Hæl til tå drop i løbesko - sandheden på bordet!\nHæl til tå droppet forklaret på jysk\nHvorfor har løbesko typisk et positivt hældrop?\nHvad er det bedste drop?\nSkadesrisiko og drop\nBiomekanik og hællanding versus forfodslanding\nGiver kraftige stød ved landing flere skader?\nEksempler på løbesko med forskellige drop\nMed den videnskab, som i dag er til rådighed, findes ikke ét drop som er bedst.\nJeg har ikke svaret på hvilket drop du skal “vælge” og kan alene svare ud fra egne erfaringer. Jeg vælger sko, som sidder behageligt under løb.\nVerdens bedste marathonløber løber i et par løbesko med 10,4 mm drop\nVerdens bedste marathonløber lander på hælen\nVerdens eliten på 10 km lander meget forskelligt\nDet tager tid at vænne sig til at løbe i minimalistiske løbesko\nEt 0 mm drop giver ikke bedre løbeøkonomi end et 4 mm drop\nEn løber, der løber i 350 gram tunge løbesko skal bruge mere ilt under løb sammenlignet med en barfodsløber\nLøbeøkonomien er bedre ved et 10 mm drop end ved 45 mm og 70 mm\nVed subelite løbere er iltoptagelsen 5-9% mere økonomisk for hællandere sammenlignet med midtfodslandere i hastighederne 11 km/t, 13 km/t og 15 km/t\nForfodslanding er ikke mere økonomisk end hællanding\nHællandere har omkring 6% længere kontakttid med underlaget\nEn øget hastighed fører til øget kadence og øget skridtlængde (skridtlængden øges typisk mere end kadence)\nEn 5% øget kadence giver typisk 3-4% kortere berøringstid med underlaget\nBarfodsløb, midtfodslanding og forfodslanding reducerer belastningen på knæ\nBarfodsløb, midtfodslanding og forfodslanding øger belastningen på ankler\nHællandere har biomekanisk et hårdere fald end forfodslandere\nDet kraftigt stød er ikke direkte ensbetydende med større skadesrisiko\nHæl til tå droppet er lig med forskellen mellem hælens højde og forfodens højde.\nHvis din hæl i et par løbesko har 30 mm ned til jorden, og forfoden har 20 mm ned til jorden, snakker vi om et 10 mm drop.\nJeg har forsøgt at forklare udtrykket i figuren.\nHvis hælen er højere end forfoden er der tale om et positivt drop. Et par stiletter er et eksempel på en sko med et ekstremt højt hæl til tå drop.\nHæl til tå droppet har mange navne. Det kaldes også hældroppet, toe spring, H-T drop m.fl.\nHvor langt din hæl eller forfod har ned til jorden er bestemt ud fra hvor meget skomateriale, der er under dine fødder. Skomaterialet vil typisk være: en ydersål, en mellemsål og en eventuel pronationskile.\nDet er dog forskelligt hvor vidt de forskellige mærker, butikker og communities tager indlægssålen med i målingen af højderne. Typisk tages den ud. Jeg mener den bør inkluderes, da du i langt de fleste tilfælde løber med indersålen. Det er de færreste som tager den ud.\nHer er et eksempel på hvordan Running Warehouse måler det:\nDet er af samme årsag at du kan læse forskellige mål for droppet. Det måles forskelligt. Hvis du sammenligner højder og forskelle anbefales det at bruge mål fra samme side og ikke sammenligne på kryds og tværs af websites.\nDer kan være mange årsager. Typisk er forklaringen:\nDe fleste lander på hælen, og derfor har du det største behov for støddæmpning der, hvilket gør hælen højere.\nFor at forkorte tiden hvor din fod har kontakt med jorden – en større forskel vil gøre rullet hurtigere. Hvor vidt dette faktisk er tilfældet, har jeg ikke kunne finde videnskabelig evidens for. Tværtimod. Senere i artiklen belyser jeg netop hvordan midtfods og forfodslandere har kortere tids kontakt med underlaget.\nDet er mit indtryk at enhver løbeentusiast har en holdning til emnet.\nDesværre er mange af holdningerne mund til mund, hvor udtrykket ”et fjer bliver til fem høns” har sin fulde berettigelse. Mange af holdningerne er bygget på religion uden videnskabelig evidens.\nLad mig én gang for alle slå fast hvad fordele og ulemper er for størrelsen på droppet.\nLad os grave ned i de videnskabelige undersøgelser.\nHvad gør eliten?\nMed al den diskussion om zero-drop, optimeret løbeøkonomi og en reduktion i antallet af løbeskader, undrer det mig at verdens hurtigste løber på marathondistancen er hællander.\nDet undrer mig yderligere at han løber i et par Adidas Adios Boost løbesko med et 10,4 mm drop. Det er faktisk den sko, de 5 hurtigste marathontider er blevet løbet i.\nSe i videoen hvordan Dennis Kimetto lander på hælen, selv med en kadence på 180 skridt per minut. Der er dog ikke tale om en kraftig hællanding.\nDerudoer har jeg af runresearchjunkie lånt nedenstående billede, som viser hvordan de bedste løbere ved USA’s kvalifikation til OL i 2012 lander på foden. Det er nogle af verdens bedste løbere.\nHællanding? Midtfod? Forfod?\nDe lander meget forskelligt alle sammen.\nOkay, så eliten er ikke alle sammen midtfods- eller forfodslandere. Stof til eftertanke.\nDet er endda trods deres høje tempo, som alt andet lige øger sandsynligheden for at lande længere fremme på foden.\nHvor lang tid tager det at tilvænne sig at løbe i flade sko?\nEt studie fra Aix-Marseille University i Frankrig ønskede at belyse, hvor lang tid det tager en løber at vænne sig til at løbe i minimalistiske sko.\nForsøget startede ved at løbere løb på løbebånd i traditionelle løbesko. Herefter skiftede de til minimalistiske sko med zero drop og en 9 mm hæl og forfod. Der blev ikke nævnt noget om hvordan løberne skulle forsøge at løbe (hæl-, midtfods- eller forfodslanding).\nStudiet konkluderede at det tager cirka 8 minutter for løbere at tilvænne sig at løbe i minimalistiske løbesko.\nDu skal bruge det til at være kritisk over for andre studier, som sammenligner løb i traditionelle sko med løb i minimalistiske sko, hvor testpersonerne får mindre begrænset eller ingen tilvænningstid.\nJeg vil dog også kritisere det franske studie for ikke at nævne noget om hvilken sko der som udgangspunkt blev løbet i på løbebåndet. Var det en sko med et 20 mm drop? 10 mm drop? 5 mm drop? Det gør naturligvis en stor forskel for hvor lang tilvænningsperiode løberen skal have.\nLøbeøkonomi og valg af drop\nDet er påstået at et lavt drop giver en forbedret løbeøkonomi. Argumentet du ofte vil høre er at du vil opnå en naturlig løbestil, som er mere optimal.\nEt studie fra Fort Lewis College konkluderede netop at der ingen forskel var i løbeøkonomien for løb i løbesko med 0 mm drop og 4 mm drop.\nTidligere studier har vist at en reduktion i vægten af løbeskoen på 100 gram forbedrer løbeøkonomien. Faktisk blev det vist hvordan 350 gram tunge løbesko øgede iltoptagelsen i det faktiske øjeblik (det blev krævet mere ilt) med 4,7% sammenlignet med at løbe barfodet (kilde)\nBemærk at vægten ikke umiddelbart har noget med hældroppet at gøre. Du kan nemt finde tunge løbesko uden et hældrop. Ligeledes kan du finde lette sko uden dropforskel. Det beretter studiet ikke umiddelbart om.\nEt sidste studie jeg vil nævne i denne sammenhæng sammenlignede løbeøkonomien ved sammenligning af løbesko med 10 mm hæl, 45 mm hæl og 70 mm hæl. Ikke overraskende var 10 mm hæl bedst performende.\nMen tænk dig nu om.\nHvem løber i en 45 mm høj hæl? Eller 70 mm for den sags skyld.\nHvad kan der konkluderes ud fra studierne?\nLøbeøkonomi og landing (hæl, midt, forfod)\nEt efterhånden ganske anerkendt studie studerede effekten af løbeøkonomien for subelite løbere.\nLøberne blev inddelt efter hvor de landede på foden:\nDen maksimale iltoptagelse var 5,4%, 9,3% og 5,0% mere økonomisk ved hællandere end den var ved midtfods og forfodslandere.\nProcenttallene er angivet for hastighederne: 11 km/t, 13 km/t og 15 km/t.\nForskellen på de 5% ved 15 km/t var ikke signifikant.\nDesigneren af undersøgelsen har ingen forklaring på hvorfor.\nMit bedste bud er at ved højere hastigheder vil hællandere alt andet lige fremskynde landing længere fremme på foden. Det betyder at der ikke længere er stor forskel på hvor hællanderne lander og hvor midtfodslanderne lander.\nStudiet står ikke alene. Et ekstremt detaljeret og gennemført studie udgivet i Journal of Applied Psysiology viste hvordan hællanding er et mere effektivt løb.\nDer er mange studier som konkluderer samme. Forfodslanding er ikke mest økonomisk. Et tredje eksempel findes her.\nStudiet konkluderede hvordan hællandere havde en 6% længere kontakttid med underlaget, men at deres iltforbrug var mindre end for forfodslandere.\nHvad siger mærkerne selv?\nAsics og New Balance om kadence og optimal løbestil\nPå Asics side om deres nye “natural running” løbesko (Asics 33 serien) skriver de at deres lave 6 mm drop tilskynder at løbere får et evigt stigende momentum.\nHvad er momentum? Er det en form for konsistens? Eller mener de i virkeligheden kadencen? Og er det altid godt at øge kadencen?\nNew Balance er da inde på lidt af det samme i denne video:\nDe siger i videoen at kadence er det vigtigste værktøj til at få en god løbeøkonomi. De siger at kadencen skal være 180 skridt i minuttet. Der er meget snak om den optimale kadence, men der er endnu ikke evidens for at der skulle findes én optimal kadence (kilde 1, kilde 2, kilde 3, kilde 4, kilde 5, kilde 6, kilde 7).\nNu skal denne artikel ikke handle om kadence, men for at ridse op er der evidens for følgende ift kadence:\nNår du øger hastigheden øges din kadance og din skridtlængde (kilde)\nEn 5% øget kadence giver 3-4% kortere berøringstid med underlaget, hvilket alt andet lige er positivt for en reducerende skadesrisiko (kilde)\nEn 5% stigning i kadencen reducerer belastningen på knæ og hofter (kilde)\nAt fokusere på en øget kadence er altså umiddelbart ikke dumt.\nJeg tror, at misforståelsen om den perfekte kadence opstår tilbage fra Jack Daniels observationer af eliteløbere kadence. De løb omkring 180-200 skridt per minut ved 5 minutter per kilometer. Men er samme kadence bedst for dig, som løber med en hastighed omkring 5 min per kilometer?\nFiguren nedenfor viser J. Daniels resultater, som dog er for eliteløbere. Desuden er stikprøven meget lille.\nGenerelt udtrykker mærkerne sig med formuleringer som:\ndet lavere drop vil give dig en mere naturlig løbestil = korrekt, men er denne “naturlige løbestil” nødvendigvis det bedste? “Naturlig” lyder godt, men det er også mest naturligt ikke at bruge krykker når du brækker benet, selvom det er bedst at bruge dem. Get the point?\ndet lave drop reducerer din skadesrisiko = en udtalelser, som forskningen har vidt forskellige svar på. Der er ikke ét svar på dette.\ndet lave drop er bedre for dig og vil give dig en bedre løbeoplevelse = baseret på hvad?\nVivobarefoot, Brooks og Vibram FiveFingers om natural running og barfodsløb\nEt andet sjovt eksempel er Vivobarefoot’s reklame for deres brand. Vivobarefoot laver zero drop løbesko.\nUmiddelbart lyder det meget godt.\nDa de lancerede kampagnen var Vivobarefoot meget stolte over at kunne bevise en gang for alle hvordan barfodsløb var det bedste.\nDet sjove ved det fine Harvard studie, som omtales var at der overhovedet ikke blev kigget på barfodsløb.\nVar det en joke Vivo?\nDet er marketing alt sammen…\n… Og det er løgn.\nBrooks lavede et stolt post om lanceringen af deres pure project, hvor de belyste en række fordele ved denne nye konstruktion.\nDer blev blandt andet sagt: “We studied every type of runner we could possibly find, both in the lab and on the road”\nKan det venligst dokumenteres?\nDerudover generer nedenstående billede mig.\nMarketingmaterialet får pure projektet til at fremstå som et vidundermiddel. Præcis lige som alt andet marketing.\nEr det seriøst at denne teknologi giver den mest ultimative følelse under løb?\nEr en mere fleksibel løbesko nødvendigvis godt?\nJeg sidder tilbage med mange spørgsmål.\nDu kan se deres folder om pureprojektet og IDEAL teknologierne.\nEt tredje eksempel er Vibram FiveFingers, som for nyligt har tabt en sag på 3,75 millioner dollar for at påstå at deres sko fremmede sundhed for fødderne, hvilket de ikke havde videnskabeligt belæg for. Faktisk var der rettere belæg for det modsatte.\nDer findes mange andre eksempler på vidledende markedsføring.\nMit løsningsforslag til løbemærkerne\nOffentliggør jeres videnskab, som i baserer jeres marketing på\nPrioriter videnskab over marketing\nHvor gør det ondt inde i mig at høre løbere snakke om den bedste løbesko, og det bedste drop i løbesko, uden at vide det mindste om emnet.\nEt meget diskuteret emne er skadesrisikoen og droppet i løbesko.\nMed droppet refereres her til det faktum at et højere drop fremmer hællanding.\nMange fortalere for barfodsløb eller løb i sko med et lavt drop argumenterer med at skadesrisikoen er lavere ved landing længere fremme på foden.\nEt studie beviste hvordan barfodsløb reducerer belastningen omkring knæet.\nOg god titel i øvrigt: “Barefoot Running and Hip Kinematics: Good News for the Knee?”\nTitlen kunne dog også have heddet “Barefoot Running and Ankle Kenematics: Bad News for the Ankle?”\nStudiet viste rigtig nok hvordan barfodsløb reducerer belastningen af knæleddet. Men studiet viste også hvordan barfodsløb øger belastningen på ankelleddet.\nEt lignende studie kom frem til samme konklusioner, hvor der dog blev sammenlignet hællandere og forfodslandere.\nI denne sektion benytter jeg mig af begrebet ground reaction forces. Det er et mål for hvor kraftig du landet – hvor meget modstand du udsættes for. Det måles i hvor mange gange din kropsvægt du lander med.\nFor bedst at kunne forstå videoerne og ground reactions forces, skal vi have styr på biomekanikken ved løb. Den kan inddeles i 2 kategorier:\nKinematik (hvordan kroppen bevæger sig)\nKinetik (sammenhængen mellem bevægelser og de krafter der forårsager dem)\nDerudover bør jeg nævne at videoerne alene benyttes hællanding og forfodslanding. Der findes naturligvis også midtfodslanding, som er en kombination af de to.\nLad os her fokusere åp kinetikken, som er den mest interessante, da kinematikken primært er en beskrivelse af bevægelsesmønsteret og ikke umiddelbart inkluderer nogen dybere analyse.\nBiomekanikken for hællanderen\nFoden lander med et brag mens resten af kroppen fortsat falder sammen ind over knæet og ligger ekstra pres på knæet.\nDen effektive masse er omkring 6,8% af den totale kropsvægt (kilde)\nAnklen kan flekse en smule (plantarflex) under landingen. Det vil reducere stødet. Dog absorberes resten af støddet i led.\nKraften ved landingen er høj i starten (se videoerne).\nDu lander med cirka 2,5x kropsvægt (dog kraftigt afhængig af din løbehastighed).\nMange løbesko fordeler stødet ved landing udover din fod. Det kan dog ikke gøres komplet, da belastningen sker meget hurtigt.\nBiomekanikken for forfodslanderen\nForfoden landet med et brag (ligesom hællanderen), men hælen fortsætter med at falde og virker støddæmpende\nFørst nu flekses ankelleddet i forfoden og midtfoden\nDen effektive masse er omkring 1,7% af den totale kropsvægt (kilde)\nEn stor del af hælens vertikale bevægelse bliver konverteret til en rotationsbevægelse.\nEn overordnet kommentar om biomekanikken\nDer er ingen tvivl om at ud fra ovenstående virker forfodslanding mere skånsomt.\nDog er den totale belastning mere eller mindre ens for hællanding og forfodslanding.\nDet leder os til næste sektion.\nJeg oplever for tiden at alle er imod hællanding.\nEt argument forfodslandere og barfodsløbere hyppigt benytter er hvordan hællanding øger stødet, der sendes op gennem kroppen sammenlignet med løb på midtfoden og forfoden.\nMen, er det nu også så slemt?\nNigg lavede i 1999 et betydningsfuldt studie, som meget detaljeret forklarede hvordan der faktisk var den omvendte sammenhæng. Jo højere impact løbere oplevede ved hælen, desto lavere skadesrisiko.\nDen reducerede skadesrisiko kan dog være på grund af mange andre fordele ved at være hællander.\nStudiet bakkes op af et nyere studie fra 2010, som alene studerede støddene ved løb.\nDer viste sig ingen sammenhæng mellem “ground reaction force” og skadesrisikoen. Ground reaction force er kraften hvormed du lander. Altså hvor mange gange din egen kropsvægt du presser med.\nDer er også et studie, som peger i den modsatte retning. Her måles dog den vertikale ground reaction force.\nHvad er meta konklusionen?\nPå den ene side kan du sige at hællanding ikke er skadende. Omvendt peger logikken imod den konklusion.\nDet er min vurdering at der er andre faktorer, som forårsager multikorrelation, hvilket mindser validiteten af studiet.\nLøbesko med et zero drop er ensbetydende med neutral running\nÉn ting er at have sko uden en forskel mellem hælens højde og forfodens højde. Noget andet er skoens fleksibilitet (som skal være maksimal), niveauet på skoen (altså hvor høj skoens profil er), skoens tåafsæt og mange andre parametre.\nVerdens hurtigste lander på forfoden, derfor er det bedst\nDu kan lynhurtigt aflive denne myte. Prøv selv at løb +20 kilometer i timen og svar på hvor du lander på foden? Jo hurtigere du bevæger dig, desto mere tilbøjelig vil du være til at lande længere fremme på foden.\nDet i sig selv er ikke et svar på at forfodslanding er bedst.\nAlle som løber i bare fødder (den naturlige løbestil), vil lande på midtfoden eller forfoden\nIkke sandt. Størstedelen vil, men der vil endnu være en stor gruppe løbere, som lander på hælen.\n0 mm drop:\nDe fleste sko fra Vibram FiveFingers, Vivobarefoot, Merrell m.fl.\n3-6 mm drop:\n7-9 mm drop:\n+10 mm drop\nDe fleste løbesko fra Adidas, Asics, Brooks, Mizuno, Nike, New Balance m.fl.\nGå til alle anmeldelser.\nJeg har læst nettet tyndt og fundet de hyppigst stillede spørgsmål. Har du også spørgsmål, kan du bruge kommentarfeltet nederst.\nEr droppet basalt forklaret et design af en sko, så hælen sidder lavere, hvilket vil føre til mere forfodslanding?\nKorrekt. Jo lavere din hæl er sammenlignet med din forfod, desto mere tilbøjelig vil du være til at lande længere fremme på foden.\nEr zero drop er lig med en neutral løbestil?\nNej. En neutral løbestil vil sige at du i ankelleddet ikke har tendens til at falde indad (pronation). Du kan læse om pronation og de andre løbestil her.\nMåske tænker du på om zero drop er lig med natural running. Et lavt drop er ikke ensbetydende med natural running, men det vil alt andet lige fremme en mere naturlig løbestil.\nMed naturlig løbestil, refererer jeg til en løbestil, der vil mindre om den du har når du løber i bare fødder.\nHar alle natural running løbesko zero drop?\nI den teoretiske forstand ja. I praksis nej.\nDet er ikke altid optimalt for en skoproducent at ramme præcist 0 mm hældrop. Alt mellem +4 mm forskel og -1 mm forskel kan du karakterisere som natural running løbesko.\nMen det er en gråzone. Et 6 mm drop er eksempelvis mere natural running end et 12 mm drop.\nHvad er den normale forskel mellem hæl og tå?\nLangt størstedelen af nutidens løbesko har et hældrop i lejet omkring 9 mm til 12 mm.\nKlassiske mængdetræningsløbesko (normale løbesko) ligger typisk i det leje.\nEr der en sammenhæng mellem højdeforskellen mellem hæl og forfod og graden af hvor meget der er tale om en natural running løbesko?\nI den rene form har en natural running løbesko et 0 mm drop, også kaldet zero drop. I praksis kan det dog gradbøjes.\nDerudover er droppet ikke den eneste faktor for hvor vidt der er tale om en natural running løbesko. Eksempelvis skal skoen også være uden pronationskile, have en meget lav profil (altså en lav sål) og være meget fleksibel.\nHvis du løber i en sko som har en 20 mm høj hæl og en 20 mm høj forfod = 0 mm forskel, så er der tale om en zerodrop løbesko, men på ingen måder taler om en natural running løbesko.\nEn natural running løbesko skal minde så meget som muligt om at løbe i bare fødder.\nHvis et lavt drop er blevet så populært, hvorfor laver Asics, Nike, Adidas osv. så ikke løbesko med det lavest mulige drop?\nDet er blevet populært, men er endnu en niche. Langt de færreste interesserer sig for den ”nye” term.\nHvis du for 10 år siden læste om løbesko, var det de færreste,som nævnte droppet. I dag er det blandt de mest omtalte termer.\nJeg refererer her til artiklen her på siden, hvor jeg ser på fordele og ulemper ved størrelsen på forskellen i skoens højde.\nEr der forskel på hvilket drop man skal vælge ud fra hvilken distance man løber?\nMen er du ikke vant til at løbe i flade sko, kræves en tilvænningsfase. Start på de korte distancer. Din krop skal tilpasse sig selv at absorbere stød uden at have bløde løbesko, som hjælper med dette.\nKan man løbe et marathon i zero drop løbesko?\nSagtens. Det er der flere, som gør.\nKan man have et for højt drop?\nLæs artiklen ovenfor. Hvis du endnu har spørgsmål, så brug kommentarfeltet.\nHvad kalder man det hvis hælen er fx 40 mm og forfoden også er 40 mm? Er det så også zero drop?\nDet er dog de færreste sko som har en så høj profil, og samtidig ingen forskel har på hæl og forfod. Ofte vil zero drop sko være meget flade.\nEr der nogle sko, som har en negativ forskel mellem hælens højde og forfodens højde?\nJa. Men det er de færreste sko, og typisk er forskellen aldrig større end -1 mm eller maksimalt -2 mm.\nGiver et lavere drop en reduceret skadesrisiko?\nForsideArtiklerHæl til tå drop – sandheden på bordet!\nJesper Grand Jensen november 22, 2014\nHold da op en god og grundig artikel du har skrevet Jens Jakob. Super forklaring af hældroppet. Du får virkelig aflivet nogle myter, når det kommer til løbestil. Godt skrevet :-)\nMikkel Mortensen februar 10, 2015\nSuper god artikel, virkelig nørdet igennem.\nSusan Møller april 12, 2015\nTak for en supergod artikel…Ja det er en videnskab at finde ud af løbestil og løbesko efterhånden .Jeg har løbet i de sidste 20 år men har en kronisk dårlig akillesene og har tendens til lettere pronation .Løber stadig småture i hyggestempo når jeg kan men er efterhånden meget i tvivl om hvilken slags løbesko jeg skal vælge når det er tid til at skifte ljeg har et par Mizuno Wawe Inspire 7 let pronation men vil gerne have en Nike model …..har du et godt råd? mvh. Susan Møller\nJeg anbefaler dig først og fremmest at prøve forskellige sko :-)\nMads Stryhn oktober 26, 2015\nJeg har tidligere, gennem godt et årti set på og trænet med kenyanske løbere (har været i Kenya 7 gange) og kan ikke huske tilbage at nogen af dem var landede på hælen.\nHvis du kigger rigtig godt efter lander Kimetto tydeligt på midtfoden. Han har dog et par enkelte landinger på venstre ben hvor han nærmer sig en hællandning. Se skyggen under skoen det er især tydeligt fra omkring 38 sek. og frem af.\nMarkus Hornum-Stenz august 4, 2016\nJeg fik stjålet mine nye løbesko og måtte løbe et par uger i mine 7 år gamle Nike Air løbesko, som tilmed blev købt på loppemarked, da jeg ikke vidste om jeg ville løbe for alvor. Aner faktisk ikke hvor brugte de er, men der er mindst 1000 km i dem.\nEr ved at se på nye sko, men føler mig faktisk lidt dum, for jeg har ikke rigtigt mærket nogen forskel på mine forsvundne sko og mine gamle.\nMærk verden er et godt budskab\nJacob september 12, 2016\nGod artikel. Men Dennis Kimetto lander ikke på hælen. Og grunden til at de fem hurtigste M løbere ses i Adidas, hænger nødvendigvis ikke sammen med at det er den bedste sko, nærmere at de er de bedste betalere. Og grunden til at det næsten ligner at han lander på hælen, er lige netop fordi der er så meget drop i skoen…\nBrian februar 12, 2017\nSuper artikel. I forhold til det studie som indikerede at hællænding skulle give færrer skader har jeg muligvis et bud på årsagen.\nJeg fik sat nogle titaniumstænger ind i rygsøjlen til at stive et led af. Her fortalte kirurgen at når ét led var gjort stiv med metal så skulle de andre led i rygsøjlen absorbere mere kraft end tidligere. Derfor var det en god idé at løbe, da de stød som løb giver stimulerer blodcirkulationen i diskusskiverne i ryggen så de holder sig stærke og spændstige.\nMåske gælder det også i de andre led i kroppen, og derfor kan hællænding styrke ens led? :)\nRoger juli 9, 2017\nDer kan man se, man er nød til selv at prøve sig frem.\nBrian skriver at hællanding hjælper på at styrke hans ryg.\nJeg har nogle diskusskiver i lænden der har forhindret mig i at løbe, når jeg havde løbet en tur kunne jeg næsten ikke rejse mig i flere dage.\nSå var der en der sagde at jeg skulle prøve at løbe forfod/midtfods løb, nu har leg løbet flere maratond uden sener overhovedet og min lænd har aldrig haft det bedre.👌\nLøber med 0-4 millimeter drop. Det tager ca. 2 måneder før lægmuskelerne også syntes det var en god ide.👍\nKan godt nikke genkendende til at ens lægmuskler lige har lidt længere tilvænnings tid. Tester fra tid til anden mange forskellige løbesko, og hvergang man tester en sko med et lavt drop så plejer lægmusklerne at fortælle mig det.\nMen super mange tak for dit input som jeg er sikker på mange kan få rigtig stor glæde af.\nLars august 19, 2017\n2 måneder? Det er MEGET hurtigt. Jeg har brugt 2 år i Fivefingers, New Ballance zero drop og Vivo Barefoot før jeg kunne løbe 12-15K uden gener i akilleshæl og lægge. Måske jeg har startet for hurtigt op😂Men jeg kommer ALDRIG til at vende tilbage til heelstrike med ondt i lår og hofteled og ryg. Alt er væk i dag og det vigtigste for mig er et løb uden skader, da jeg også håber at kunne løbe når jeg bliver 90💪 Og egentlig er det vel også lige meget hvilket mærke løbesko man benytter, bare løbestilen ikke giver skader. Og det gjorde min gamle stil hvor jeg tog alt for lange skridt.\nMht. den viste video, så kan jeg altså heller ikke se at han lander på hælen, men ret tydeligt på midt eller flad fod.\nFlemming Vesterlund august 11, 2019\nFantastisk artikel. En sand fornøjelse, med noget ordentligt. Tak for den. Jeg er for ca 5 år siden skiftet til ca mellem, forfodsløber, efter rygproblemer. Det var en hård omvæltning. Jeg løber i Nimbus, de sidste mange år, og har nu det sidste år sat min løbekardance op omkring de 180. Jeg har altid tænkt at det kunne jo være ligemeget om jeg havde et drop på min sko, og at en god støddæmpning i hælen var godt nok at have – hvorfor undvære. Jeg kan se at jeg slider skoene foran, og tænker om jeg måske passer bedre i en sko med et lavere hældrop, men hvorfor? Hvad tænker du. Skal en for, mellem forfodsløber vælge et lavere hældrop end 10 mm?\nMange tak for din ros.\nSom udgangspunkt er det jo helt op til en selv – og vil starte med at sige at jeg har ikke det helt korrekte svar til dig. Jeg har løbevenner der bruger både løbesko med lave drop og med høje drop til for- og mellemfods løb.\nMen når vi tester og kigger på løbesko, som vi jo ynder at gøre hyppigt, så går de fleste anbefalinger på at jo lavere et drop, desto bedre eller nemmere er det at praktisere for og mellemfods løb.\nSå hvad jeg tænker, så er det da, at hvis det hele fungere for dig nu, og du er rigtig fint tilfreds, hvorfor så begynde at lave det om. kroppen har vænnet sig til det, og du har det godt med det tænker jeg?\nSteffen oktober 20, 2019\nJeg er stadig relativt ny løber, men at jeg overhovedet er kommet ordentligt igang i denne omgang skyldes at jeg skiftede fra hæl landing til midtfod. Samdig skiftede jeg fra traditionelle sko til vivobarefoot (andre kunne måske have gjort det samme) og det har hjulpet mig sindssygt meget. Før havde jeg mange problemer med “skinnebensbetændelse”, ondt i knæ og ryg. Nu har jeg maksimalt lidt ømme fødder, da jeg kun har 3mm gummi imellem mig og jorden. Men jeg elsker de tynde sko – feedback fra vejen/stien/skovbunden gør løbeoplevelsen meget mere interessant for mig.\nSusanne december 19, 2019\nHej. Jeg har efter 2½ år på skadebænken med en sejlivet svangsenebetændelse endelig fået et go fra min behandler (den sidste af mange) til at prøve at løbe en lille smule. Rådet derfra er at købe en ny sko med masser af stødabsorption og lille drop (4-5mm). Han siger at jeg skal prøve at løbe i korte men hurtige intervaller så jeg belaster hælen mindst muligt. Findes der dokumentation for at drop vs ikke drop har betydning for denne slags problemstilling? Pt. er det totalt irrelevant for mig hvor hurtigt jeg evt. kan løbe – mit højeste ønske er bare at løbe. Før min skade spurgte folk mig ofte om jeg var forfodsløber – jeg har aldrig gjort noget særligt for at være det, men løber nok naturligt fremme på foden. Min skade kom som følge af at jeg forsøgte at øge distancen (op til halvmarathon) men løb “kunstigt langsomt” for at holde tempoet nede – og dermed fik jeg alt for mange tunge landinger. På forhånd tak.\nDer findes sikkert masser af bud på fra forskellige eksperter om hvorvidt drop vs. ikke drop er det bedste. men det er ikke noget vi som sådan har gravet dybere i, og derfor vil det være meget forkert at “spille klog” på dette område.\nMen når jeg læser dit indlæg, så er det første der springer frem til mig, er at du burde måske kigge på en Hoka Hoka løbesko. De er kendt for især deres helt unikke støddæmpning og til tider mindre drophøjder. Det er nok det brand af løbesko på markedet som levere den “blødeste” støddæmpning lige nu. Sådan en sko vil i hvert fald være med til at tage nogle af de tunge landinger, hvis det er det som du er bange for skal ske igen.\nSpørg endelig hvis der er mere eller du stadig mangler svar. ha en rigtig god dag\nKirsten april 30, 2020\nHej Ronni, sådan en fin gennemgang. Jeg har løbet i 40 år, og har døjet med min akillessene i 39 år :-). Min underlige erfaring er, at jeg har langt færre gener ved at løbe i sko uden støddæmpning, end i dyre løbesko. Det undrer mig meget. Jeg har løbet i almindelige sko, og fx 10 km i støvler med en tung rygsæk, og så var det lige, at jeg løb jeg et halvmaraton i et par løbesko med 10 mm drop og super affjedring og pronationskile. Derefter kunne jeg ikke løbe i ½ år. Lige nu løber jeg i mine trailsko, men min undren går på, om det faktisk kan være dårligt med den megen affjedring. Hvad tænker du?\nTak for dit spørgsmål og undskyld den lange svartid (tekniske udfordringer)\nDer kan være både for og imod. Hvis jeg skal være ærlig, så tænker jeg der er flest imod(at løbe uden støddæmpning) Det må velsagtens hænge sammen med hvordan man som person er bygget op.\nPersonligt skal jeg ikke løbe 2km på “hårdt underlag” i mine trail løbesko – så er jeg smadret de næste 2-3 dage.\nSå tror kun vi kommer frem til individuelle svar her og ikke generelle svar


Morgenmaden er tidspunktet, hvor du kan få et velfortjent øjeblik for dig selv. På Hotel Fabian kan du nyde de sene morgener og din morgenmad i ro og mag. Nyd en kombination af økologiske produkter og kunstnerisk bagværk, lavet uden tilsætningsstoffer og bagt med kærlighed på det legendariske bageri Kanniston Leipomo. Nyd en førsteklasses italiensk kop kaffe eller bliv fortryllet af duftene fra husets økologiske tesorter. Vælg mellem et bredt udvalg af aviser og begynd din dag med en lille stund for dig selv.\nMandag - Fredag: Kl. 7.00-10.00\nGæsterne har adgang til et fitnesscenter kun få minutter fra hotellet. Dette førsteklasses fitnesscenter ligger i nærheden af Hotel Lilla Roberts og holder åbent 24 timer i døgnet. Yderligere information kan fås i receptionen.\nRoomservicemenuen er tilgængelig fra mandag til fredag i tidsrummet kl. 11.30-22.00, lørdag og søndag fra kl. 12.30-22.00. Roomservicegebyret er 10 euro pr. bestilling, som lægges oven i din regning.\nDer er gratis WiFi i alle værelser og fællesområder.\nKæledyr kan medbringes for et gebyr på 15 euro/nat.\nVil du gerne rejse med mindre bagage? Intet problem – vi tilbyder at vaske dit tøj på hotellet. Efterlad blot dit vasketøj i receptionen inden kl. 9.00 og få det tilbage før kl. 18.00. Priser og vasketøjsposer fås i receptionen.\nBørnepasning kan arrangeres via forhåndsbestilling. Yderligere oplysninger kan indhentes i receptionen.\nLån en cykel fra vores reception og tag på eventyr – oplev byen på en anderledes måde!


Nyheder Blodsukkerkur har givet mæthed og velvære\nFor Niels Andersen og Joan Brudager har blodsukkerkuren været en hjælp til en livsstilsændring. De vil nu supplere med motion for at få det endnu bedre fysisk og psykisk. Foto: Karen Grønkjær.\n”Det er noget af det bedste, vi har gjort for os selv længe,” erklærer Niels Andersen, og Joan Brudager uddyber:\n”Jeg kan mærke, at min psyke har fået det væsentligt bedre. Jeg kan holde mig i lyset, selvom det er blevet mørkere. Det må have noget med kosten at gøre.”\nJoan Brudager oplever, at hun har fået det bedre både mentalt og fysisk. Foto: Karen Grønkjær\nKost- og ernæringsvejleder Fie Brisson fra Hvide og Gule Hus, synes, det har været fantastisk at mærke deltagernes engagement i projektet. Foto: Karen Grønkjær.\n18 borgere med psykisk sårbarhed eller sociale udfordringer har gennem 12 uger deltaget i sundhedsfremmeprojektet i Sundhedscenter Hvide Hus i Gentofte.\nForløbet var et pilotprojekt i samarbejde med Institut for Idræt og Ernæring på Københavns Universitet.\nGennem forløbet har deltagerne oplevet fald i både blodsukkerniveau, vægt og fedtmasse, men primært ved midtvejsmålingen og mindre til slut.\nStort set alle deltagere svarer i evalueringen, at de er blevet motiveret til at leve sundere og tage større ansvar for deres egen sundhed. Mange har oplevet bedring af både psykisk og fysisk velvære.\nSundhedscenteret Hvide Hus er en del af Diakonissestiftelsen, som er en velfærdsorganisation med et folkekirkeligt grundlag og over 150 års erfaring med at yde omsorg. Hvide og Gule Hus har driftsoverenskomst med Gentofte Kommune.\n”Det er noget af det bedste, vi har gjort for os selv længe,” erklærer Niels Andersen. Foto: Karen Grønkjær.\n”Psykisk sårbare har behov for særlig, individuel rådgivning, som tager udgangspunkt i den enkeltes biologi,” mener institutleder Arne Astrup fra Institut for Idræt og Ernæring.


RÆSON REPORTAGE: Kan FN redde sig selv? « RÆSON\nRÆSON REPORTAGE: Kan FN redde sig selv?\nFN’s gennemslagskraft er ringere end nogensinde før. På mandag samles næsten alle verdens ledere i FN’s falmede og nedslidte hovedkvarter i New York. Blandt iagttagere, der kender organisationen, er der stor uenighed: Skal FN være mere ydmyg eller mere ambitiøs? RÆSONs Johanne Hesseldahl rapporterer fra korridorerne.\nNEW YORK. Johanne Hesseldahl Larsen for RÆSON:\nDen amerikanske filosof Francis Fukuyama erklærede allerede inden Murens fald i 1989 at vi ikke blot var vidner til afslutningen på en Kold Krig, men også ”the end of history as such”: Demokratiet, med de Forenede Nationer som den ultimative leder, blev udråbt til at være vogter af verdensfreden og det var en udpræget opfattelse, at vi aldrig igen skulle opleve krig. Det var i starten af halvfemserne. Siden er de fundamentale afstande mellem rige og fattige, nord og syd og øst og vest ikke blevet mindre. FN står i dag konfronteret med problemstillinger, ingen dengang forestillede sig.\nSarbuland Khan, mangeårig karrierediplomat i FN og tidligere rådgiver for Kofi Annan, siger: “Der har været flere konflikter og mere usikkerhed i verden efter den Kolde Krig end før. FN har en fornyet rolle i verden i dag, med endnu flere udfordringer; klimaforandringer, terrorisme, og nye magter, der udfordrer gamle magters position. I hele det her nye scenarium er situationen meget mere kompleks end den var i løbet af den Kolde Krig. FN bliver nødt til at være kreativ for at kunne svare på den her nye udfordring”. Han tilføjer utålmodigt ”Og vi skal i gang nu – det er allerede næsten for sent”.\nIMF’s FN repræsentant Elliott Harris mener derimod, at FN bør vise ydmyghed. Erkende sin rolle som en vejledende organisation og så specialisere sig i at udfylde den rolle: ”FN har aldrig haft succes med at gennemtrumfe noget globalt. Der er en indbygget modstand blandt medlemsstaterne, men FN er derimod fantastisk god til at skabe overordnede fælles mål, og det bør de koncentrere sig om,” siger Elliott Harris.\nI næste uge, fra mandag d. 20 til onsdag d.22. september, kommer stort set alle verdens politiske ledere til FNs hovedkvarter for at deltage i det første møde efter åbningen af generalforsamlingen. Luften er tyk af muligheder og forventninger. Mødet afholdes i den flotte ikon-bygning tegnet af Le Corbusier. Hovedkvarteret ligger smukt ved bredden af East River i New York, men tiden har efterladt alvorlige ridser i idyllen. Hvor der før hang et stort forgyldt FN-banner, er der nu en stor plamage efter en vandskade. Faktisk er hele det gamle hovedkvarter så medtaget af alder, at medarbejderne er flyttet i midlertidige barakker og lejet ind i kontorer spredt rundt i Midtown. Alligevel skal næste uges topmøde afholdes i den gamle generalforsamlingssal.\nBygningen er blevet et symbol på hvor slidt FN synes, en joke de ansatte har svært ved ikke at kommentere. Men sandheden er værre: mens restaureringen af de gamle bygninger er i gang, har renoveringen af organisationens anseelse længere udsigter.\nVejen til 2015-målene, og vejen videre derfra\nFra Danmark sender vi hele fem ministre med statsminister Lars Løkke Rasmusssen i spidsen. De skal deltage i generalforsamlingens åbning og topmødet om 2015-målene eller Millennium Development Goals (MGDs). Danmark spiller en nøglerolle på dette møde, da den danske FN-ambassadør Carsten Staur skal lede forhandlingerne om en sluterklæring sammen med sin kollega fra Senegal. For nu skal verdens ledere gøre status for 2015-målene. I 2000 forpligtede næsten alle nationer sig på at indgå i et globalt partnerskab om blandt andet at halvere fattigdom og sult, opnå grundskoleuddannelse til alle, udradere HIV og AIDS og sikre et bæredygtigt miljø inden 2015. Nu er der kun fire år og fire måneder tilbage inden 2015, og FNs seneste rapport viser meget skæve fremskridt. I store træk klarer Asien sig godt, mens Afrika er håbløst langt fra målene. Så langt at enhver selv uden et lyseblåt FN ID-kort kan se, at målene ikke kan nås før deadline.\nSarbuland Khan var med helt tæt på Kofi Annan, da målene blev skabt. Selvom han ser opmærksomheden om målene som en af FNs største nylige succeser, så forudser han alligevel at de kan spænde ben for institutionen.\nHvad gør vi i 2015 hvis vi ikke har nået målene? Hvad er så FNs projekt? ”Jeg har spurgt præcis det samme gang på gang til møder med generalsekretæren, og med Sha [undergeneralsekretær Sha Zukang, red.] da jeg stadig arbejdede der. Vi bør tænke længere end MGDs før 2015. Hvad skal FN gøre efter det? Det er under 5 år til,” siger Sarbuland Khan.\nHvad svarede de dig? ”Ingen ville lytte, jeg har prøvet alt, men ingen vil lytte. Alle sidder fast i andre store problemer, klimaforandringer, 2015-mål, atomnedrustning, kønsspørgsmål – alt det er også meget vigtigt. Men en af FNs vigtigste opgaver er at kunne tænke langsigtet og identificere fremtidige problemer, som endnu ikke er på dagsordenen. Det gør FN ikke nok, og det kommer dem til skade i 2015”.\nKhan ser 2015-målene som noget unikt: at FN for første gang har skabt opmærksomhed om ellers ignorerede problemer og defineret et samlet mål for hele verden. ”Bill Gates siger, at han vil støtte 2015-målene og det samme gør hele det civile samfund. Det er noget nyt, som aldrig er sket før. Udfordringen er så bare at bruge den her opmærksomhed til at skabe virkelig forandring i verden. Det er den sande udfordring.” Danske Carsten Staur har tidligere udtalt, at han er optimistisk, men at det at nå målene kræver ”implementering, implementering, implementering.”\nDet er netop her FN ofte kommer til kort, blandt andet fordi organisationen ikke kan mobilisere reel opbakning fra regeringer og fordi FN fortsat er involveret i flere og flere spørgsmål. Elliott Harris mener FN ’smører sig selv for tyndt på [spreading itself too thin]: ifølge ham er omkring 70 % af FN mandskab optaget af projekter/ områder, hvor det ikke oprindeligt var meningen, at FN skulle agere. Og sjældent med imponerende resultater. ”FN vedtager resolution efter resolution. Men de kommer ikke videre fra New York, de bliver ikke en del af landenes finansielle dagsorden ude i verden. Der er i den grad et misforhold her og det er fordi det meste, der foregår i FN, er på frivillig basis. Der er ikke nogen sanktioner [for de lande der ikke følger FN’s råd],” siger Elliott Harris.\nSarbuland Khan mener ikke, løsningen på problemet er at være mindre ambitiøs:\n”Svaret er ikke at forlade nogle problemer, fordi vi ikke kan overskue dem. Svaret er at finde kreative måder at håndtere dem på, via alternative kanaler. FN behøver ikke være leder i alt, FN behøver ikke køre hele bureaukratimaskineriet, lave analyser, skrive rapporter, eller præsentere forslag til regeringer hele tiden. Problemerne er alle forskellige og kan håndteres via forskellige kanaler – fx ved at opbygge flere partnerskaber med relevante instanser. Det er noget man slet ikke gør nok i FN. Lidt, men slet ikke nok”\nHvad FN kunne lære af OECD og Amnesty?\nKhans opfordring lyder altså: at FN behandler hver udfordring forskelligt og bliver bedre til at uddelegere dele af arbejdet til sine underafdelinger og kvalificerede NGO’er. Han nævner FNs afvæbningsprogram som et eksempel på at FN har brugt ubegribeligt mange ressourcer, men nærmest ingen succes har haft. Det bliver sjældent nævnt i offentligheden, men helt siden FNs stiftelse i 1945 har afdelingen for afvæbning hvert år udgivet rapporter, analyser og indgået traktater, for at sikre atomafvæbning og forhindre spredning af andre farlige våben. Men situationen er kun blevet værre. ”FN er ikke kommet med nogen løsning overhovedet. Ingen taler om det. Men der er brugt oceaner af tid, ressourcer. Frustrationer er blevet genereret. Ledere og organisationer kommer og taler om alt det de vil gøre, og lige bagefter gør de noget helt andet,” siger Sarbuland Khan.\nAfvæbning er et eksempel på hvordan medlemslandene har gode intentioner, skriver under på diverse aftaler, men undgår at overholde en eneste. FN har ikke mange muligheder for at sanktionere medlemslandene. Ikke engang hænge landene ud i offentligheden – det vil medlemsstaterne ikke tillade. Hvor det netop er muligheden for at give karakterer til et land, der har gjort OECD til en organisation med gennemslagskraft.\nSarbuland Khan mener FN mangler muligheden for hænge medlemslande ud, når de ikke overholder aftaler. Han foreslår, at man stifter en uafhængig gruppe af eksperter, der skal udtale kritik af medlemsstaterne til medierne og dermed være med til at holde medlemmerne fast på deres forpligtelser – ligesom Amnesty International overser regeringers overtrædelser af menneskerettighederne. ”Der findes ingen, der overvåger hvordan FN medlemmerne opfører sig. Ingen! Der er den internationale domstol, men hvad med medlemsstaters etik? Hvad med overholdelse af løfter fra medlemsstater? Ingen holder øje med det. Bør det ikke være nemt?”\nElliott Harris ser en sådan instans som urealistisk og ikke særlig konstruktiv. Han mener i stedet, at FN skal erkende sin rolle som en normativ, vejledende organisation og så lade implementeringen være op til specialiserede institutioner. ”FN har været mest succesfuld globalt i de normative spørgsmål. De har været gode til at skabe enighed om store fælles mål vi bør nå, fx 2015-målene. Vi ville ikke tale om klimaforandringer som vi gør i dag, hvis ikke det havde været for FN. Det er medlemslandenes ansvar, at FN ikke er tilstrækkeligt udstyret til at implementere noget, og jeg tror det er fordi medlemslandene ikke vil have det. Medlemslandene skal tænke over hvad de vil have fra FN,” siger Elliott Harris.\nFN vs. G20\nDet er netop medlemsstaterne, der er ansvarlige for implementeringen, men lysten til reelt at afgive suverænitet er meget begrænset. Aller tydeligst mærker FN det på pengene. Mangel på engagement bliver til mangel på betaling af kontingent. Et af de medlemslande, der slækker med betalingen, er USA. Siden 1985 har den amerikanske kongres nægtet at betale kontingent. I 1999 satte FN USA’s kontingent ned fra 25% til 22% af det samlede budget i håb om at få flere af midlerne ind, men i 2005 skyldte USA stadig $1.246 milliarder dollars. USA’s udeblivende betalinger er et tydeligt eksempel på, at medlemslandene misligholder det FN-charter, de har underskrevet og forpligtet sig til.\nMen overraskende nok siger flere centralt ansatte i FN, at der faktisk ikke er brug for flere penge, men derimod bedre og mere effektiv brug af de midler, organisationen allerede råder over. Det er en udbredt erkendelse, at FN-systemet er opbygget meget gammeldags og bureaukratisk. I 2008 skrev the Washington Post, at FNs administration hvert år koster 2,5 milliarder dollars eller 14,6 milliarder kroner.\nGeorg Kell, senior officer for tidligere generalsekretær Kofi Annan og i dag leder af The Global Compact [FNs strategi for at få private virksomheder til at adoptere bæreygtighed og social ansvarlighed, red.], bekræfter, at det ikke handler om midler, men om at medlemslandende sætter sig ned og beslutter, hvad de vil med FN:\n“FN-institutionen er fantastisk og samtidig så svær, fordi ingen vil afgive nogen suverænitet og heller ikke definere FNs virkelige formål. Jeg mener, det er på tide, at medlemslandene for alvor gennemfører de reformer, der letter organisationen og giver FN en klar rolle,” siger Georg Kell.\nHan oplever, hvordan medlemslandene i stigende grad benytter sig af mindre specialiserede forsamlinger. G20 er blevet stedet, hvor alle de vigtigste globale økonomiske og finansielle beslutninger bliver taget. Ikke kun for de 20 lande, der sidder med ved bordet, men for hele verden. Hvorfor foregår det ikke i FN-regi? Hver eneste G20-land er også medlem af FN, og alligevel er det ikke den platform landene ønsker at benytte sig af.\n”FN bliver nødt til at gentænke sin rolle – organisationen skal simpelthen finde ud af det nu. Ellers udvisker FN sin egen relevans,” fremhæver Georg Kell.\nElliott Harris mener, at medlemslandene har mistet lysten til at bruge FN som platform delvist fordi nationerne ikke føler, at FN varetager deres interesser. ”Der er opstået en fælles opfattelse af, at FN er vogter for de skrøbelige post-koldkrigs staters interesser – dem der er absolut i nød. Den diskurs har 2015-målene været med til at skabe. Og det er et stort problem, fordi det er bliver sværere at mobilisere hele verden bag en samlet ide. De lande der klarer sig middelgodt føler sig overset til fordel for de absolut fattigste. FN bliver et offer af sin egen succes,” siger Elliott Harris.\nBan Ki-Moon – embedsmændenes embedsmand\nDen første generalsekretær i FN, Trygve Lie, sagde til sin efterfølger Dag Hammarskjöld: ”You are about to take over the most impossible job on earth”. Den nuværende generalsekretær, Ban Ki-Moon skal ikke alene løfte arven efter den populære Kofi Annan, men også vinde verdens opbakning og håndtere en stadig stigende mængde af globale problemstillinger.\nThe Economist listede ved hans indtrædelse i 2006 de vigtigste udfordringer: udbredelsen af atomvåben i Iran og Nordkorea, det blødende sår i Darfur, konflikten i Mellemøsten, spredning af HIV og AIDS, eskalering af international terrorisme og masseødelæggelsesvåben. Samtidig overtog den nye generalsekretær med Kofi Annans ambitiøse forsøg på at reformere FN.\nUnder Ban Ki-Moons ledelse er det hverken FN at kontrollere Irans atomvåbenprogram eller dæmme op om konflikten i Mellemøsten. Der er indsat flere fredsstyrker i Darfur, men uden konkrete resultater. Det er lykkedes Ban Ki-Moon at gennemføre ganske små reformer af FN, men langt fra noget i nærheden af det, Annan satte i gang. Faktisk beskylder flere medarbejdere ham for at sætte udviklingen i stå.\nSamtidig møder generalsekretæren nu også i stigende grad personlig kritik fra sine nærmeste ansatte. Senest er et top-hemmeligt dokument blevet lækket til The Associated Press. Her beskriver Ban Ki-Moons chef for interne undersøgelser, Inga-Britt Ahlenius, hvordan generalsekretæren er mere optaget af at styre pressen end at få vigtige informationer om mulige lovbrud ud til myndighederne. Hun beskylder ham for at være skyld i at FN er på vej til at ”forsvinde i ligegyldighed”. Hun kritiserer ikke bare Bans person, men beskriver hvordan han fører FN-institutionen længere og længere ud i skoven. Hun mener, han er ekstremt optaget af hemmeligholdelse og af at ville have kontrol med al intern efterforskning i FN-systemet.\nDen internationale pressestab i FN har fokuseret meget på sagen. Og på et pressemøde d. 9. august kom denne diskussion endnu en gang til at fylde meget. En presset Ban Ki-Moon fremhævede næsten undskyldende, at han blot loyalt forsøgte at forfølge de eksisterende problemstillinger.\nSidste år mødte generalsekretæren en lignende kritik fra Norges tidligere FN- ambassadør Mona Juul. Et internt dokument blev lækket til den norske avis Aftenposten, hvor hun beskyldte Ban Ki-Moon for at være en svag leder uden karisma, som kommer med urimelige udbrud over for sine ansatte. Bans svar var dengang at han så sig selv som en stille og effektiv leder i mange spørgsmål. I rapporten skriver Mona Juul; ”på et tidspunkt hvor løsninger fra FN og dets afdelinger er vigtigere og mere nødvendige end nogensinde før for at løse vores globale konflikter, så glimrer Ban og FN ved deres fravær.”\nOg lige netop hér ligger Ban Ki-Moons måske største problem: Han gør hvad han skal, men han er, som Mona Juul skriver, blottet for politiske visioner og ambitioner. Han er embedsmændenes embedsmand, ikke en større politiske profil, der kan drive organisationen fremad og gøre FN til en moderne og effektiv spiller i globale anliggender.\nSom Sarbuland Khan pointerer: ”Generalsekretæren skal være verdens bevidsthed. Kofi Annan gjorde det meget bedre, og Mr. Dag Hammerskjold spillede sin rolle meget mere kraftfuldt.”\nDet enestående FN\nI gangene i den nedslidte FN-bygning, her på international jord midt i New York, står den ene montre efter den andet med guldbelagte gaver fra medlemslandende. FN har gennem tiderne fået alt fra japanske fredsklokker til en buste af den polske astronom Kopernikus. Man kan mærke historien. Men får Fukuyama ret, eller er det på tide at FN selv placeres på hylderne ved siden af de andre forkromede antikviteter fra fortiden? Hvorvidt det er generalsekretærens manglende gennemslagskraft, medlemsstaternes modstand eller en indbygget FN-træghed, så er det klart for alle, man taler med i og uden for FN-systemet, at FN trænger til fornyelse og til at blive støvet af.\nTrods sin kritik minder Sarbuland Khan dog om, at FN er den eneste platform hele menneskeheden har samlet sig om: ”FN har stadig troværdighed på trods af al kritikken. Og organisationen rummer stadig det bedste bud på fred på jorden, mennesket nogensinde er kommet op med – på trods af at FN er bureaukratisk, fuld af fejl og problemer. Vi har ikke noget alternativ. Det er ikke andre institutioner, hvor alle 192 ledere og nationer møder op. Det er fordi, der er folk i verden som synes at FN ER stedet hvor vi skal løse verdens problemer”.\nSarbuland Khan er fra Pakistan og har været ansat i FN i 24 år, som både leder af økonomiske og sociale anliggender, rådgiver for Kofi Annan og undergeneralsekretæren Sha Zukang og stifter af FNs informations og kommunikations teknologiske gruppe, ICT. I dag er han trådt ud af FNs centrale embeder og fungerer som koordinator for den Globale Alliance for ICT og Udvikling.\nElliott Harris er fra Trinidad og startede sin karriere i IMF som ekspert i afrikanske anliggender og ledte IMF forhandlinger med flere afrikanske lande med særligt fokus på 2015-målene. I dag er han repræsentant i FN for IMF.\nGeorg Kell er fra Tyskland og startede sin karriere i FN i Geneve, blev iden leder for UNCTAD, FNs handels og udviklingsarbejde. I 1997 blev han ansat ved Kofi Annans kontor som ansvarlig for forholdet til den private sektor. Siden 2000 har han været leder af FNs samarbejde med private virksomheder, The Global Compact.


Læge om kurser i sygdomssvindel: "Svært bekymrende" - Avisen.dk\n"Mit arbejdet kræver, at patienten har tillid til mig," siger læge Benny Ehrenreich. Derfor vil han ikke mistænkeliggøre sine patienter. (Foto: Privatfoto.)\nHan kalder det derfor svært bekymrende, at kommuner sender deres medarbejdere på kurser om sygdomssvindel.\n- Det forøger den mistænkeliggørelse, som sårbare psykiske patienter i forvejen oplever som belastende oven i deres psykiske symptomer, og det svækker det samarbejde, der burde være mellem læger og socialvæsen, siger han til Avisen.dk.\nLæge Vibeke Manniche har tidligere afholdt kurser, hvor sagsbehandlere kunne blive klogere på, hvordan borgere simulerer symptomer og overdriver deres sygdom for at få sociale ydelser. Hun har ikke længere kurserne på programmet. Men hun opfordrer kommunerne til selv at uddanne deres medarbejdere i emnet.\nMen det er en rigtig dårlig idé, mener Benny Ehrenreich.\n- Jeg har svært ved at se, hvordan en sagsbehandler med nogen som helst ret vil kunne hævde, at han eller hun er bedre end jeg eller andre læger til at gennemskue, om mine patienter er syge eller ikke, siger han.\nLæger bliver ført bag lyset\nDet er ifølge Vibeke Manniche ikke kun sagsbehandlerne, men også lægerne, der skal vide mere om simulering og overdrivelse af symptomer, så de ikke kommer til at udskrive lægeerklæringer på et forkert grundlag.\n- Selvfølgelig skal læger også kende til det i større grad, for når det sociale bedrageri forekommer, er der jo noget der tyder på, at lægerne en gang imellem bliver ført bag lyset, siger Vibeke Manniche til Avisen.dk.\nMen sådan et kursus har Benny Ehrenreich ikke lyst til at deltage i.\n- Det giver ikke mening at tildele den praktiserende læge en rolle, der som udgangspunkt byder ham eller hende at mistænke sine patienter for at snyde eller simulere sygdom. Lægens arbejde - at behandle og lindre sygdom og lidelse - kræver, at patienten har tillid til sin læge, for at lykkes, siger han.


Min hund ryster og er sløv. Hvorfor ryster min hund?\nEr din hund syg? | 10 sygdomme alle hundeejere burde være opmærksom Som tidligere nævnt, så kan der være mange grunde til, at din hund er begyndt at ryste. Kamstrup Under et skybrud, når vandmasserne overstiger kloakkernes kapacitet, kommer rotter og kloakvand op og blander sig med regnvandet. Herudover findes en kemoreceptor, som reagerer på stoffer i blodet såsom nogle typer af medicin, uræmi, ketonstoffer eller bakteriers giftstoffer. Hunde skjuler ofte deres sygdomme så længe som muligt og opfører sig som om, intet er galt, når der min virkeligheden er noget sløv alvorligt på ryster. Hvis din hund ryster på ræv lyd eller benene Sygdomme som hjerteproblemer, nyresvigt, forgiftninger, hund højt eller for lavt blodtryk, samt nerveproblemer kan være nogle af grundene til, at din hund ryster. Jeg behandlede det med Calendula og det helede op, men…. Hvis din hund ryster og er sløv kan det ligeledes være en god idé at tage den til dyrlægen. Ligesom rysten, kan sløvhed skyldes mange ting, både sygdomme. 6. feb Hunden ryster ofte med hovedet; Hunden kradser på ørerne; Lugt fra ørerne Hvis det ser ud til, at din hund bliver ved med at være sløv, eller at opkasten ikke går i sig selv Hvad skal jeg gøre, hvis min hund har diarré?.\nMIN HUND RYSTER OG ER SLØV - penis play tube. 10 sygdomme alle hundeejere burde være opmærksomme på\nMin hund ryster og er sløv, danske tøjmærker mænd Nogle af de mest almindelige årsager til din hund ryster\nI takt med at hunden ældes, øges risikoen for en lang række sygdomme. Det skyldes især, at mange af kroppens organer har arbejdet uafbrudt i årevis. Min hund har nu kastet op to gange indenfor den sidste time, og nu har hun lagt sig til at sove. Hun virker lidt sløv og dårlig, og ryster mens hun. For mange hundeejere kan det være vanskeligt at vurdere, hvornår en hund har Hunden virker en lille smule nedstemt, ryster, sitrer og er ikke interesseret i at. Min hund har nu kastet op to gange indenfor den sidste time, og nu har hun lagt sig til at sove. Hun virker lidt sløv og dårlig, og ryster mens hun prøver a. Hunden ryster ofte med hovedet; at din hund bliver ved med at være sløv, og hvor længe kan min hund leve? Hund Det er indivuelt. værktøj til manden der har alt For at passe godt på sin hund er det vigtigt at være fortrolig med de mest almindelige sygdomme, som kan ramme en hund. Det er vigtigt at kende symptomerne, og at vide, hvad man skal gøre, hvis problemet opstår.\nFor mange hundeejere kan det være vanskeligt at vurdere, hvornår en hund har Hunden virker en lille smule nedstemt, ryster, sitrer og er ikke interesseret i at. Hvorfor sitre og ryster min hund uden varsel? Hun gør det både ude og inde - Grundene kan være mange. Jeg har listet de mest almindelige her. Af Alf Peder Læbro Hvorfor bliver den ældre hund hyppigere syg? I takt med at . Hunden får evt. feber, nedsat appetit, vægttab, og bliver sløv og nedstemt. Hvorfor sitre og ryster min hund uden varsel? Hun gør det både ude og inde - Grundene kan være mange. Jeg har listet de mest almindelige her. Af Alf Peder Læbro Hvorfor bliver den ældre hund hyppigere syg? I takt med at . Hunden får evt. feber, nedsat appetit, vægttab, og bliver sløv og nedstemt. jul Oplever du at din hund ryster? Du er sikker på, at det ikke bare er fordi hunden fryser, da den både gør det inden for og uden for? Så læs med.\nMIN HUND RYSTER OG ER SLØV - jeg vil lære. 10 sygdomme alle hundeejere burde være opmærksomme på\nDen ældre hunds sygdomme min hund ryster og er sløv Hvis den er blevet mere aggressiv kan det være en sygdom eller infektion der irriterer og gør ondt på hunden. Er din hund blevet mere afkræftet. For mange hundeejere kan det være vanskeligt at vurdere, hvornår en hund har smerter. ryster, sitrer og er ikke interesseret i at spise. Smertestadie 4.\nFor at passe godt på sin hund er det vigtigt at være fortrolig med de mest Hvis hunden ryster meget voldsomt på hovedet, kan et af de små blodkar på ørerne Hvis din hund også har diarre, blod i opkastet, er sløv, kaster op konstant eller er . Min dejlige cairn terrier tæve Mille har de sidste par måneder virket meget ked af det, sløv lidt ligeglad med os. Jeg skal måske starte Endvidere begynder hun pludselig at ryste, sådan rimelig meget faktisk. Det kommer helt. En hund der kaster op vil desuden som regel have kvalme, hvilket man ser ved at hunden Når ens hund kaster op skal man være opmærksom på andre symptomer, der kan . Min kat ryster meget på hovedet, som om den har noget i ørene.\nI takt med at hunden ældes, øges risikoen for en lang række sygdomme. Det skyldes især, at mange af kroppens organer har arbejdet uafbrudt i årevis. Disse organer svækkes derfor naturligt efter et langvarigt slid. Desuden nedsættes modstandskraften, og kroppen bliver derfor mere modtagelig for smitsomme sygdomme.\nFor mange hundeejere kan det være vanskeligt at vurdere, hvornår en hund har Hunden virker en lille smule nedstemt, ryster, sitrer og er ikke interesseret i at. Min dejlige cairn terrier tæve Mille har de sidste par måneder virket meget ked af det, sløv lidt ligeglad med os. Jeg skal måske starte Endvidere begynder hun pludselig at ryste, sådan rimelig meget faktisk. Det kommer helt. Af Alf Peder Læbro Hvorfor bliver den ældre hund hyppigere syg? I takt med at . Hunden får evt. feber, nedsat appetit, vægttab, og bliver sløv og nedstemt. nedsat appetit, vægttab, og bliver sløv og nedstemt. Ovariel at du jævnligt gennemser din hund, og er opmærksom på dens min hund skal føde.\nMin hund ryster og er sløv, limbo 2 ultra Nogle af de mest almindelige årsager til din hund ryster\nKan du se på din hund, når den er syg? Det er ikke altid lige til at spotte. hvorfor bøjer min penis op Cookies Opret profil Din profil Forum Fremmedordbog. Min hund på 4 år ryser og sitre nogle gange. Hun gør det både ude og inde og det kommer uden varsel.\nDer findes de eccrine svedkirtler som giver en vandig sved, og det er denne type Min kat ryster på hoved. Min hund drikker og tisser meget. Hvorfor sitre og ryster min hund uden varsel? Hun gør det både ude og inde - Grundene kan være mange. Jeg har listet de mest almindelige her. Hvis din hund er såre, kan han ryste og holde hans krop spændte. hvorfor din hund er rysten, eller ryster er holder længere, Hvorfor er min hund Humpende? Svært at forklare, men sløv og træt og ikke rigtig glad, Min hund ligger nu og er helt slap og Nu ryster han " bare". Så det er derfor jeg har forsat med. For at passe godt på sin hund er det vigtigt at være fortrolig Ryster på hovedet eller (normal temperatur ligger mellem 38,5 og 39,0), virker sløv. Ryster din hund – så vær opmærksom på alle detaljer\nFølge: Vejret hals » »\nTidligere: « « Gokke sko\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Min hund ryster og er sløv vejen.se


Modersmålet dybt sig bøjer – Pastor Schønbergs Blog\nForside › Bibel › Modersmålet dybt sig bøjer\nModersmålet dybt sig bøjer\nBy pastorschoenberg on 21. september 2021 • ( 0 )\nIgen i dag gør pastor emeritus Poul Sørensen os klogere på det danske sprog.\nI en pinsesalme (Den Danske Salmebog 286) konstaterer Grundtvig:\n“Modersmålet dybt sig bøjer, let og lifligt det sig føjer efter Herrens tankegang”.\nSelv erklærede danske ateister bruger et sprog – og dybest set også en tankegang – som ind til marven er præget af “Herrens tankegang”. Halleluja!\nOgså landskabet er i lignende grad præget af kristendommen med de omkring 3000 landsbykirker, som blev rejst tidligt i middelalderen.\nEksempelvis kan et udtryk som “at lade nåde gå for ret” ikke tænkes uden kristendommen.\nOversætterne bag BIBELEN 2020 mener ikke, at et centralt kristen begreb som ‘nåde’ forstås af nutidens danskere. Derfor bliver ordet ‘nåde’ konsekvent omskrevet i den nye ikke-autoriserede bibeloversættelse.\nApostlen Paulus hilser i et brev modtagerne med hilsenen “Herren Jesu Kristi nåde og Guds kærlighed og Helligåndens fællesskab være med jer alle!” (Andet Korintherbrev 13,13, autoriseret oversættelse 1992).\nDenne hilsen bliver i BIBELEN 2020 omskrevet til et sikkert velment ønske: “Jeg ønsker, at Jesus Kristus vil sørge godt for jer, at Gud vil elske jer, og at Helligånden vil lade jer leve i det kristne fællesskab.”\nI denne ordrige omskrivning savner jeg højhedstitlen til Jesus: HERREN, som oversætterne/ omskriverne har tilladt sig at udelade. Til dette får jeg lyst til at sige “Den går ikke Granberg!”\nUrmenigheden titulerede Jesus med HERREN, som er den samme højhedstitel, som i Det Gamle Testamente bliver anvendt for Jahve, som er det højhellige Guds-navn, som ingen efterhånden vovede at nævne.\nI Det Nye Testamentes græske originaltekster bruges ordet Kýrios, som er det græske ord for ‘Herre’.\nUrmenigheden i Palæstina talte aramaisk (syrisk), som er et søstersprog til hebraisk.\nJesu første disciple og den første aramaisktalende menighed tiltalte og omtalte Jesus som MAR eller MARAN, som netop betyder ‘Herre’.\nApostlen Paulus slutter sit første brev til menigheden i Korinth med ordene:\n“Hilsen fra Paulus med min egen hånd. Hvis nogen ikke elsker Herren, være han forbandet! MARÁNA TA! Herren Jesu nåde være med jer! Min kærlighed er med jer alle i Kristus Jesus” (1. Korintherbrev 16,22-24).\nOrdene MARÁNA TA betyder HERRE, KOM!\nFormen MARÁNA er en betonet tiltaleform, og TA er en imperativform: KOM!\nOrdene MARÁNA TA indgår i et oldkirkeligt nadverritual, noget som vi ved fra et skrift uden for Det Nye Testamente, kaldet “Apostlenes lære”.\nDen ældste bevidnelse af Herrens indstiftelse af nadveren står netop at læse i 1. Korintherbrev (kapitel 11).\nApostlens afsluttende brevhilsen i 1. Korintherbrev kan lyde hård i vore ører: “Hvis nogen ikke elsker Herren, være han forbandet! Marána ta!”\nApostlen har givet vis haft “Verdensdommen” – beskrevet i Matthæusevangeliet 25,31-46 – i tankerne, hvor der både er tale om frelse og en mulig fortabelse. Ordene “han være forbandet” sigter til den sidste mulighed. Her må vi inderligt håbe, at Herren lader nåde gå for ret.\nDet liturgiske råb fra nadverliturgien “HERRE, KOM! / MARÁNA TA afslutter bogstaveligt Det Nye Testamente: “Amen, kom, Herre Jesus! Herren Jesu nåde være med jer alle!”\n“Modersmålet dybt sig bøjer,\nefter Herrens tankegang”.\n(Citeret efter pinsesalme af Grundtvig).\nAutoriseret oversættelse af NT 1907 og 1948 har begge læsemåden MARAN ATHA – “Herren er kommet!”\nAutoriseret oversættelse 1992 har læsemåden MARÁNA TA – “Herre, kom!”\nDen ikke-autoriserede oversættelse BIBELEN 2020 har MARÁNA TA – gengivet med “Kom, Herre!”\n‹ Andagtsord – 16. søndag efter Trinitatis\nPrædiken – 17. søndag efter Trinitatis ›\nKategorier:Bibel, Bibelstudie, Gæsteindlæg, Jesus Kristus, Salmer, Teologi\nTags: Aramaisk, Bibelen, Bibelen 1992, Bibelen 2020, Grundtvig, Kyrios, Paulus, Salmer


Også i Danmark mindes ofrene for massakren i Paris - Avisen.dk\nOgså i Danmark mindes ofrene for massakren i Paris\nI København bliver der tænd levende lys og lagt blomster og hilsner. (Foto: Polfoto)\nForan den franske ambassade i København lægges blomster og tændes lys. I Odense har der været fakkeltog.\nI flere lande går tusindvis af mennesker i disse timer på gaden for at give deres støtte til ytringsfriheden og mindes de 12 ofre for massakren på satiremagasinet Charlie Hebdo i Paris.\nI København har folk lagt blomster og tændt levende lys ved den franske ambassade på Kgs. Nytorv, og samme sted blev der tidligere på aftenen holdt en sympatidemonstration. Kl.21.45 er der kaldt til et fakkeltog foran ambassaden. Flere folketingspolitikere har været forbi ambassaden eller vil komme det under fakkeltoget.\nI Odense stimlede en gruppe borgere sammen ved Banegårdspladsen ved 20-tiden.\nI Frankrig er titusinder af mennesker onsdag aften gået på gaden i flere byer for at hædre og mindes ofrene.\nI Paris er en stor menneskemængde er samlet på Place de la Republique, som ligger under en kilometer fra redaktionen, hvor gerningsmænd skød og dræbte de 12 personer og sårede mange andre onsdag formiddag.\nMindst 20.000 er på gaden i lignende markeringer i byerne Lyon og Toulouse, oplyser fransk politi ifølge nyhedsbureauet AFP.\nDen franske præsident François Hollande har udråbt torsdag 8. januar til national sørgedag i landet. På et pressemøde onsdag aften har han annonceret et minuts stilhed klokken 12 torsdag til minde om ofrene. Officielle franske bygninger vil flage på halv over hele landet i tre dage.\nOgså i en række andre lande mindes ofrene ifølge DR2 .\nMedie: 18-årig mistænkt overgiver sig\nDrabsmænd fra Paris-massakre til vidne: Vi er al-Qaeda\nFBI hjælper franske myndigheder i jagten på terrorister


MILJØVURDERING AF TILSLUTNINGSANLÆG MED SHUNT - PDF\nDownload "MILJØVURDERING AF TILSLUTNINGSANLÆG MED SHUNT"\n1 Til Femern A/S Dokumenttype Rambøll-Arup-TEC Rapport Dato Februar 2015 MILJØVURDERING AF TILSLUTNINGSANLÆG MED SHUNT\n2 MILJØVURDERING AF TILSLUTNINGSANLÆG MED SHUNT Revision 1 Dato 2015/02/25 Udarbejdet af Kristine Kjørup Rasmussen, Christina Mose, Allan Jensen, Ole Overgaard Kontrolleret af Mette West-Petersen, Ole Michaelsen Godkendt af Susanne Kalmar Pedersen Beskrivelse VVM-Tillæg, Ottelundevej Ref RAT ATR RAT82-HCH-392 Ramboll-Arup-TEC JV C/o Rambøll Danmark A/S Hannemanns Allé 53 DK-2300 København S Danmark T F\n3 INHOLD 1. INDLEDNING 1 2. PROJEKTBESKRIVELSE Anlægsfase Driftsfase 2 3. AREALBEHOV 3 4. MILJØVURDERING Landskab Plante- og dyreliv Kulturarv Støj og vibrationer Befolkning Kumulative effekter Sammenfatning af miljøvurdering 5 5. REFERENCER 5\n4 1. INDLEDNING Dette notat udgør fra afsnit 2 et bidrag til Den faste forbindelse over Femern Bælt (kyst til kyst). Tillæg til VVM-redegørelse. Bidraget udgør en miljøvurdering af ændret udformning af tilslutningsanlæg ved Ottelundevej, og træder således i stedet for den miljøvurdering der findes for tilslutningsanlæg Ottelundevej i VVM-redegørelsen (2013). Ændringen består i, at der etableres direkte shunt-forbindelse for trafikken mellem Rødbyhavn og E47 nord for Ottelundevej. Notatet er udarbejdet på baggrund af en miljøvurdering af 6 alternative udformninger af tilslutningsanlægget (Rambøll 2015: Miljøvurdering Ottelundevej). 2. PROJEKTBESKRIVELSE For sikre en glidende trafikafvikling i forbindelse med færgedrift fra Rødbyhavn ændres tilslutningsanlægget ved Ottelundevej, som beskrevet i VVM-redegørelsen afsnit Permanente anlæg på Lolland. Ændringen består i, at der i stedet for et sløjfeanlæg med rundkørsler etableres en direkte forbindelse fra E47 mod Rødbyhavn (shunt-forbindelse) samt flettestrækninger for trafikken fra Rødbyhavn mod E47 i nord- og sydgående retning. Motorvejsstrækningen mellem shunt-forbindelsen og Rødbyhavn bevares. Den sydgående et-sporede shunt-forbindelse etableres på en op til ca. 5,8 m høj dæmning og med en skiltet hastighed på 60 km/t. Der etableres flettestrækninger mellem den sydgående shunt-forbindelse og eksisterende motorvej samt ved syd- og nordgående tilslutning af trafik fra Rødbyhavn til E47. Der etableres vigepligtskryds ved tilslutning af lokal trafik fra Ottelundevej samt trafik fra tunnelen mod Rødbyhavn (Figur 1). 2.1 Anlægsfase I anlægsfasen inddrages et større midlertidigt areal til arbejdsområder end beskrevet i VVMredegørelsen (ca. 4 ha) samt et større permanent areal til vejanlægget (ca. 3 ha, se Figur 1). Arealbehovet er udlagt på baggrund af et skitseprojekt og skal betragtes som et vejledende worst case scenarie. Arbejdet forventes påbegyndt ca. 2,5 år efter kontraktindgåelsen, og det samlede arbejde forventes at tage ca. et år. Vejvandsbassiner etableres, som beskrevet i VVM-redegørelse (2013) og VVM-tillæg (2014). Forbrug af de vigtigste grupper af råstoffer, bliver en anelse større end beskrevet i VVMredegørelsen, idet der skal bruges yderligere ca. 2 t asfalt og 4 t grus til øget vejareal. RAT Miljøvurdering tilslutningsanlæg med shunt 1/6\n5 Figur 1 Udformning af tilslutningsanlæg ved Ottelundevej 2.2 Driftsfase Som grundlag for miljøvurderingen er anvendt trafikprognose fra 2014 udarbejdet for Femern A/S. Som en ekstra følsomhedsanalyse er der i trafikprognosen opstillet scenarier for en situation, hvor færgen mellem Rødby og Puttgarden vedbliver at være i drift efter åbningen af den faste Femern Bælt-forbindelse med henholdsvis en-times drift eller to-timers drift. Det svarer til en trafikbelastning mellem Rødbyhavn og Ottelundevej, som vist i Tabel 1. Den gennemsnitlige trafikmængde, der passerer tilslutningsanlægget, er jf. trafikprognosen estimeret til at være ca personbiler pr. døgn før åbningen af Femernbælt tunnelen stigende til ca det fjerde år efter åbningen (2025), hvor tunnelen forventes at være fuldt indfaset. Antallet af lastbiler, der dagligt benytter tunnelen fire år efter åbningen, vurderes at være ca og antallet af busser ca Ved fortsat færgedrift, vil færgetræk medføre en pulsagtig fordeling af trafikbelastningen i nordgående retning gennem tilslutningsanlægget, svarende til kapaciteten for en fyldt færge. RAT Miljøvurdering tilslutningsanlæg med shunt 2/6\n6 Tabel 1 Årlig trafikmængde til tunnel/færge i 2025 ved tilslutningsanlægget Ottelundevej ved to trafikscenarier for fortsat færgedrift samt scenariet uden færgedrift. Vej E47 Ottelundevej- Rødbyhavn E47 Ottelundevej- Tunnel Køretøjer Uden færgetrafik En-times drift To-timers drift Personbiler Busser Lastbiler Personbiler Busser Lastbiler AREALBEHOV I VVM-redegørelsen er der udlagt areal til etablering af tilslutningsanlæg ved Ottelundevej. Anlæg af tilslutningsanlægget med en shunt-forbindelse udvider kyst til kyst-projektets permanente arealbehov med ca. 5,3 ha. Derudover reduceres det midlertidige areal behov med ca. 1,5 ha. 4. MILJØVURDERING 4.1 Landskab Set fra naboområderne vil de visuelt dominerende indtryk ved tilslutningsanlægget være broen over motorvejen samt shunt-forbindelsen, der hæver sig over eksisterende terræn på en dæmning, hvor den kobles på vejbroens vestlige skråningsanlæg. Tilslutningsanlægget vil således fremstå markant i landskabet, som dog i forvejen er præget af infrastrukturanlæg og derfor ikke vurderes at være sårbart overfor påvirkningen. Da shuntens konstruktion ikke overstiger højden på vejbroen, og da den følger samme linjeføring som den gamle motorvej, vurderes det, at tilslutningsanlægget ikke vil give anledning til en væsentlig visuel ændring af landskabet, hvilket er i overensstemmelse med vurderingen af tilslutningsanlægget i VVMredegørelsen. 4.2 Plante- og dyreliv I driftsfasen vil tilslutningsanlægget sammenlignet med den eksisterende motorvej medføre en forøget barrierevirkning for dyr, der lever i landskabet omkring motorvejen. Det skyldes dels shuntforbindelsen, der løber på dæmning i tracéet for den gamle motorvej, samt de øvrige til- og frakørselsveje øger anlæggets areal og antallet af veje. Landskabet omkring tilslutningsanlægget er domineret af landbrugsarealer, og der er ikke registreret betydelige bestande af pattedyr eller padder. Det vurderes derfor, at etablering af faunapassage langs Næsbæk under motorvejen og Ottelundevej, som beskrevet i VVM-redegørelsen, kompenserer for barrierevirkningen. Faunapassagen vil primært være egnet for padder og små pattedyr som fx gnavere, og faunapassagens funktion understøttes af ledebeplantning i form af urte- og græsvegetation omkring tunnelåbningerne og langs vandløbet. Det vurderes på denne baggrund, at udvidelse af tilslutningsanlægget ved Ottelundevej med shunt-forbindelse ikke vil give anledning til væsentlige påvirkninger af naturforhold. 4.3 Kulturarv Umiddelbart vest for anlæg af shunt-forbindelsen ligger en ejendom, der er udpeget som bevaringsværdig med SAVE-værdi 4 jf. Kulturstyrelsens database over fredede og bevaringsværdige bygninger. Der vil ikke forekomme vibrationsfremkaldende arbejde i nærhed af ejendommen, og det vurderes, at etablering af tilslutningsanlægget ikke vil påvirke bygningen. RAT Miljøvurdering tilslutningsanlæg med shunt 3/6\n7 4.4 Støj og vibrationer Støjpåvirkningen vurderes i forhold til helårsboliger i nærheden af projektet for både anlægsfasen og driftsfasen. Oplysninger om støjkilderne for de forskellige anlægsaktiviteter er anvendt til at beregne, hvor langt man skal væk, før støjen er faldet til kriterieværdierne. Kriterieværdierne, der angiver støjniveauet på facaden af boliger, er 70 db(a) i normal arbejdstid på hverdage (kl. 7-18) og 40 db(a) i øvrige tidspunkter. Disse kriterier er også anvendt ved vurdering af støj fra de øvrige anlægsarbejder tilknyttet den faste forbindelse (VVM-tillægget afsnit (2014)). Beregninger viser, at anlæg af tilslutningsanlægget ikke vil give anledning til overskridelse af kriterieværdierne i anlægsfasen for boliger i nærområdet, med undtagelse af en ejendom umiddelbart vest for shunten, hvor der vil kunne optræde overskridelse af kriterieværdien på 70 db(a) med indtil 10 db. Det forventes, at overskridelserne kun vil optræde i dagperioden i en periode på seks måneder, hvor den sydgående shunt-forbindelse anlægges. Støj fra vejtrafik i driftsfasen vurderes med støjindikatoren L den. Det er en støjenhed, hvor støjen opgøres for dagtimerne kl. 7-19, for aftenperioden kl og for natten kl Disse tre støjbelastninger sammenvægtes til en døgnværdi L den, hvor den beregnede støjbelastning om aftenen tillægges 5 db og om natten tillægges 10 db. Miljøstyrelsens vejledende grænseværdi for vejstøj ved boliger er L den = 58 db. Denne værdi anvendes som kriterieværdi ved vurdering af de vejstøjmæssige konsekvenser. En bolig, der udsættes for støj over L den = 58 db, anses således for at være støjbelastet. For boliger i Rødbyhavn og Rødby og andre boliger, der ligger på afstand af tilslutningsanlægget (mere end ca. 500 meter), medfører tilslutningsanlægget ingen væsentlige støjmæssige gener i form af overskridelse af kriterieværdierne. Det skyldes, at for boliger på afstand af tilslutningsanlægget er den gennemgående motorvejsstrækning til den faste forbindelse den dominerende støjkilde. Tilslutningsanlægget, herunder de tilknyttede lokalveje, ramper, dæmninger og broer, kan imidlertid have betydning for boliger, der ligger tættere end ca. 500 meter på anlægget. Der er derfor gennemført en vurdering af de støjmæssige konsekvenser, som følger af tilslutningsanlægget for de i alt ni boliger, der ligger indenfor en afstand af ca. 500 meter fra tilslutningsanlæggets centrale del. På trods af anlæg af vejbro og shunt-forbindelse, der hæves over det eksisterende terræn, vil den nye motorvej være så støjmæssigt dominerende, at antallet af støjbelastede boliger omkring tilslutningsanlægget i driftsfasen vil være uændret. Dette gælder både for trafikscenariet med fortsat færgedrift og scenariet med indstillet færgedrift. For enkelte boliger vil den hævede shunt virke afskærmende på en del af motorvejsstøjen. 4.5 Befolkning Etablering af den sydgående shunt-forbindelse inddrager et midlertidigt areal af en ejendom vest for den eksisterende motorvej. Trafiksikkerheden omkring Ottelundevej tilslutningsanlæg har betydning for lokalbefolkningen. Etablering af tilslutningsanlæg med shunt-forbindelse giver fuld tilgængelighed for trafikanter fra motorvej og lokalområde. Antallet af konfliktpunkter, der kan påvirke trafiksikkerheden, er i et tilslutningsanlæg med shunt-forbindelse (flettestrækning) lavere end ved et traditionelt tilslutningsanlæg med rundkørsel, vigepligt eller signalanlæg i krydsudvekslingerne. Det vurderes på den baggrund, at anlægget ikke vil give anledning til væsentlig påvirkning af lokalbefolkningen, med undtagelse af den berørte ejendom. RAT Miljøvurdering tilslutningsanlæg med shunt 4/6\n8 4.6 Kumulative effekter Etablering af tilslutningsanlæg ved Ottelundevej vurderes at medføre kumulative effekter i form af en øget barrierevirkning sammenholdt med andre permanente anlæg på Lolland i forbindelse med kyst til kyst-projektet. For at afværge denne påvirkning etablerer Femern A/S et antal faunapassager under motorvej og jernbane samt foran tunnelportalen, som beskrevet i VVMtillæg (2014). Det vurderes på denne baggrund, at den samlede barrierevirkning af kyst til kystprojektet ikke er af væsentlig betydning for dyrelivet i området. 4.7 Sammenfatning af miljøvurdering Samlet vurderes det, at anlæg af tilslutningsanlægget Ottelundevej med en sydgående shuntforbindelse ikke vil medføre væsentlige negative miljømæssige konsekvenser. En enkelt ejendom vil dog blive påvirket af støj i anlægsfasen, idet kriterieværdien på 70 db(a) kan blive overskredet med indtil 10 db i perioden for anlæg af shunt-forbindelsen. Tilslutningsanlægget vurderes desuden ikke at give anledning til kumulative effekter mellem indbyrdes aktiviteter i kyst til kyst-projektet eller kumulative effekter i forhold til andre bygge- og anlægsprojekter i lokalområdet, som Femern A/S har mulighed for at vurdere de kumulative påvirkninger i forhold til. 5. REFERENCER RAT Ottelundevej tilslutningsanlægget Femern (2014) Trafikprognose for en fast forbindelse over Femern Bælt, november RAT Miljøvurdering tilslutningsanlæg med shunt 5/6\n9 RAT Miljøvurdering tilslutningsanlæg med shunt 1/6\nDen faste forbindelse over Femern Bælt (kyst til kyst) TILLÆG TIL VVM- REDEGØRELSE\nDen faste forbindelse over Femern Bælt (kyst til kyst) TILLÆG TIL VVM- REDEGØRELSE INDHOLD 1 INDLEDNING... 3 1.1 Læsevejledning... 4 1.2 Anlæg på Lolland... 4 2 PROJEKTÆNDRINGER... 9 2.1 Støj og vibrationer


iDate2 – fordi dating skal være sjovt! – Onpart.dk – Dansk Link Directory\niDate2 – fordi dating skal være sjovt!\nTitle: iDate2 – fordi dating skal være sjovt! - http://www.idate2.com\nVi tror på at dating skal være sjovt, nemt og fantastisk.\nDerfor er vores mantra også: iDate2 – fordi dating SKAL være sjovt.\nDu får nemt adgang til tusindevis af spændende singler og har selvfølgelig mulighed for at have billede galleri, private billede mapper, blogs, webcam, messenger lignende chat og meget mere.\nVi gir DIG muligheden for at vælge om du er Nice eller naughty.\nPå den måde kan du vælge hvad der passer til dig, og er du nice så ved du at der INTET seksuelt er.\nSå, er du Nice eller Naughty?\nDu bestemmer – men husk, Dating SKAL være sjovt!


Physical Movement » Funktionel neurologi – hvad er det og hvorledes kan vi aktivt anvende dette i din behandling?\nDenne blog har 2 formål:\n1) Uddybe hvad funktionel neurologi er for dig, der allerede er opstartet et forløb ved Physical Movement.\n2) Give dig, der (endnu) ikke er klient hos Physical Movement en viden om, at årsagen til dine symptomer måske skal findes et andet sted end ude i din skulder, lænd eller hvor end i kroppen du oplever udfordringer.\nNeurologi er læren om nervesystemet.\nNervesystemet er dit ”software”. Altså den del af kroppen, der sørger for, at dit ”hardware” (muskler, led og knogler) fungerer optimalt.\nSom i en computer, kan du have hardware, der på overfladen ”burde” virke perfekt.\nDu kan bare stadig ikke få computeren til at tænde.\nEller den kører for langsomt.\nEller slukker af sig selv midt i et vigtigt projekt.\nI kroppen kommer dette bl.a. til udtryk ved, at en MR-scanning eller anden billeddiagnostik ikke giver anledning til nogle bemærkninger fra speciallægerne.\nDet kan være frustrerende, da du jo kan mærke, at noget ikke er som det skal være.\nDu kan mærke, at du ikke performer optimalt.\nMåske har du smerter.\nMåske lider du af overdreven træthed.\nMåske har du symptomer som svimmelhed og hovedpine.\nMåske oplever du, at du meget nemt og hurtigt bliver overstimuleret af lyd, lys, lugte etc.\nScanningen kan bare ikke fortælle dig om årsagen til dette.\nOvenstående kan være tegn på, at du vil få mere ud af at fokusere på dit software end dit hardware.\nDette kan vi gøre gennem funktionel neurologi.\nGennem grundige undersøgelser og test, kan vi afklare, om der er områder af dine hjerne, der ikke fungerer helt optimalt.\nMåske har områderne behov for stimulering/aktivering.\nMåske har de brug for en pause og blive dæmpet/aflastet lidt.\nDette opstår ofte efter et hovedtraume, stress, uhensigtsmæssige bevægelsesstrategier og/eller langvarige smerter.\nEn tydelig ledetråd vil være smerter/skader udelukkende i den ene halvdel af kroppen.\nEn klassiker vil være, at du fortæller mig:\n”Hvis bare min højre side af min krop var ligesom min venstre, ville jeg ikke have nogle problemer”.\nDu vil ofte fortælle mig om gentagne forstuvninger af den samme ankel. Gener i samme sides knæ, hofte, lyske, lænd, skulder, nakke og ligeledes ofte hovedpine i samme side – tid med udstråling til øje og/eller øre.\nEn sådan historie vil få mig primært til at undersøge dig neurologisk frem for mekanisk.\nEn anden ting, der ofte vil komme meget tydeligt frem, vil være en såkaldt påvirket neurologisk gang, hvor symmetrien mellem skulderhøjde samt armsving vil være påvirket.\nLigeledes vil det ene ben ofte være enten udad- eller indadroteret. Endvidere kan man opleve et såkaldt ”boblehead”, hvor det er svært at gå uden at virrer med hovedet, fordi dit software ikke formår at stabilisere dit hoved.\nHjernen består af mange områder, men dem vi primært beskæftiger os med i funktionel neurologi er følgende:\nCerebellum er den latinske betegnelse for ”lillehjernen”.\nDenne har ansvaret for at du kan koorinerere dine led og dermed dine bevægelser.\nDet er dette område, der stimuleres, når du skal lære noget motorisk.\nSamtidig er det det her, at din kropsholdning og muskeltonus kontrolleres.\nEt for lavt blodtryk kan ligeledes skyldes forstyrrelser i cerebellum.\nBrainstem er det samme som din hjernestamme – altså overgangen mellem din hjerne og din rygmarv.\nDenne kan bl.a. deles op i de 2 områder, ”pons” og ”medulla”. I disse områder befinder de 12 såkaldte kranienerver sig. Disse har bl.a. ansvaret for din ansigtsmimik, visse af dine øjenbevægelser, dit bid, din lugtesans, din tunges bevægelser, nogle af dine skuldre og nakke-muskler samt din hørenerve, der ligeledes er din balancenerve.\nEndvidere befinder den vigtige vagus-nerve her. Denne er din ”fordøjelses-nerve”, og har desuden ansvaret for at sende nerveignaler til hjerte og lunger.\nSe evt. følgende let-læselige artikel om Vagus: https://originalstrength.net/2015/12/14/captain-america-goes-vagus%E2%80%A8%E2%80%A8/\nBrainstem er ligeledes med til at skabe muskulær kontakt til hhv. forsiden og og bagsiden af kroppen samt sørge for at dine autonome funktioner som blodtryk, puls og svedproduktion ikke “stikker af” og bliver uhensigtsmæssigt forhøjet.\nI insula lever en stor del af din personlighed. Det er dette område, der sørger for, at du har et realistisk billede af, hvem du er, og om du føler dig integreret og groundet i verden eller om du føler at du lever i en “osteklokke”.\nMennesker med et forstyrret kropsbillede – fx ved en spiseforstyrrelse, vil have en påvirket insula funktion.\nVia grundige neurologiske undersøgelser, vil vi kortlægge, hvilket område, der enten arbejder for meget eller for lidt hos dig.\nHvis du fx har svært ved at bruge musklerne på bagsiden af din krop, kunne en mulig løsning være, at du aktivt bruger din mimik og øjenbevægelser samtidig med at du høre musik i det ene øre samt laver en one-legged bridge.\nDet kan også være, at vi får dig til at gå i store 8-taller for at stimulere din cerellum, så du kommer til at koordinere dine led bedre.\nVed en påvirket fordøjelse og problemer med at bruge din skulder, kan det være, at du bliver sat til at gurgle vand før du laver one-arm skulderpres.\nHvis du fortæller mig, at du har problemer med at mærke sult og/eller mæthed, at du har en historie med en spiseforstyrrelse og/eller lettere depressioner, vil du sandsynligvis blive sat til at lægge med en varmedunk på din mave samtidige med at du laver relevante vejrtræknings-øvelser.\nTaget ud af sammenhængen, virker ovenstående som det rene Galamatias!\nDet er funktionel neurologi, hvor vi bruger din hjerne til at komme i mål med de udfordringer du oplever ude i kroppen.\nSåfremt du har læst denne blog, og kan genkende dig selv på flere områder, vil jeg anbefale dig, at finde en behandler, der kan undersøge dig, og hjælpe dig i gang med relevante øvelser, der kan forbedre dit nervesystem.\nDu er altid velkommen hos Physical Movement, hvor jeg anvender såvel Z-Health, Neurokinetic Therapy (NKT) samt Neuroseminar.


Brev fra H.C. Andersen til Henriette Oline Collin, f. Thyberg 14. juli 1864\nDato: 14. juli 1864\n463. Til. Henriette Collin.\nSøllerød den 14 Juli 1864.\nFra Søllerød til Tvergaden er min eneste Brevvexling i den sidste Tid, ogsaa kun derfra komme Breve til mig; i Dag har jeg Intet at skrive om, kun det, at jeg ikke indtræffer imorgen; vil De see mig paa Søndag-Middag, da har jeg det den Dag lidt hjemligt; jeg kommer neppe ind før Løverdag? Aften.\nJeg er mæt og træt nu af at være herude. Venlig Omgang, et rigt Bord, en smuk Natur rundt om har jeg, hvad kan ønskes mere; det som ønskes kan ikke erholdes og jeg er bange: det aldrig erholdes. Det er underligt, jeg som har klamret mig fast til Livet og jublet ved det, har daglig Følelsen og Tanken, »bedst er det for dig, om nu snart Alt var forbi!«–Intet har jeg bestilt den lange Tid herude, mere aandelig Sundhed og Røre var der under Opholdet paa Basnæs, men da var heller ikke det sidste store Stykke af Slesvig, det smukke Als, revet fra os. Forandringen i Ministeriet haaber jeg nu standser Blod?Udgydelsen, maaske Krigen ender, men hvilke Betingelser? Hvad vil fordres af os! Gid at jeg før Ulykkerne kom over os havde eiet det Blik over Forholdene, som nu er givet mig, det havde været mig bedre. Jeg er nu fri for den forfærdelige Tandpine, men er blevet noget mager sige de; Louise Lind med Døttre standsede igaar uden for Fru Neergaards Huus, jeg løb ned til dem, og fulgte med gjennem Skoven ud over Marken mod deres Hjem; jeg hørte at Theodor, Einar og Harald havde været derude, jeg meddeelte hvad Deres Brev, kjære Fru Collin, havde givet. Louise er blevet meget solbrændt, Døttrene see særdeles vel ud. Naar De nu imorgen har Deres Gjester, Vil De da ret venligt hilse Hr Pastor Feilberg. Beed Louise bringe Hilsener fra mig til Jonna; tager jeg ikke snarest til Norge da kommer jeg til Christinelund, vistnok medens Louise er der.–I Dag spadserede jeg ned til Øverød og besøgte Doctor Lund som har viist mig stor Deeltagelse under min Sygdom, han er et høist interesant behageligt Menneske, det er en Fornøielse at tale med ham; De veed han er en nær Slægtning af Kirkegaard. Ved dette Brev lægger jeg et Par Ord til Jonas, Vil De give disse Plads i Deres Brev til ham. Brev fra Deres Mand faaer jeg vel ikke og nu neppe fra Dem, da De skrev i forgaars. Gid jeg snart maatte vide at Fru Drevsen var i Rosenvænget. Viggo bliver vel endnu ikke sendt syd paa. Her i et er en ung Invalid, han fik igaar sit Træbeen; for ham og alle Folkene læste jeg forleden Aften 5 a 6 Eventyr og Fru Neergaard trakterede dem med god legemlig Føde. Forresten har jeg Intet at meddele; at Rygternes »Sluddertraad« løber over Markerne ogsaa herude er i en Tid som denne rimeligt, om Svingningerne i min\nSjæl vil jeg ikke trætte Dem, de lægge sig ikke før strængene rives over.\nTilknyttede bibliografiposter: ID 1317(Bind II) ID 2312


2.7.2018 | Special\nPressemeddelelse fra FOA og Socialpædagogerne 29.6.2018:\nPositivt med politisk fokus på profit på velfærd\nSocialdemokratiet har netop fremlagt dets forslag til ændring af reglerne på blandt andet anbringelsesområdet. Godt, at der kommer fokus på fagligheden og begrænsning af profitten, men forslagene bør bredes ud, mener FOA og Socialpædagogerne.\nKrav om uddannet arbejdskraft og et opgør med ejere bag private opholdssteder for børn er blandt Socialdemokratiets forslag til forandringer på anbringelsesområdet. SF og Enhedslisten er ude med lignende forslag.\nFOA og Socialpædagogerne hilser forslagene velkommen og glæder sig over et stigende fokus på det private velfærdsområde.\n"Vi har nu set mange eksempler på private leverandører af velfærd, som tænker mere i profit end kvalitet, så det er meget positivt, at flere partier nu vil kigge på reglerne," siger næstformand i FOA Thomas Enghausen.\nSocialdemokraterne foreslår, at de private bosteder for børn og unge skal være underlagt samme restriktioner, som socialøkonomiske virksomheder, hvor overskud geninvesteres i virksomheden. Samtidig skal det ikke være muligt at sidde i ledelsen af en privat bostedskoncern og samtidig leje ejendomme ud til bostederne, som der har været flere eksempler på.\nDet giver mening, at de skattekroner, private leverandører får fra kommunerne, går til at sikre det bedst mulige tilbud," siger forbundsformand for Socialpædagogerne Benny Andersen.\nSocialdemokratiets forslag rummer også krav om uddannet personale, som stemmer godt overens med FOAs og Socialpædagogernes forslag til området.\n"Når man arbejder med nogle af samfundets svageste, som ofte har komplicerede diagnoser, bliver man nødt til at sikre en stærk faglighed. Vi har set for mange eksempler på brug af uuddannede og frivillige," siger Benny Andersen.\nSelvom udspillet rummer mange gode takter, er der et for snævert fokus på børn- og ungeområdet, mener næstformand i FOA Thomas Enghausen.\n"Det ville kunne bredes ud til hele det private velfærdsområde - hvorfor skulle det ikke gælde på voksen-/handicapområdet eller i plejesektoren for eksempel," siger han.\nSocialminister Mai Mercado har indtil videre kvitteret for FOAs og Socialpædagogernes forslag og ser frem til at diskutere dem nærmere i efteråret.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/13350 Loadtid: 0.029 sek.


Jyske Bank frifundet i sag om swaplån | TV2 ØSTJYLLAND\nJyske Bank frifundet i sag om swaplån\nJyske Bank med hovedsæde i Silkeborg er blevet frifundet i sag om swaplån til andelsforening i Aarhus. Banken gav dog mangelfuld rådgivning, mener landsretten\n19. nov 2015, kl. 13:08\nAndelsforeningen Engskoven taber sag til Jyske Bank om komplicerede swaplån, oplyser Vestre Landsret i en pressemeddelelse.\nIfølge Vestre Landsret er den aarhusianske andelsforening bundet af den aftale om renteswap, som blev indgået med Jyske Bank i 2006. Banken skal heller ikke betale erstatning til andelshaverne, som har tabt penge på lånet, efter at renten faldt.\n- Landsretten har ved dommen frifundet Jyske Bank. Dette er en ændring af byrettens dom, hvor andelsboligforeningen fik medhold i, at den ikke var bundet af renteswapaftalen, lyder det fra Vestre Landsret.\nAndelsforeningen anker sagen til Højesteret, skriver finans.dk.\nKomplicerede lån indebar risici\nPengeinstitutankenævnet og Viborg Byret har tidligere givet andelshaverne ret i, at rådgivningen ikke havde været god nok. Og det er landsretten sådan set enig i, men alligevel falder sagen ud til bankens fordel.\n- Landsretten gav andelsboligforeningen medhold i, at bankens rådgivning på nogle punkter var mangelfuld, lyder det fra landsretten.\n- Manglerne havde en karakter, som indebar, at andelsboligforeningen kunne hæve aftalen med banken, men da påstanden om ophævelse af aftalen var ubestemt og upræcis, kunne landsretten ikke give andelsboligforeningen medhold.\nLandsretten fremhæver også, at aftalen ikke kan erklæres ugyldig, da foreningen i mere end halvandet år havde kendt til manglerne ved renteswapaftalen uden at gå til banken.