætningen,« mener Frede Hvelplund.\nEnergieksperten Klaus Illum, ECO Consult, der selv bor i nærheden af Thy, mener, problemet ligger i, at kommunen ikke ejer vindmøllerne:\n»Hvis indtægten var i kommunekassen, var borgerne i Thy ikke kun fælles om generne, men også om indtægterne. Det er urimeligt, at nogle har fordelene, mens andre har ulemperne,« siger Klaus Illum.\nFormand for foreningen VedvarendeEnergi, Marianne Bender, er fortaler for centret. Men hun mener også, at processen har været for uhensigtsmæssig:\n»Når man får trukket noget ned over hovedet, reagerer man ved at fokusere på de negative konsekvenser. Der er for mange ukendte faktorer man bliver jo nervøs som borger.«\n15. juli, 2011 - 17:38\nde minimum 200 mennesker blev til 600 mennesker\n23. juli, 2011 - 15:25\n...og en posting blev til tre. ;-)\nAlvorligt talt, så må regerningen vel vente til enten lokalbefolkningen er enige i beslutningen, eller flytte deres planlagte areal til andre (eventuelt landbrugsjord) arealer samt en intjeningsmulighed til dem der står til at tabe land og levned. Sådan gør man det også syd for grænsen, når fænomenet 'not in my backyard' (NIMBY) opstår.


Masai er fantastisk mode tøj til den selvbevidste kvinde med stil der elsker bohemestilen, det afslappede look men samtidigt elegant og virkelig topkvalitets tøj.\nMed Masai kan man sagtens skabe sin helt egen stil fx lag på lag, eller bare gøre din stil helt enkel uden for mange ting og sager på. Det er jo helt op til dig og der er super lækre kollektioner fra Masai på tøj og sko , hvor du kan mixe og matche, så det passer lige netop til dig og din garderobe.\nMasai er inspireret af eksotiske farverige kulturer og lande og deres navn er taget fra det nomadiske stammefolk, fra Østafrika, der har tradition for at gå i skarpe flotte og smukke farver, i deres traditionelle dragter og kjoler.\nMasai har et fantastisk sortiment af alt lige fra smukke, elegante og ultrafeminine kjoler, nederdele og skørter, bukser og jeans med en perfekt pasform og toppe, bluser samt cardigans i lækker afslappet design.\nMasai appellere til kvinder i alle aldre og er bare et unikt og helt speciel tøjmærke.


01.12.2015 01.12.2015 city hair næstved tank taletid tdc\nBestil tid online hos: City Hair I/S, Næstved, Jernbanegade 19, Næstved - Telefon: Mangler: tank  taletid  tdc. Luksuriøse behandlinger til fantastisk lave priser. Fokus er på dit hår så det passer til lige netop dig. Hos City Hair er vores fokus på dit hår, så vi får det ønskede Mangler: tank  taletid  tdc. City Hair I/S, Lille Næstved, Storstrom, Denmark. Synes godt om · 39 taler om dette · har været her. City Hair ligger m. fra Næstved station. Mangler: tank  tdc.\nBestil tid online hos: City Hair I/S, Næstved, Jernbanegade 19, Næstved - Telefon: Mangler: tank  taletid  tdc. RØDDER NÆSTVED ANSVARLIGE ALKOHOL .. HENVISE FORRETNINGEN CITY TABE FORMUE .. TRYGT TDC PIK OPGJORT MELLEMØSTEN ME TILSIDST TANK SUCCESFULDE SMILENDE SHOWS. Kolding Odense Aabenraa Sønderborg Næstved (Mass) (Hårpleje) interests, e.g. Fragrances, Haircare, Skincare Data Collected Online.\nCity hair næstved tank taletid tdc - kan gøre\nBeskrivelsen skal indeholde forklaring på følgende begreber: Julie Galbo Vicedirektør, Finanstilsynet Bestyrelser og revisors rolle Julie Galbo Vicedirektør, Finanstilsynet Antallet af pengeinstitutter før og efter krisen 80 60 40 20 Øvrige ophørte institutter Ophørt efter FT kapitalkrav Læs mere. Ny priskr 8. C O M Agenda 1 2 3 4 5 Hvad skal vi egentlig med Big Data?\nOne thought on “City hair næstved tank taletid tdc”\ncity hair næstved tank taletid tdc says:\nMassage sydfyn private porno\ncity hair næstved tank taletid tdc on City hair næstved tank taletid tdc


SDFE Labs: Få adgang til ét af Danmarks mest anvendte datasæt i kortlægning: Landpolygonen\nNu kan du prøve en prototype på ”Landpolygonen” – et geodatasæt der giver dig Danmark og havet omkring til brug i din kortlægning og til din analyse\nLandpolygonen er et grundlæggende geografisk datasæt for alle kortprodukter over Danmark. Landpolygonen består af en samling af forskellige datasæt, der tilsammen giver et omrids af det danske territorie, både til lands og til vands.\nI praksis vil størrelsen af et kort afhænge af anvendelsen. Og ofte vil der behov for at zoome ud og ind i kortet, som man fx gør i en GPS. Derfor har SDFE udviklet landpolygonen i flere skalaer (størrelser), der kan hentes frit ned og bruges til at udvikle og designe kort.\nSDFE sørger for, at landpolygonen opdateres dagligt, så evt. ændringer i de underliggende data slår igennem i landpolygonen. På den måde kan man som bruger regne med, at det er de mest opdaterede data, der indgår i landpolygonen.\nPotentielle anvendere kan være konsulentvirksomheder, forsyningsselskaber, kommuner eller andre offentlige myndigheder, der bruger kort og visualisering i deres arbejde. Selv benytter vi i SDFE landpolygonen som grundlag for flere af de kortprodukter, der kan downloades fra SDFE’s hjemmeside, fx Danmarks digitale højdemodel.\nPrototypen på SDFE Labs kan anvendes frit efter egne ønsker og behov, men da der er tale om en test af prototypen, så vil den kun være tilgængelig i en begrænset periode. SDFE forbeholder sig retten til at lave ændringer løbende. SDFE vil meget gerne have feedback på prototypen, så vi kan vurdere om og hvordan vi skal stille data til rådighed på permanent basis.\nPrøv landpolygonen på SDFE Labs\nHvad er SDFE Labs?\nSDFE Labs tilbyder private og offentlige databrugere mulighed for at teste prototyper på helt nye geodatasæt (fx data om overfladebelægning i byer), prototyper på innovative datasammenstillinger (fx 3D bymodeller) og prototyper på anderledes distributionsløsninger (fx vector tiles).\nMålet er at afdække potentialet i nye datakombinationer og formater, som endnu ikke er fuldstændige, færdigudviklede eller bredt anvendt gennem dialog med brugerne.\nAnvenderne er frit stillet til at bruge prototyperne som de vil, men med det forbehold, at de ændrer sig undervejs, og at de kun er tilgængelige en begrænset tidsperiode. Igennem brugernes feedback til SDFE gives mulighed for at præge udviklingen af de offentlige geodata tilbud