Kender du de 24 krav til design af en god selvbetjeningsløsning?\nServicedesign: Danmark er et af de mest gennemdigitaliserede samfund i verden.\nDigitaliseringsprocessen har ikke mindst været drevet af det offentliges 4 store bølgeplaner, som rullede ud over alle danske offentlige myndigheder fra 2012-2015, hvor der blev indført obligatorisk Digital Post og obligatorisk selvbetjening på 89 offentlige serviceområder.\nIfølge Digitaliseringsstyrelsens opgørelse fra 2016 har de opgjorte selvbetjeningsområder opnået en samlet digitaliseringsgrad på 87 %, hvilket bygger på en opgørelse af i alt ca. 11,5 mio. anmeldelser, ansøgninger mv. til de offentlige myndigheder på de omfattede serviceområder.\nDermed blev målet om, at op mod 80 % af transaktionerne på de serviceområder, som er omfattet af obligatorisk digital selvbetjening, skal foretages digitalt, opnået.\nBølgen har lagt sig – og hva' så?\nNu er de 4 bølgeplaner ebbet ud, men der arbejdes stadig med selvbetjeningsløsninger på mange små og store områder i fx kommunerne. Derfor kunne det måske være en idé at teste nye løsninger op imod de krav, som blev stillet til bølgeplanernes selvbetjeningsløsninger.\nFor i forbindelse med digitaliseringsindsatsen udarbejdede Styregruppen for den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi en udviklingsvejledning for god selvbetjening til brug for myndigheder og leverandører af offentlige selvbetjeningsløsninger med 24 minimumskrav til brugervenlighed og tilgængelighed.\nKravene til servicedesign er både konkrete som fx kravet om, at fejlmeddelelser skal være på dansk, og lidt mere uhåndgribelige som fx kravet om at genbruge allerede eksisterende data i videst muligt omfang.\nHvis en selvbetjeningsløsning ikke levede op til udviklingskravene, kunne den ikke blive klarmeldt til brug.\nDe 24 udviklingskrav til selvbetjeningsløsninger\nHer er samtlige 24 krav til udvikling af selvbetjeningsløsninger, der er udviklet af Styregruppen for den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi i 2015 som en udviklingsvejledning for god selvbetjening.\n1.1 Følg gældende skrivevejledninger: Når din løsning skal bo på portaler som borger.dk, virk.dk eller sundhed.dk, skal du følge de gældende skrivevejledninger.\n1.2 Brug et enkelt og klart sprog: Skriv letforståeligt og forklar alle fagudtryk.\n1.3 Vejled brugerne: Skriv handlingsanvisende og hjælp brugerne trin for trin og forklar brugerne, hvad de skal gøre for at komme videre.\n1.4 Giv meningsfuld feedback på fejl: Fejlmeddelelser skal være til at forstå for brugerne, så de ved hvad de skal ændre for at komme videre.\n1.5 Fejlmeddelelser skal være skrevet på dansk: Sørg for, at brugeren får danske fejlmeddelelser, herunder system- og teknisk fejl, der ofte er på engelsk.\n2.1 Overhold designmanualer: Der findes designmanualer for de fællesoffentlige portaler. Hvilken manual, der er gældende, afhænger af, om din løsning er målrettet borgere eller erhvervsliv.\n2.2 Forbered brugerne, inden de går i gang: Brugeren skal vide, hvor omfattende løsningen er, og hvad der skal til, for at de kan gennemføre den.\n2.3 Opbyg et logisk og konsekvent forløb: Sørg for, at løsningen opbrydes i et - for brugerne - logisk forløb og i et meningsfuldt og konsekvent design.\n2.4 Giv brugeren et resumé: Indtastede oplysninger skal opsummeres for brugeren, inden løsningen afsluttes (fx inden en ansøgning indsendes).\n2.5 Tjek og validér oplysninger før indsendelse: Brugeren må først kunne indsende oplysninger, når alle obligatoriske felter i løsningen er udfyldt.\n2.6 Afslut med en kvittering: Vis brugerne en kvitteringsside, når de har gennemført et forløb.\n2.7 Vis din afsender: Lav et design, hvor den ansvarlige myndighed altid fremgår i brugerfladen.\n2.8 Optimér til relevante platforme: Tænk interaktion, flow og funktionalitet igennem i forhold til forskellige skærmstørrelser og devices.\n2.9 Optimér til browsere: Du skal sikre dig, at design og flow fungerer på de mest udbredte browsere.\n3.1 Brug NemLog-in: NemLog-in skal bruges, hvis løsningen kræver et log-in.\n3.2 Genbrug data: Genbrug allerede eksisterende data i videst muligt omfang.\n3.3 Genbrug komponenter: Genbrug allerede udviklede komponenter i videst muligt omfang.\n3.4 Brug fællesoffentlige, internationale og åbne standarder: Brug eksisterende standarder, som fx OIO og åbne standarder.\n3.5 Tilpas efter besvarede spørgsmål: Løsningen skal i videst muligt omfang tilpasse spørgsmål efter allerede indtastede oplysninger.\n3.6 Opbevar oplysninger sikkert: Du skal overholde persondatalovgivningen, cookielovgivningen og sørge for at opbevare følsomme oplysninger sikkert.\n3.7 Brug tællerscript: Indsaml statistik om brugen af din løsning ved hjælp af et tællerscript.\n4.1 Gør din løsning opfattelig: Du skal præsentere og strukturere informationer i din brugergrænseflade på en måde, så det kan opfattes af brugerne og deres hjælpemidler.\n4.2 Gør din løsning anvendelig: Navigation og elementer i din brugerflade skal kunne bruges af de fleste. Det er ikke nok kun at tænke i interaktion med en mus.\n4.3 Gør din løsning robust: Koden til løsningen skal laves sådan, at forskellige teknologier og programmer (fx browsere og skærmlæsere) kan aflæse indholdet nogenlunde pålideligt.\n4.4 Gør din løsning forståelig: Både indholdet i din selvbetjeningsløsning og interaktionen med den skal være forståelig for brugeren.


Alexi Murdoch: Towards The Sun – diskant.dk\nPladeanmeldelser 08/04/2011 04/04/2011\nAlexi Murdoch: Towards The Sun\nSkrøbeligt og forfinet fra Murdoch\nBritiske Alexi Murdoch er klar med sin tredje udgivelse, der har fået titlen Towards The Sun. Og så kan det endda diskuteres, hvor nyt albummet er, for sangene har været sat på skive tidligere, og de har i flere år været i omløb i forskellige udgaver og som live-ingredienser hos Murdoch.\nMen nu er de samlet på et egentligt album, og sammenligningerne med især Nick Drake er fortsat indiskutable. Det er næsten messende, hviskende, nynnende og sublimt vedkommende og nærværende, når Murdoch ruller stemmebåndene ud, og han formår i allerhøjeste grad at understøtte sin egen vokal med en lille spinkel akustisk guitar som det umiddelbare akkompagnement – og så derunder et mere nuanceret og omfattende arrangement med strygere m.v., som dog er så diskret i lydbilledet, at det kun forstærker indtrykket af en enkelt mand og hans guitar.\nDet er den helt klassiske folk-stemning, der præger titelnummeret, og det samme gør sig gældende på den charmerende og uimodståelige ”At Your Door”. Men personlige favorit på albummet er imidlertid ”Slow Revolution”, hvor opsætningen er spinkel, men stemningen lidt mere storladen. Det bliver det klassiske magiske højdepunkt, når storladenhed og minimalisme mødes i en diskret og slow-motion-agtig energi-eksplosion, og 2/3-takten fungerer perfekt i det diskret omfattende arrangement.\nDet er skrøbeligt og forfinet og alligevel helt nede på jorden og fyldt med muskulatur og energi. Nogle vil nok finde Alexi Murdoch for stillestående i sine små diskret leverede beretninger, men for det publikum, der nyder genren, er her tale om en aldeles anbefalelsesværdig udgivelse.\nForrige indlægAlf: Vi ville förändra vår tid men den förändrade oss\nNæste indlægYuck: Yuck


Tandlægeskræk hos børn | Tandlægerne i Ans - Vi designer smil :o\nHjem Voksne Tandeftersyn Blødende tandkød Paradentose Kosmetiske behandlinger Porcelæn Tandretning Bidskinne Lykkepiller Panoramarøntgen Økonomi Tilskud - offentlige Tilskud - Danmark Tandlægevagten Skæve tænder Personligt forslag Børn og unge Gravid og tandsundhed Sutteflaske Familieforøgelsen Tandbørstning Tandpleje Tandskifte Første besøg Tandlægeskræk Tandregulering Mælketænder Billedgalleri Tandretning 6 ugers behandlingstid 7 ugers behandlingstid 8 ugers behandlingstid 10 ugers behandlingstid 11 ugers behandlingstid 13 ugers behandlingstid 14 ugers behandlingstid 18 ugers behandlingstid Fortænder Knækkede fortænder Fortænder - mørke Plastbehandlinger Plast - processen Fra karies til ny tand Fra sølv til plast Total makeover Tidsbestilling Om os Hvem er vi? Tandlægen har ansvaret Forventning Priser Kontakt os Ny patient Tandretning Familieforøgelse Du er her: Hjem Børn og unge Tandlægeskræk\nTandlægeskræk hos børn\nTandlægeskræk hos børn kan have mange årsager. Det kan stamme fra en dårlig oplevelse hos lægen, hvor banet tror, at undersøgelse af tænderne forgår på samme måde. Nogle børn har også hørt skrækhistorier fra større søskende eller voksne, og nogle kan blive utrygge alene ved at en fremmed person kommer tæt på. Det kan ofte være en god ide, at børn med tandlægeskræk besøger os på klinikken flere gange med korte intervaller som en tilvænning – for at blive vant til at komme hos os på klinikken.\nHvordan forebygger man tandlægeskræk\nDet er vigtigt, at vi samarbejder med forældrene om at forebygge tandlægeskræk hos børn. Forældre bør på en naturlig og afslappet måde forberede barnet på det første besøg hos os på klinikken. Man kan f.eks låne en bog om tandpleje på biblioteket. Ved selve besøget skal forældrene holde sig lidt i baggrunden, så vi kan få mulighed for at skabe god kontakt med barnet. Hos os gør vi meget for at forberede barnet på alt, hvad der skal ske, inden vi foretager os noget. Vi viser instrumenter og forklarer, hvad der skal ske på et sprog, som passer til barnets alder, og som barnet kan forstå. Dette gælder både ved undersøgelser og tandbehandlinger.\nHar helt små børn huller i tænderne, udføres den endelige behandling først, når vi vurderer, at barnet er klar til det. Hvis det ikke er muligt at gennemføre behandling optimalt uden at overskride barnets grænser og skabe grundlag for problemer og utryghed fremadrettet udføres en henholdende behandling – dvs. at man forsøger at forhindre, at hullet bliver større ved at rense det og evt. fylde det foreløbigt med en midlertidig ”cement”. Endvidere kan vi pensle tænderne med en fluoropløsning, og sidst men måske allervigtigst instrueres forældrene i grundig mundhygiejne og tandvenlig kost uden så meget sukker.\nNår den endelige behandling skal udføres, er det vores holdning, at behandlingen som udgangspunkt SKAL være smertefri. Derfor er vi meget omhyggelige med at anvende lokalbedøvelse. Den type kanyler som anvendes i dag er så små og tynde, at de færreste registrerer dem – hvorfor prikket ikke gør ondt. Når der føles smerter ved bedøvelse er det oftest væsken man mærker. Det at væsken kommer ind i vævet kan, hvis det sker for hurtigt føles som en prikkende eller stikkende smerte. Derfor gør vi meget ud af at bedøvelsen lægges dråbevis så langsomt at patienten ikke registrerer det. Når vi skal bedøve et barn forsøger vi samtidig at aflede barnets opmærksomhed ved at tale om aktuelle emner som interesserer barnet. Forud for behandlingen fortæller vi barnet, at tanden skal ”sove”, og at ”tandtryllestaven” kommer ”tryllevæske” på tanden. Vi anvendte for år tilbage lattergas til behandling af børn, men erfaringsmæssigt følte børnene alt for ofte smerte ved behandlingen ved brug af lattergas, hvorfor vores erfaring er, at vi i langt højere grad kan forebygge udvikling af angst for tandbehandling ved lokalbedøvelse hvor behandlingen er smertefri. Derudover gør vi meget ud af, at vise barnet hvad der skal ske f.eks ved at ”bore” på en negl før boret kommer i munden. Derved afmystificeres vores udstyr og barnet kan føle sig tryg, da det derved har et billede af hvad der skal ske uanset det ikke kan se hvad der foregår.\nHjemVoksneSkæve tænderBørn og ungeGravid og tandsundhedSutteflaskeFamilieforøgelsenTandbørstningTandplejeTandskifteFørste besøgTandlægeskrækTandreguleringMælketænderBilledgalleriTidsbestillingOm osKontakt os Skævt smil?


Bo tæt på Waterfront\nTrendy terrasse med havudsigt\nRadisson Blu ligger lige ved siden af V&A Waterfront med en flot udsigt over hotellets egen lystbådehavn og det glitrende hav.\nDette 5-stjernede hotel har 177 luksuriøse værelser, alle indrettet i friske farver, med gulv til loft-vinduer og møbler i skandinavisk inspireret design. Nyd en forfriskende cocktail på terrassen ved havet eller forkæl dig selv med en overdådig behandling i den prisbelønnede spa. Hotellet har en restaurant med bar og terrasse ved vandet.\nHvis I ønsker at bo centralt i Cape Town, men i stille og rolige omgivelser, tæt på shopping og restauranter vil Radisson Blu Hotel Waterfront opfylde jeres ønsker.\nI området finder i flere spændende golfbaner, som er et besøg værd under jeres ophold.


Nytårsbord | Skip to content\n← Nyt headerdesign?\nMin dejlige søster, nu på t-shirts! →\nPosted on December 29, 2012 by Jasmina\tJeg glæder mig til nytårsaften, som også dette år bliver fejret i selskab med gode venner.\nVi har allerede sammensat menuen, hvilket jo er noget af det vigtigste, men et flot festbord kan efter min mening også være med til at løfte stemningen og skubbe gang i festivitassen. Jeg har derfor meldt mig på bordækningsholdet, og har i den forbindelse været i gang med at finde inspiration til et flot og festligt nytårsbord. Efter at have kigget på nedenstående billeder er jeg kommet frem til, at jeg foretrækker en minimalistisk og elegant stil med en hvid base og dekorationer med et mix af sølv og guld.\nAlle billederne er taget fra Pinterest\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged Nytår, Nytårsbord. Bookmark the permalink.\t← Nyt headerdesign?\n8 Responses to Nytårsbord\nMilana - TastyPrettyThings says:\tDecember 29, 2012 at 7:23 pm\tSkønne billeder! Jeg er især vild med de sorte balloner! Håber du får en fantastisk aften Reply\tJasmina says:\tDecember 29, 2012 at 9:15 pm\tJeg er også vild med ideen om at binde balloner til savietterne – det skaber en fin effekt. Og tak, du må også have en fantastisk aften Reply\tGuapizimo says:\tDecember 29, 2012 at 9:55 pm\tVirkelig fin inspiration, vi har en sort jule-/nytårsdug der har været i brug i de sidste par år, jeg kan dog virkeligt godt lide det første billede med helt lys borddækning. Jeg ved at så snart vi er kommet ind i det nye år, så søger jeg pludseligt mod alt det lyse! Reply\tJasmina says:\tDecember 30, 2012 at 9:52 am\tJa, jeg er også vild med det lette og lyse look ved det første bord. Men jeg synes også bordet med den sorte dug kombineret med hvidt, guld og sølv er super flot.\nReply\tWalkinrunout says:\tDecember 30, 2012 at 8:06 am\tJeg synes også det første bord er vildt smukt… Hvidt i hvidt, men jeg er ikke på borddækningsholdet i år, da vi skal på besøg hos nogle venner… så jeg venter bare i spænding og ser hvad de har fundet på God nytårsaften til dig Reply\tJasmina says:\tDecember 30, 2012 at 9:53 am\tOg i lige måde! Og vi blogges ved i det nye år Reply\tNanna says:\tDecember 30, 2012 at 1:41 pm\tVirkelig flotte og stemningfyldte billeder. Jeg er helt vild med dem hvor farveskalaen er holdt i sort/hvid med et strejf af enten sølv eller guld. Jeg har ikke indflydelse på bordækningen i år, men glæder mig til at se resultatet. Rigtig godt nytår til dig Reply\tJasmina says:\tJanuary 2, 2013 at 3:18 pm\tOg rigtig godt nytår til dig Nanna Reply\tLeave a Reply Cancel reply


Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø – Se vigtig info\nØstbanegade 17, 2. th\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\nLejligheden på Østbanegade 17, 2. th i København Ø er opført i 1907 og indeholder 5 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 213 m2.\nEjendommen ligger i Københavns Kommune og tilhører skoledistriktet Nyboder Skole. De nærmeste naboer er typisk formuende og ressourcestærke børnefamilier. Den årlige risiko for indbrud er relativ lav, 0.7 procent i området.\nLuftfoto af Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6950°N, 12.5900°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er opført i 1907 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Østbanegade 17, 2. th ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Østbanegade 17, 2. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (53.5%).\nLejligheden på Østbanegade 17, 2. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (91.2%), Gulve (88.3%), Fuge (54.6%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 844-Østervold Kvarter, København, der hører til Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-10721 Region Hovedstaden 152 -\n101-03431 Region Hovedstaden 394 -\n101-00466 Region Hovedstaden 436 -\n101-00751 Region Hovedstaden 476 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø.\nDer er trafikstøj på adressen Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø om dagen:\nDrikkevand på adressen Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø.\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er 35 procent. Det betyder, at ca. 35 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø ligger i en højde på 6.1 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 610 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\nBygning, Samlet areal 1893 m2\nKælder 944 m2\n!Noter til Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\nOVERKÆLDER 471 KVM, UNDERKÆLDER 471 KVM\nBRANDSIKRING 1907 FÆRDIGMELDT 100190\nHent den officielle BBR meddelelse for Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Østbanegade 17, 2. th har energimærke D.\nEnergimærket er gyldigt fra 20. august 2015 til 20. august 2025.\nIfølge BBR er bygningen opført i 1907 og med den foreløbig seneste større ombygning i 1942. Når der tages højde for bygningens alder så er et D-energimærke faktisk OK og i den bedre ende af landsgennemsnittet for bygninger med tilsvarende alder (bygninger fra før 1930 har typisk energimærke D, E, F eller G; Se figur nedenfor). Energimærket er derfor en indikation på en fin bygningskvalitet og vedligehold.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Østbanegade 17, 2. th (byggeår: 1907) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1942, ●).\nNye bygninger skal i dag som minimum leve op til energikravene for A2015, så et energimærke D efterlader plads til forbedring. Med hele 14 forslag til energiforbedringer er der faktisk gode muligheder for at forbedre bygningens energieffektivitet. Energiforbedringerne fokuserer på etageadskillelse, varmerør, varmtvandsrør, vinduer, vægge mod uopvarmet rum, yderdøre og ydervægge.\nYdervægge: Indvendig efterisolering af massive ydervægge med 200 mm. 76.700 kr 2.176.600 kr\nVinduer: Udskiftning af termoruder til nye to-lags energiruder. 27.600 kr 384.400 kr\nYdervægge: Brystninger under vinduer. Indvendig efterisolering af massive ydervægge med 200 mm. 24.900 kr 204.300 kr\nEtageadskillelse: Isolering af gulv mod kælder med 100 mm. 14.900 kr 132.000 kr\nVægge mod uopvarmet rum: Tagetage. Efterisolering af vægge mod uopvarmet loft med 200 mm 6.500 kr 42.800 kr\nEtageadskillelse: Isolering af gulv mod port gennemgang med 100 mm. 2.200 kr 9.600 kr\nVarmerør: Isolering af varmefordelingsrør i kælderen op til 50 mm. 1.700 kr 35.700 kr\nVarmerør: Isolering af 4 meter uisoleret varmefordelingsrør og 4 ventiler. 1.200 kr 1.700 kr\nVarmtvandsrør: Isolering af 15 meter uisoleret brugsvandsrør i kælderen op til 50 mm. 900 kr 3.200 kr\nVarmtvandsrør: Isolering af brugsvandsrør i kælderen op til 50 mm. 900 kr 16.800 kr\nVinduer: Indgangsparti ved hoveddør. Udskiftning af vinduer med 1 lag glas til nye vinduer med to-lags energirude. 900 kr 22.400 kr\nVarmtvandsrør: Isolering af inspektionsdæksel til varmtvandsbeholder. 800 kr 2.400 kr\nVarmtvandsrør: Isolering af tilslutningsrør til varmtvandsbeholder op til 50 mm. 500 kr 5.300 kr\nHvis de 14 rentable energibesparelsesforslag gennemføres, vil bygningen få et opgraderet energimærke A2010.\nCO₂ udledning: Energiforbedringer kan reducere bygningens CO₂ udledning med 65 procent. Med sit nuværende energimærke udledes 45,83 ton CO₂ årligt. De foreslåede energiforbedringer kan hjælpe med at reducere denne udledning - Hvis alle 14 energiforbedringer implementeres, så kan udledningen reduceres med 29,98 ton.\nIndeklima: Energiforbedringer har oftest den positive bivirkning, at du får en sundere bolig med et bedre indeklima. F.eks. er forslaget Udskiftning af termoruder til nye to-lags energiruder (pris: 384.400 kr), en god mulighed for at mindske eventuelle problemer med træk, fodkulde og kuldenedfald.\nVarmeregning: Med de rentable energiforbedringer kan der årligt spares 156.200 kr. på varmeregningen. Hvis alle 14 energiforbedringer implementeres kan der spares hele 156.200 kr\nVærdiforøgelse: Med alle de foreslåede energiforbedringer og et nyt A-energimærke, vurderer vi, at lejligheden vil opleve en værdiforøgelse på 289.680 kr. Hvis kun de rentable energiforbedringer udføres vil det nye energimærke A2010 give en værdiforøgelse på 289.680 kr.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Østbanegade 17, 2. th er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Østbanegade 17, 2. th er endda i den specielle situation at 14 renoveringer er markeret som rentable.\nTeknologisk fremskridt: Den foreslåede investering i vinduer (anslået pris: 384.400 kr) er med al sandsynlighed bedre end angivet i energimærkerapporten. Nye vinduer kan både mindske varmetab og styre lysindfald, bedre end vinduer der var på markedet i 2015, da energirapporten blev udarbejdet.\nDen primære opvarmningskilde på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nEnergimærkerapporten angiver et opvarmningsareal på 2454 m2 for hele bygningen og et estimeret samlet årligt energiforbrug på 325,1 MWh/år. I energimærkerapporten er energiforbruget omregnet til en samlet estimeret varmeudgift på 311.200 kr/år, baseret på en energipris på 735,35 kr. per MWh.\nLejligheden har et areal på 213 m2. Hvis vi antager at bygningens samlede varmeregning, fordeles ift de enkelte enheders areal så vil den årlige varmeomkostning være 28,218 kr/år.\nØstbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Solsiden\nØstbanegade 17, 2. th hører til afstemningsområdet 3. Nord hvor der er 6.359 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 106 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Østbanegade 17, 2. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6019 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 7.04 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.70 pct.\nØstbanegade 17, 2. th hører under skoledistriktet INDRE BY (Nyboder Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Nyboder Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Østbanegade 17, 2. th\nDer er god 4G mobildækning på Østbanegade 17, 2. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Østbanegade 17, 2. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Østbanegade 17, 2. th\nInternet og Mobildækning Østbanegade 17, 2. th, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Østbanegade 17, 2. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Østbanegade 17, 2. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Østbanegade 17, 2. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Østbanegade 17, 2. th.\nJordarten under Østbanegade 17, 2. th, 2100 København Ø er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Østbanegade 17, 2. th\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 16 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Østbanegade. Boringens dato er ikke angivet. Brøndborer var Geoteknisk Institut. Formålet med boringen var Geoteknisk boring/midlertidig grundvandssænkning og anvendelse er ikke angivet. Boringen nåede en dybde på 18.4 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201. 3151 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Østbanegade 17, 2. th.\n16 Geoteknisk boring 18.4 201. 3151 »\n56 Geoteknisk boring 7.1 201. 5679 »\n60 Geoteknisk boring 10.9 201. 3145 »\n64 Geoteknisk boring 18.2 201. 3147 »\n104 Geoteknisk boring 19.9 201. 3152 »\n113 Geoteknisk boring 6.6 201. 4339 »\n114 Geoteknisk boring 2.8 201. 4340 »\n118 Geoteknisk boring 13.7 201. 4343 »\n128 Geoteknisk boring 15.9 201. 3150 »\nHvor langt er der fra Østbanegade 17, 2. th


Skat.dk: Henstand – Registreringsafgift - Ferrari\n23 Jan 2019 13:56\nBetaling, fastslået, krav, klagesag, eksport, køretøj, eksportgodtgørelse\nSkatteforvaltningslovens § 51, stk. 1, 1. pkt\nDen Juridiske Vejledning 2019-1 A.A.12.1\nTidligere instans: Byrettens dom, SKM2018.226.BR\nBent Kleist Carlsen, Janni Christoffersen og Rasmus Aggersbjerg Kristensen (kst.)\nRetten i Hillerød har den 19. marts 2018 afsagt dom i 1. instans (sag BS-8965/2017-HIL og BS 47-347/2017, SKM2018.226.BR).\nAppellanten, A, har nedlagt påstand om, at Skatteministeriet skal anerkende, at A er berettiget til henstand med betaling af den del af kravet på registreringsafgift vedrørende den omhandlede Ferrari, som A har anmodet om eksportgodtgørelse for, og at sagen hjemvises til fornyet behandling hos skatteforvaltningen med henblik på en opgørelse af, hvor stort et beløb, som A derfor er berettiget til henstand med.\nVed afgørelse af 24. oktober 2018 har Landsskatteretten stadfæstet SKATs afslag af 16. marts 2016 på appellantens anmodning om udbetaling af eksportgodtgørelse.\nAppellanten har ved stævning af 8. januar 2019 indbragt Landsskatterettens afgørelse af 24. oktober 2018 for byretten.\nParterne har gentaget deres anbringender for byretten og procederet i overensstemmelse hermed.\nEfter sagens udfald skal A i sagsomkostninger for landsretten betale 25.000 kr. inkl. moms til Skatteministeriet til dækning af udgifter til advokatbistand. Ud over sagens værdi er der ved fastsættelsen af beløbet til advokat taget hensyn til sagens omfang og forløb samt hovedforhandlingens varighed.


Tilsynsrapport for uanmeldt tilsyn ved Birkebakken, Bofællesskaberne Birkebo og Birkedalen - PDF\nDownload "Tilsynsrapport for uanmeldt tilsyn ved Birkebakken, Bofællesskaberne Birkebo og Birkedalen"\n1 Århus Kommune, Socialforvaltningen, Tilsynsenheden Tilsynsrapport for uanmeldt tilsyn ved Birkebakken, Bofællesskaberne Birkebo og Birkedalen 10. juni 2011 Oplysninger om tilbuddet Tilbuddets navn Birkebakken Tilbudstype og form Døgninstitution for børn og unge med betydelig og varigt nedsat funktionsevne jævnfør serviceloven paragraf 67. Til institutionen hører endvidere to bofællesskaber for voksne som modtager støtte efter serviceloven paragrafferne Adresse Hejredalsvej 144, 8220 Brabrand Telefonnummer adresse Web adresse Lederens navn Mona Engelbrecht Antal pladser Birkebakkens 46 pladser er fordelt på 5 afdelinger: 3 afdelinger for børn og unge i hovedbygningen på Birkebakken: Stuen med 8 pladser, 1. sal med 5 pladser og Ungdomsafdelingen med pladser. 2 bofællesskaber for voksne på samme matrikel: Birkebo med 10 pladser og Birkedalen med 12 pladser. Oplysninger vedrørende det aktuelle uanmeldte tilsyn Tidspunkt for tilsynets start og afslutning Det uanmeldte tilsyn finder sted 30. maj 2011 i tidsrummet fra kl. 15:10 til kl. 17:15. Deltagere i tilsynet Ved tilsynet deltager de beboere, som er hjemme på afdelingerne, og de medarbejdere, som er på arbejde. Forstander Mona Engelbrecht deltager i tilsynet ved begge afdelinger, og ved den efterfølgende opsamling. Fra Tilsynsenheden deltager konsulenterne Hanne Ansbjerg og Gunner Simonsen. Tilbuddets brugergruppe Birkebakkens målgruppe er børn og unge i aldersgruppen 0 18 år med en betydelig og varigt nedsat psykisk og fysisk funktionsevne. Bofællesskabernes målgrupper er voksne med en betydelig og varigt nedsat psykisk og fysisk funktionsevne.\n2 Materiale der har indgået i forberedelse Oplysninger om tilbuddet på Tilbudsportalen Oplysninger fra tilbuddets hjemmeside Tilsynsrapport fra december 2010 På hvilken måde har det været muligt at opleve tilbuddets sociale liv og samspil Tilsynet finder først sted ved Afdeling Birkedalen, hvor beboerne netop er kommet hjem til afdelingen fra de forskellige dagtilbud. Flere opholder sig i egne lejligheder, og tre opholder sig med en medarbejder i fællesrummet ved køkkenet, hvor de tilsynsførende oplever det liv og det samspil, som her udspiller sig i mellem beboerne, og i mellem beboerne og medarbejderne. Efterfølgende opleves det sociale liv og samspil i køkkenalrummet ved Afdeling Birkebo, hvor en beboer og en medarbejder opholder sig, og hvor flere af de øvrige beboere og medarbejdere på skift deltager. Hvilke enheder og afdelinger er besigtiget Dette uanmeldte tilsyn omhandler efter tilsynsenhedens valg alene tilbuddene til voksne ved bofællesskaberne Birkebo og Birkedalen, hvorfor de tre afdelinger til børn og unge ikke er besigtiget. Har der i den forbindelse været kontakt og samtale med brugere Der har ved begge afdelinger været kontakt til og kommunikation med beboerne og de tilstedeværende medarbejdere. Der har ikke været afholdt egentlig samtale med nogen af beboerne. Medarbejderne medinddrager ved orienteringen til de tilsynsførende i et vist omfang beboerne, der understøttes i kommunikationen om de forhold, som medarbejderne italesætter. Modtagere af denne rapport Tilsynsenheden sender denne rapport til forstander Mona Engelbrecht, som sikrer at rapporten er til rådighed for Birkebakkens brugere og medarbejdere. Tilsynsenheden anbefaler, at rapporten er genstand for orientering og drøftelse på kommende afdelingsmøder, MEDudvalgsmøder og bestyrelsesmøder. Tilsynsenheden sender tilsynsrapporten til socialdirektør Erik Kaastrup-Hansen, og til Socialforvaltningens ledelse ved Steinar Eggen Kristensen og Ann- Britt Wetche, til Driftsområdet Familier, Børn og Unge ved Lene van der Raad, samt børnecenterchef Lone Bahnsen Rodt. Tilsynsrapporten vil være tilgængelig på Aarhus Kommunes hjemmeside: Beskrivelse af det man møder Ved afdelingen Birkedalen møder de tilsynsførende medarbejdere og beboere, der færdes omkring fællesrummet. Det drejer sig om 3 faste medarbejdere og en studerende samt Mona Engelbrecht. En ny medarbejder fra ledsagerordningen kommer forbi, for at etablere kontakt til den beboer, hun fremover skal ledsage. En beboer får besøg af sin kæreste. Der er liv og aktivitet i rummet. Nogle beboere sidder og taler med ved bordet, en beboer træner på motionscykel, som led i genoptræning efter en operation, andre forbereder sig med hjælp fra medarbejderne til at skulle til ridning. En mindre gruppe af beboere går til og fra terrassen, der ligger i forlængelse af fællesrummet. En beboer viser et program fra en sommerhøjskole, som han er interesseret i at deltage i. Der tales ligeledes om Sølundfestival og om en 2\n3 nylig overstået familiedag, hvor der var generalforsamling i forældrebestyrelsen og et social arrangement med festligt indslag. De tilsynsførende bliver vist rundt i afdelingen, og en beboer fremviser sin lejlighed. De tilsynsførende får indtryk af en velholdt og indbydende afdeling med præsentable fysiske rammer, hvor man blandt andet har prioriteret vægudsmykning med beboeres kreative malerier. Ved afdelingen Birkebo taler de tilsynsførende ud over forstanderen med en medarbejder, som sidder i sofaen sammen med en beboer. Fra et tilstødende lokale høres begejstrede hvin og hujen, hvor nogle beboere og medarbejdere spiller Ringspil. Efter spillet kommer spillerne opstemte og glade ind i fællesstuen. En beboer og den studerende kommer ind fra haven efter at have spillet fodbold. En anden beboer kommer og beskæftiger sig med en computer. En beboer kommer ledsaget af sin mor retur til afdelingen efter et tandlægebesøg. Ved tilsynets afslutning begynder en beboer at dække bord og en medarbejder klargør aftensmaden, der er tilberedt i Birkebakkens centralkøkken. Det er de tilsynsførendes indtryk og vurderinger, at der ved besøgene på begge afdelinger er en god og varm stemning i mellem beboerne og medarbejderne. Beboernes forhold Ved det varslede tilsyn i december 2010 var miljøet ved Birkedalen særlig præget af en enkelt beboers voldsomme adfærd både overfor de øvrige beboere og overfor personalet, og hvor arbejdstilsynet havde givet et straks påbud i forhold til medarbejderne arbejdsmiljø. Det oplyses, at denne beboer nu er flyttet til et andet tilbud, at der er flyttet en ny beboer ind, som forholdsvis hurtigt er blevet godt integreret. Det oplyses, at der nu er mere ro og harmoni i afdelingen. Der oplyses ved tilsynet om, at der er konkrete ombygningsplaner ved Birkedalen, således at afdelingen kan deles op i to mere separate levegrupper med seks beboere i hver. Det oplyses, at opdelingen er begrundet i, at mange beboere har svært ved at fungere optimalt i det store fællesskab. Lederen orienterer om at de fleste beboere dagligt køres til aktivitetscentre forskellige steder i byen. Aktuelt er nogle beboere i dagaktivitet i Birkebakkens gamle forstanderbolig, på grund af en vandskade på Aktivitetscenteret Frederiksberg. I forstanderboligen tilbydes beboerne ligeledes billedværksted, hvor der under fritidsloven er arrangeret kompenserende undervisning i aftenskole regi. Det oplyses, at beboerne har meget stor glæde af dette tilbud, hvor deres kreative evner udvikles under professionel vejledning, og at Birkedalens fællesarealer er udsmykket med kunst, som beboerne selv har produceret. Forstanderen fortæller ligeledes, at det er en stor fordel at aftenskolen foregår på Birkebakken, da mange beboere efter at have været i dagtilbud er for trætte til at skulle ud af huset til aktiviteter om aftenen. I forlængelse af indtrykkene ved det varslede tilsyn i december 2010, hvor Afdeling Birkedalen blev oplevet særlig presset, er de tilsynsførendes oplevelse, at der bliver handlet for at ændre rammerne for afdelingen på en sådan måde, at de i højere grad kan være konstruktivt understøttende i arbejdet med beboerne. Aktiviteter den pågældende dag Der orienteres om, at dagen for det uanmeldte besøg er en helt almindelig dag på afdelingerne. Ved Birkedalen er der fire beboere, som skal til ridning. En aktivitet, som er meget popu- 3\n4 lær, og som personalet har erfaringer med, at beboerne har et stort udbytte af. En del beboere færdes omkring fællesarealerne inde og ude og der opstår spontant samvær, ellers følger beboerne deres individuelle planer. I Birkebakkens beskrivelser af tilbuddene til de voksne beboere i bofællesskaberne, udtrykkes respekt og forståelse for, at de har en hverdag med udfordrende dagtilbud og transport, der kræver ressourcer, hvorfor de er trætte, når de kommer hjem. Der er derfor ikke tilrettelagt mange fælles aktiviteter. Besøgene ved såvel Birkedalen som ved Birkebo bekræfter dette, da det er de daglige rutiner og individuelle gøremål, der har opmærksomhed. Der er dog fællesaktiviteter hen over året, som også er med til at skabe kultur. Der er eksempelvis ved Birkebo tradition for en fælles tur til Slettestrand i september, ligesom der arrangeres dagsture til Djurs Sommerland, sejlads og til Tyskland. Personalesituationen Det oplyses ved tilsynet, at der på dagen er det personalet, som der er planlagt med. Ved Birkedalen er der tre medarbejdere på arbejde til 12 beboere. Ud over de tre faste medarbejdere, er der en ulønnet praktikant fra pædagoguddannelsen på afdelingen. Der er planlagt med en vågen nattevagt. Ved Birkebo er normering mere varieret de forskellige ugedage, og der er enten to eller tre medarbejdere om aftenen til ti beboere, og hvor den ene medarbejder bliver i en rådighedsvagt om natten. På Birkebo er på dagen en fast medarbejder, en vikar og en lønnet praktikant. Kommunikation og information De tilsynsførende oplever ved Birkedalen, at de beboere som kommer fra dagtilbud medbringer en dagbog, hvori kommunikationen imellem dagtilbuddet og døgntilbuddet om den enkeltes forhold kommunikeres; herunder relevante aftaler og beskeder. Ved Birkebo orienterer en medarbejder om, at personalegruppen der, er gode til at bruge hinandens ressourcer. Man har besluttet at bruge personalemøderne til at gå mere grundigt i dybden med to af beboerne ad gangen, hvor man tidligere havde alle oppe på hvert møde. De tilstedeværende medarbejderes nødvendige kendskab til arbejdsopgaverne Det opleves i samspillet mellem beboerne og medarbejderne, at medarbejderne har en anerkendende og indfølende tilgang, og hvor beboerne aktivt inddrages og motiveres til konstruktive valg. En medarbejder giver udtryk for tilfredsheds med arbejdet, og med de samspil og udfordringer som dette medfører. Der udtrykkes engagement i forhold til at videre- og efteruddannelse, og her eksemplificeres med igangværende interne kurser om rogivende intervention i problemskabende adfærd, inspireret af læge og psykolog Bo Heilskov Elvéns teorier og praksis. Ud fra besøgende på afdelingerne og ud fra dialog med medarbejdere og forstanderen ved tilsynet, er det de tilsynsførendes indtryk og vurderinger, at medarbejderne har et nuanceret kendskab til såvel samspillet i gruppen af beboere, som til den enkelte beboers individuelle behov og planer. Forskellige almene forhold Forstander oplyser ved tilsynet, at det forhold, at der på børn og unge afdelingerne er indskrevet flere unge voksne, som står på venteliste til andre tilbud, har den konsekvens, at det almindelige flow bliver meget begrænset. 4\n5 De aktuelle besparelser vækker bekymring, da det kommer til at gå ud over mulighederne for livsudfoldelse, ved at man ikke længere har råd til at opretholde det hidtidige niveau med aktiviteter ud af huset; ridning, sommerferietur og deltagelse i Sølundfestivalen. Det oplyses, at man overvejer forskellige muligheder for større brugerbetaling, men at dette også giver nogle udfordringer, da de voksne med nedsat psykisk og fysisk funktionsevne økonomisk er stillet meget forskelligt, idet de personer, som har fået tilkendt pension før 2003 har en betragtelig bedre økonomi, end de personer, som har fået tilkendt pension senere. Det ses som en vanskelig opgave at forklare disse forhold for beboerne, og man vælger her aktivt at medinddrage de pårørende. Tilsynets samlede vurdering Birkebakken er en døgninstitution for børn og unge med betydelig og varigt nedsat funktionsevne jævnfør servicelovens paragraf 67. Til institutionen hører endvidere to bofællesskaber for voksne som modtager støtte efter servicelovens paragraffer Med baggrund i tidligere tilsyn, og ud fra oplysninger fra Birkebakkens hjemmeside, og ud fra dialog med medarbejdere og ledelse ved tilsynet ved botilbuddene Birkedalen og Birkebo, efterlades følgende indtryk og vurderinger: At der ved besøgene på begge afdelinger er en god og varm stemning i mellem beboerne og medarbejderne. At der i forhold til miljøet ved Birkedalen opfølgende bliver handlet for at ændre rammerne for afdelingen på en sådan måde, at de i højere grad kan være konstruktivt understøttende i arbejdet med beboerne. At medarbejderne har en anerkendende og indfølende tilgang, og hvor beboerne aktivt inddrages og motiveres til konstruktive valg. At medarbejderne har et nuanceret kendskab til såvel samspillet i gruppen af beboere, som til den enkelte beboers individuelle behov og planer. Tilsynet har ikke ved forberedelsen, udførelsen eller ved bearbejdelsen af tilsynet fundet forhold, der giver anledning til påbud, henstillinger eller anbefalinger. 5


Få en lur og kom i form i den gamle bank | Jammerbugt LigeHer.nu\nNyt hostel og crossfitcenter midt i Aabybro åbner til oktober\n03. december 2021 kl. 15:15\nNu kommer der atter liv i den gamle sparekassebygning, der ligger på hjørnet af Viaduktvej og Østergade centralt i Aabybro. Bygningen har stået tom i en kortere årrække, men det er slut nu. Efter planen skal der til oktober 2022 åbne et hostel og et crosfitcenter i lokalerne.\nDen kommende tid skal bruges på at renovere bygningen, som DGI Huset Aabybro fredag formiddag indgik lejekontrakt med Tom Jakobsen, Ejendomsudvikling Nord, om.\nClaus Nørgaard Poulsen, direktør for DGI Huset Aabybro glæder sig over, at det hele er faldet på plads.\n- Vi har virkelig brug for det. Der er mange ophold som træningslejre og konferencer, som vi må sige nej til. Vi har nogle gange brugt efterskolen, når vi har haft behov for flere faciliteter. Det er ikke holdbart, og det er ærgerligt, at vi skal sige nej til arrangementer på grund af manglende faciliteter, sagde Claus Nørgaard Poulsen, inden der blev skrevet under på lejekontrakten.\nDer skal være hostel på overetagen, og i stueplan skal der indrettes et 500 kvadratmeter stort crossfitcenter.\nDer bliver 16 værelser i alt, og det giver plads til knap 100 overnattende, sagde Claus Nørgaard Poulsen, og fortsatte:\n- Projektet passer til den udvikling, som Jammerbugt og i særdeleshed Aabybro er inde i.\nDet er planen, at byens nye overnatningssted, skal have åbent hele året.\n- Det bliver et projekt, der bliver godt for alle. Det er jo folk, der kommer og bruger penge her i byen, sagde Claus Nørgaard Poulsen, som har arbejdet med idéen siden 2018.\n- Da Ejendomsudvikling Nord købte ejendommen begyndte vi at snakke om det, sagde Claus Nørgaard Poulsen.\nJens Jungersen, der er bestyrelsesformand, fortæller, at man har undersøgt markedet nøje. Der er langt til lignende muligheder.\n- Det kommer til at skabe liv og arbejdspladser i byen, og så dur det altså ikke med tommebygninger, sagde Jens Jungersen, der glæder sig over, at man endelig kunne løfte sløret for planerne.\n- Og så bliver det også et sted, hvor Tante Olga kan leje et værelse. Det giver et løft til hele Aabybro, og det stadfæster, at DGI er et fyrtårn, sagde Jens Jungersen.\nDet crossfitcenter, der etableres i stueplan, bliver for alle, der kan lide den lidt mere rå udgave af fitness. Og det bliver for alle aldre.\n- Crosfit er en trend, der har boomet de seneste 7-8 år, Det er virkelig fremme i tiden, og det bliver det første center af sin art i Jammerbugt, sagde Claus Nørgaard Poulsen.\nFaktisk skal man enten til Frederikshavn eller Aalborg for at dyrke den sport.\nDet nye crosfitcenter får undertitlen Bankboxen - og det må siges at være ganske passende.\nBygningen har stået tom i en årrække, så at der nu atter kom liv i lokalerne kommer til at gavne hele lokalsamfundet.\nTom Jakobsen, indehaver af Ejendomsudvikling Nord, Jens Jungersen, bestyrelsesformand for DGI Huset Aabybro, og direktør for DGI Huset, Claus Nørgaard Poulsen, glæder sig over at kunne løfte sløret for endnu et stort projekt i Aabybro.\nTom Jakobsen og Jens Jungersen skrev fredag formiddag under på kontrakten.


B.T. anmelder egne historier til kommunen\nI to tilfælde har B.T. ifølge højtstående embedsmænd selv været anmelder på sager, som de efterfølgende har skrevet om. Avisen nægter, at det forholder sig sådan.\nB.T. anklages for at tage aktivistisk journalistik til et nyt niveau. I to sager om folketingspolitikeres boligforhold har B.T. angiveligt direkte anmeldt politikerne til myndighederne, hvorefter avisen har "afsløret", at der er indledt undersøgelser.\n»Det er helt på sin plads, at journalister kigger politikerne efter i kortene, men i det her tilfælde er avisen pludselig aktiv part for at få skabt en historie, og det er noget helt andet. Jeg var mildest talt overrasket over, at B.T. anmeldte mig for snyd, så de kunne skrive om undersøgelsen som en historie. Hvis der ikke havde været en anmeldelse fra B.T., havde der ikke været nogen sag,« siger politisk ordfører fra Venstre Ellen Trane Nørby.\nI B.T.'s historier om Ellen Trane Nørby og socialdemokraten Jeppe Kofoed sætter B.T. spørgsmålstegn ved, om politikerne bor uden for Sjælland, som de har opgivet til folkeregistret. Hvis politikerne, som B.T. stærkt insinuerer i artiklerne, reelt bor hos deres respektive kærester i København, har de uberettiget modtaget et tillæg fra folketinget, der gives til folketingspolitikere med bopæl andre steder end på Sjælland.\nI begge historier er krogen på artiklen, at politikerne "undersøges" eller "nu skal redegøre" for deres boligforhold.\n»Jeg fortæller journalisten, at vi ikke har kendskab til sagen. Han spørger derefter, hvad vi vil gøre ved det. Jeg svarer, at vi ikke vil gøre noget ved det, medmindre der kommer en henvendelse. Så siger han, at det her er en henvendelse,« fortæller konstitueret kommunaldirektør i Frederiksberg Kommune Bjørn Thomsen, som er citeret i B.T.'s historie om Ellen Trane Nørby. Bjørn Thomsen forklarer, at en henvendelse og en anmeldelse i dette tilfælde juridisk er det samme.\nSom journalist Jan Kjærgaard fra Ekstra Bladet tidligere har skrevet, så havde Københavns Kommune en lignende oplevelse, da B.T. spurgte ind til Jeppe Kofoeds boligforhold:\n»Sådan som jeg erindrer episoden, ringede journalisten fra B.T. og spurgte, hvad vi gjorde i sådanne sager. Jeg spurgte ham så i samtalens forløb, om han ønskede at foretage en telefonisk anmeldelse. Det svarede han ja til,« siger Per Stevnsborg, der er kontorchef i Folkeregistret i Københavns Kommune.\nEfterfølgende skrev B.T., at de kunne "afsløre, at Københavns Kommune" undersøger sagen.\nJournalisten bag artiklerne, Lars Fogt, nægter, at han aktivt skulle have anmeldt nogen som helst, men henviser derudover til redaktionschef Simon Andersen:\n»Selvfølgelig anmelder vi ikke nogen. Vi har ringet til kommunerne for at stille nogle faktuelle spørgsmål, som man gør, når man laver journalistisk research. Jeg aner ikke, om de skulle have opfattet vores henvendelse som en anmeldelse for at overholde formalia eller regulativer. Vi kunne i hvert fald aldrig drømme om at anmelde nogen og skrive om det efterfølgende,« siger Simon Andersen.\nI begge tilfælde kom kommunerne frem til, at politikerne havde overholdt reglerne. Efter B.T.'s historie har Jeppe Kofoed sagt, at han vil flytte folkeregisteradresse fra Bornholm til København.\nI to tilfælde har B.T. ifølge højtstående embedsmænd selv været anmelder på sager, som de efterfølgende har skrevet om. Avisen nægter, at det forholder sig sådan. (Opdateret 2. december 2011)\nDet skriver Journalisten i det nummer, der udkommer i morgen.\nI B.T.'s historier om Ellen Trane Nørby og socialdemokraten Jeppe Kofoed sætter B.T. spørgsmålstegn ved, om politikerne bor uden for Sjælland, som de har opgivet til folkeregistret.\nHvis politikerne, som B.T. stærkt insinuerer i artiklerne, reelt bor hos deres respektive kærester i København, har de uberettiget modtaget et tillæg fra folketinget, der gives til folketingspolitikere med bopæl andre steder end på Sjælland.\n»Jeg fortæller journalisten, at vi ikke har kendskab til sagen. Han spørger derefter, hvad vi vil gøre ved det. Jeg svarer, at vi ikke vil gøre noget ved det, medmindre der kommer en henvendelse. Så siger han, at det her er en henvendelse,« fortæller konstitueret kommunaldirektør i Frederiksberg Kommune Bjørn Thomsen, som er citeret i B.T.'s historie om Ellen Trane Nørby.\nBjørn Thomsen forklarer, at en henvendelse og en anmeldelse i dette tilfælde juridisk er det samme.\nKøbenhavns Kommune har kontaktet Journalisten og oplyst, at Lars Fogt juridisk ikke kan betragtes som part i sagen, selvom han oprindeligt blev noteret som anmelder. Kontorchef Per Stevnsborg er siden hen også kommet i tvivl om, hvorvidt han i sit citat refererer forløbet af telefonsamtalen korrekt. Læs om kommunens forklaring her.


Solo ABC: Analyse af data om gener BRCA1, BRCA2, CHEK2, ATM - Myoma\nI 2013 blev verden ophidset af nyheden om, at den populære skuespillerinde Angelina Jolie havde fjernet brysterne for at forhindre kræft. Det viste sig, at skuespillerens mor og tante led af denne sygdom. Under undersøgelsen blev det fundet, at Angelina er bærer af det muterede BRCA1-gen, hvilket betyder, at hun er i fare for at udvikle brystkræft. Efter denne nyhed blev kvinder massivt interesserede i denne undersøgelse. Hvad er BRCA-gentesten, og hvem skal tage denne undersøgelse??\nHvad er BRCA-gener?\nEn test for at identificere mulige mutationer i BRCA-generne ordineres til kvinder, hvis de har mistanke om en disposition for arvelig bryst- og æggestokkræft. BRCA-generne er klassificeret som tumorsuppressorer. Normalt udøver disse gener streng kontrol med vækst og deling af celler og forhindrer derved udviklingen af en ondartet proces..\nNogle gange opstår der en mutation i strukturen af BRCA-genet med enkle ord - en opdeling. I alt kendes flere hundrede sådanne mutationer. Det muterede BRCA-gen kan ikke længere også udføre sin funktion. Dette fører til, at celler begynder at opdele sig ukontrollabelt, og som et resultat udvikler kræft..\nBRCA-gener - hvad de viser?\nMange kvinder er fortrolige med diagnosen brystkræft fra første hånd. Der er mange faktorer, der øger sandsynligheden for denne alvorlige sygdom. Derudover forekommer i ca. 5-10% af alle tilfælde en arvelig form af sygdommen, som er forbundet med en mutation af tumorundertrykkende gener. Desuden arves genmutationer fra forældre til børn. Det er at identificere en disposition for arvelig brystkræft, at læger ordinerer en test for at bestemme BRCA-genmutationen..\nLæger skelner mellem to separate gener BRCA1 og BRCA2, som er placeret på forskellige kromosomer. Hvis en person har en mutation i BRCA1-genet, har forskere estimeret sandsynligheden for brystkræft til 50-80% og æggestokkræft til 24-40%. Hvis der på samme tid stadig er nære slægtninge, der lider af kræft, øges risikoen for at udvikle kræft. Også med BRCA1-mutationen øges risikoen for at udvikle andre ondartede sygdomme: kræft i tarmen, endometrium, svælget, prostata hos mænd.\nHvis den undersøgte person har en BRCA2-genmutation, estimerer forskerne sandsynligheden for at udvikle brystkræft på 40-70%, ondartet ovarieskade - på 11-18%. Det er også kendt, at BRCA2-genmutationen er direkte forbundet med brystkræft hos mænd. Så omkring 14% af mændene med denne diagnose har en muteret BRCA2.\nHvem er undersøgelsen tildelt??\nDet skal bemærkes, at BRCA-mutationstesten er en ret dyr diagnostisk undersøgelse. Det er ikke nødvendigt at lave denne test for alle kvinder uden undtagelse..\nDet giver mening at gennemføre en undersøgelse, når det efter studiet af en familiehistorie er muligt at antage, at en kvinde har en belastet arvelighed. Så en undersøgelse for at identificere mutationer i BRCA-generne udføres i sådanne tilfælde:\nHvis de pårørende har haft tilfælde af bryst- eller æggestokkræft;\nHvis de pårørende har mutationer i BRCA-generne;\nMed en bekræftet diagnose af bryst- eller æggestokkræft for at afklare sygdommens etiologi.\nTil undersøgelsen tager en sygeplejerske i et laboratorium venøst blod. Yderligere undersøges blodet ved PCR. Under undersøgelsen isoleres et DNA-fragment fra det valgte materiale, som derefter analyseres ved hjælp af specielle metoder.\nBRCA tumor markør test involverer søgning efter flere af de mest signifikante mutationer (som regel bestemmes op til ti mutationer). På forskningsformularen for hver mutation vil en af de mulige muligheder blive angivet:\nIngen mutation påvist\nHvad betyder konklusionen "mutation ikke detekteret"? Dette indikerer, at BRCA-genet ikke er muteret, hvilket betyder, at kvinden ikke er disponeret for arvelig bryst- eller æggestokkræft. Men naturligvis garanterer et sådant resultat ikke hundrede procent beskyttelse mod kræft, fordi kun 5-10% falder på den arvelige form af sygdommen. I andre tilfælde udløses kræft af andre mekanismer, der ikke er relateret til BRCA..\nHvis formularen siger "mutation opdaget", betyder det, at kvinden er bærer af det beskadigede gen. Dette betyder ikke, at hun har kræft. Men med den eksisterende genmutation øges risikoen for onkopatologi betydeligt. Kendskab til disse oplysninger vil lægen udvikle forebyggende foranstaltninger for patienten og også forklare, hvilke undersøgelser der skal tages regelmæssigt for at forhindre sygdomsudvikling..\n3.493 samlede visninger, 3 visninger i dag\nBrystkræft (BC) er en af de mest almindelige ondartede tumorer hos kvinder. Arvelig kræft forårsaget af tilstedeværelsen af mutationer i BRCA1- og BRCA2-generne tegner sig for op til 10% af tilfældene med denne sygdom. Desuden er deres tilstedeværelse forbundet med en meget høj sandsynlighed for at udvikle brystkræft hos kvinder. Så ifølge forskellige undersøgelser er risikoen for at udvikle denne tumor i livet fra 41 til 90% afhængigt af den specifikke mutation. Hos kvinder med en allerede etableret diagnose af brystkræft når risikoen for at udvikle en tumor i den anden mælkekirtel på baggrund af tilstedeværelsen af denne mutation til 83%.\nHyppigheden af forekomst af mutationer blandt mennesker med forskellige nationaliteter er ikke den samme. De er mest almindelige blandt Ashkenazi-jøder - hos ca. 1 person ud af 40. I den europæiske patientpopulation forekommer BRCA1-mutationen hos ca. 1 person ud af 300, BRCA2 - hos 1 ud af 800.\nBrystkræft, der opstår på baggrund af BRCA1-mutationen, er normalt kendetegnet ved et aggressivt klinisk forløb; disse tumorer er ikke afhængige af tilstedeværelsen af hormonelle stoffer i blodet, da de ikke udtrykker østrogen- og / eller progesteronreceptorer såvel som HER2-neu-proteinet (såkaldt. "Triple negativ fænotype"). Op til 28% af disse tumorer forekommer hos patienter med BRCA1-mutationen. Andre kliniske træk ved BRCA-associeret brystkræft er: tidlig alder på diagnosetidspunktet, udvikling af multifokale læsioner i brystkirtlerne samt bilateral kræft (begge brystkirtler).\nBærere af BRCA-mutationer har også øget risiko for at udvikle kræft i æggestokkene. Disse mutationer tegner sig for op til 10-15% af alle tilfælde af udvikling af denne neoplasma..\nMutationer i BCRA-gener arves i en autosomal dominerende arvemåde, hvilket betyder, at hvis det mangelfulde gen overføres fra en af forældrene nok til, at barnet kan udvikle arvelig kræft (se afsnittet "Genetisk test" for mere information om arvetyper). Transmissionshastigheden for denne mutation er 50%. Det kan bæres af både mænd og kvinder..\nTilstedeværelsen af mutationer i BRCA-generne kan påvirke bestemmelsen af behandlingstaktik. For eksempel blev en patient diagnosticeret med et tidligt stadium af brystkræft, hvor det kun er tilladt at udføre sektorresektion (fjernelse af tumoren og et lille område med sundt væv omkring det), men det vides, at hun har en mutation i et af disse gener. I dette tilfælde kan hun blive tilbudt at udføre et udvidet volumen af kirurgi - fjernelse af alt brystvæv (mastektomi) eller i betragtning af den meget høje sandsynlighed for at udvikle brystkræft i den anden kirtel, samtidig fjernelse af begge brystkirtler.\nDerudover ved at vide, at på baggrund af tilstedeværelsen af en mutation i BRCA-generne øges risikoen for at udvikle tumorer i andre organer, kan lægen tilbyde patienten en plan for yderligere overvågning, som vil omfatte yderligere tests og undersøgelser, der sigter mod tidlig påvisning af tumorer i andre organer i tilfælde af at hvis det sker.\nI øjeblikket er aktiv forskning i gang med forskellige forebyggende behandlingsmetoder, der sigter mod at forhindre udvikling af kræft i tilfælde, hvor der er meget stor sandsynlighed for dens udvikling. Til dette anvendes metoder såsom profylaktisk bilateral mastektomi, profylaktisk fjernelse af æggelederne og æggestokke osv. Det skal bemærkes, at i Den Russiske Føderation i øjeblikket er deres anvendelse ikke tilladt på grund af det faktum, at fordelene ved deres implementering ikke er endeligt bevist..


Projektets titel og kontaktoplysninger - PDF\nDownload "Projektets titel og kontaktoplysninger"\n1 Projektets titel og kontaktoplysninger Titel Hørsholm Roterer Ansøgers navn, adresse, tlf., , og CVR/SE nummer LO Storkøbenhavn Projekt & Analyse C. F. Richs Vej Frederiksberg Tlf: Mail: CVR: Projektansvarlig navn, adresse, tlf. og Mikkel Dam LO Storkøbenhavn Projekt & Analyse C.F. Richs Vej Frederiksberg Tlf: Mobil: Mail: Projektet i hovedtræk Med projekt Hørsholm Roterer ønskes det at engagere private virksomheder i Hørsholm Kommune i anvendelse af jobrotation, herunder: - At informere virksomhederne om jobrotationsordningen. - At afdække interessen for at jobrotere (muligheder & udfordringer). Herunder også at afdække virksomhedernes interesse for efteruddannelser og deres forventninger til kompetencer hos eventuelle vikarer. - At generere en databank med information om virksomheder, der er interesserede i jobrotation. Databanken vil indeholde: Navn og kontaktdata på interesserede virksomheder, information om antal medarbejdere, som potentielt skal på efteruddannelse, information om efteruddannelsesbehov samt information om forventninger til den ledige vikars kompetencer. - At generere viden om barrierer og drivkræfter samt indblik i hvilke tiltag, der er nødvendige for at gå fra interessetilkendegivelse til faktisk rotation. 1\n2 Projektets målgruppe Primær målgruppe: Private virksomheder inden for følgende 11 brancher i Hørsholm Kommune: Andre serviceydelser mv. Bygge og anlæg Energiforsyning Handel Hoteller og restauranter Industri Landbrug, skovbrug og fiskeri Råstofindvinding Rejsebureauer, rengøring og anden operationel service Transport Vandforsyning og renovation De 11 brancher er valgt, fordi de i høj grad repræsenterer medarbejdere, som jobrotationsordningen primært er tiltænkt i det private, nemlig de ufaglærte samt medarbejdere med en erhvervsuddannelse. Sekundær målgruppe: Ledige med mere end 3 måneders ledighed, som kan vikariere, mens virksomhederne sender deres medarbejdere på efteruddannelse. Projektindhold Med projekt Hørsholm Roterer ønskes det at undersøge mulighederne for jobrotationer i Hørsholm Kommune. Jobrotation rummer positive muligheder for såvel virksomheder, ansatte medarbejdere, ledige borgere, a-kasser og jobcentret og alligevel benyttes ordningen kun meget sjældent. Få virksomheder kender til ordningen, og få jobcentre og a-kasser har mulighed for at informere om ordningen og opsøge viden om hvilke virksomheder, der konkret kan og vil rotere. I den nuværende beskæftigelsesmæssige situation med mange ledige er det oplagt at opstarte jobrotationsprojekter, idet der er ledige nok at tage af. Mulighederne for at matche virksomhedernes specifikke behov med en kompetent ledig er gode. Samtidig tilbyder man de ledige borgere en tilknytning til arbejdsmarkedet, som rummer potentialet for en efterfølgende ansættelse. Og endelig sikrer man, at virksomheder i lokalområdet efteruddanner deres medarbejdere ved at hjælpe arbejdsgiverne med at skaffe kvalificeret vikarhjælp og økonomisk refusion i uddannelsesperioden. Et af beskæftigelsesministerens 4 udmeldte mål for 2013 er øget virksomhedskontakt. Projekt Hørsholm Roterer støtter godt op om dette. Mål Det er målet at engagere virksomheder i Hørsholm Kommune til at jobrotere ved at informere om fordelene og den økonomiske struktur i ordningen og ved at kortlægge deres behov for såvel vikarer som efteruddannelse til ansatte medarbejdere. I løbet af projektet genereres en databank med relevante informationer om interesserede virksomheder, herunder deres efteruddannelsesbehov, krav til rotationsvikarer samt barrierer og motivationsfaktorer i forhold til jobrotation. I databanken vil det også fremgå om virksomhederne efterlyser særlige forhold for at ville indgå i rotation f.eks. medindflydelse på valg af vikar, fritagelse fra papirarbejde, fast kontaktperson eller andet. Det ansøgte beløb og nærværende aktivitetsbeskrivelse er del 1 af et 2-delt projekt, hvor del 1 er informerende/afklarende, og del 2 er udførende. Hvorvidt det giver mening at fortsætte til del 2, vil være 2\n3 afhængigt af de resultater, som opnås under del 1 (er der virksomheder, som ønsker at deltage?). Det er dog målet og forventningen, at del 1 vil resultere i, at det giver god mening at fortsætte til del 2. Hvorvidt del 2 skal bestå i, at Jobcentret og relevante a-kasser selv udfører matchning og rotationer på baggrund af databanken, eller om del 2 også skal indeholde en samlet koordinerende funktion (en ekstern projektleder) og evt. en videre opdyrkning af markedet (evt. inden for andre brancher), samt koordinering med relevante uddannelsesinstitutioner er ikke muligt at anslå pt. Derfor vil en eventuel ansøgning til LBR om midler til en del 2 først komme på tale, når erfaringerne er gjort ved afslutningen af dette del 1-projekt. Aktiviteter: Projektet består af 3 etaper: Etape 1: Opstartsmøde med nøglepersoner fra hhv. Jobcenter Hørsholm og relevante a- kasser i området (og eventuelle øvrige lokale interessenter). Formålet er at belyse hvad, der kan være motiverende og hvad, der kan være hæmmende for virksomhederne i relation til at indgå i jobrotationer. Formålet er endvidere at få viden om, hvilke informationer nøglepersonerne har brug for at få ud af projektet for at kunne bruge resultaterne positivt fremadrettet. Ligeledes er det væsentligt at få indsigt i hvilke virksomheder, Jobcentret allerede har kontakt med, så virksomhederne i Hørsholm ikke kommer til at føle sig overrendte. Spørgeskemaundersøgelsen og virksomhedsinterviewene i projektets efterfølgende etaper kan tilpasses på baggrund af tilbagemeldingerne på opstartsmødet. Etape 2: Spørgeskemaundersøgelse blandt Hørsholms virksomheder inden for de nævnte brancher (ca. 274 virksomheder). Formålet er at informere om jobrotationsordningen, at undersøge virksomhedernes eksisterende viden om jobrotation og ikke mindst at afdække deres interesse. Desuden undersøges det, om der er særlige forhold, såsom medbestemmelse på valg af vikar, fast kontaktperson eller assistance til papirarbejde, som er vigtigt for virksomhedernes interesse. Etape 3: Interviews med virksomheder, som har udtrykt interesse via spørgeskemaundersøgelsen. Formålet er at kvalificere virksomhedernes viden om jobrotationsordningen og at gå i dialog med dem om medarbejdernes behov for efteruddannelse, samt om kvalifikationer, som en ledig skal besidde for at indtræde som vikar (måske skal de ledige opkvalificeres for at kunne træde ind i vikariatet). Der udføres interviews med repræsentanter fra 3-5 interesserede virksomheder. På baggrund af ovenstående genereres en databank med indsigt i kontaktede og interesserede virksomheder. Resultaterne fra de 3 etaper samles og formidles i databanken, som fremsendes til LBR i elektronisk form. Forventede resultater Det forventes, at projektet vil øge virksomhedernes viden om mulighederne ved jobrotation. Hidtidige analyser har med al tydelighed vist, at virksomhederne kun i meget begrænset omfang kender ordningen på forhånd. Det forventes, at undersøgelsen vil resultere i en liste indeholdende virksomheder, som med fordel kan kontaktes af jobcentret med henblik på videre dialog om jobrotation. Det forventes, at medarbejdere hos jobcentret vil opleve, at deres arbejde bliver lettet, idet de ud fra den genererede database kan målrette deres indsats over for motiverede virksomheder. Det forventes, at projektet vil bane vejen for, at ledige borgere får en chance på arbejdsmarkedet ved at indgå som jobrotationsvikarer. Disse ledige kommer ikke til at forbruge af deres dagpengeperiode, mens de indgår i jobrotationerne, de tjener penge undervejs, og de knytter netværk, som måske på sigt kan føre til ordinær ansættelse. 3\n4 Det forventes, at den genererede databank vil være nem at gå til uanset om det bliver jobcentret selv eller en ekstern projektleder, der kommer til at følge op og forestå det udførende arbejde med jobrotationer. Det forventes, at projektet på længere sigt kan medvirke til at skabe mobilitet på arbejdsmarkedet i Hørsholm Kommune. Specifikke succeskriterier Specifikt forventes det, at ca. 260 virksomheder ved projektets afslutning har modtaget information om jobrotation ved (tallet er lidt lavere end antallet af virksomheder, idet det er forventeligt, at henvendelsen nogen steder vil havne i spamfiltre, eller at den angivne mailadresse er forkert/forældet). Herudover forventes det, at en række virksomheder melder positivt tilbage med interesse for jobrotation, og at projektet genererer en væsentlig indsigt i interesserede virksomheder. Det forventes endvidere, at projektet munder ud i en brugbar databank med virksomheder, der er interesserede i jobrotation. Metoder Metodisk går projektet på to ben, idet der gøres brug af såvel kvalitative, som kvantitative tilgange. Spørgeskemaundersøgelsen baseres på en kvantitativ tilgang, hvor der via et onlinebaseret surveyprogram dannes grundlag for en statistisk indsigt. Virksomhedsinformationer købes via Experians database, således at hver virksomhed vil modtage en med link til et online-spørgeskema. Der tages kontakt de relevante faglige organisationer for at supplere med adresser på de større virksomheder, der ikke er registrerede med adresser hos Experian. Der er indhentet forhåndsgodkendelse til at udføre undersøgelsen hos forbrugerombudsmanden for at sikre, at projektet ikke strider mod markedsføringslovgivningen. I etape 3, hvor der opsøges en uddybende indsigt i virksomhedernes intereser og barrierer gøres der brug af dialogorienteret interviewteknik. Ved at kombinere kvalitative og kvantitative metoder opnås en viden, som går både i dybden og i bredden. Antal deltagere i projektet Ca. 260 private virksomheder i Hørsholm Kommune. Valg af brancher og virksomhedstyper Projektet er tiltænkt at foregå blandt private virksomheder, da det især er inden for denne sektor, at jobrotationsordningen er gået i stå. Der lægges ikke an til at lave nogen afgrænsning, hvad angår virksomhedsstørrelse. De 11 udvalgte brancher er valgt, fordi de i høj grad repræsenterer de medarbejdere, som jobrotationsordningen primært er tiltænkt i det private, nemlig de ufaglærte samt medarbejdere med en erhvervsuddannelse. Såfremt LBR og jobcentret ønsker at fokusere på andre brancher end de foreslåede, er dette imidlertid fuldt ud muligt ved at kontakte LO Storkøbenhavn Projekt & Analyse. Eventuelt samarbejde Projektet søges også i andre kommuner. Såfremt nabokommuner opstarter projektet, vil der i en eventuel udførende del (del 2, som der evt. ansøges om, såfremt del 1 har været en succes) være mulighed for at indgå et tværkommunalt samarbejde, såfremt dette ønskes og giver mening. Dette er dog ikke en nødvendighed. 4\n5 Beskæftigelsesregion Hovedstaden & Sjælland har i maj 2012 opstartet en jobrotationsenhed, som har til formål at støtte Jobcentre i at iværksætte jobrotationer. Det vil være muligt at samarbejde med denne enhed. Projektets tidsplan Projektet opstartes 1. november 2012 og afsluttes 31. marts I nedenstående skema er indført aktiviteterne, som de forventes at forløbe i projektperioden: Nov Dec Jan Feb Mar Etape 1: Etape 2: Etape 3: Afrapportering: Angivelse af evt. samarbejdspartnere/underleverandører Jobcenter Hørsholm Relevante faglige organisationer / a-kasser 5\n6 Projektets økonomi Ansøgt beløb og detaljeret budget Der ansøges i alt om kr moms. Projektaktiviteter Pris Moms Pris i alt Opstartsmøde med nøglepersoner /tilpasning af projekt (Etape 1) Kr Kr Kr Spørgeskemaundersøgelse med virksomheder (Etape 2) Kr Kr Kr Interviews med virksomheder (Etape 3) Kr Kr Kr Afrapportering (på tværs af alle tre etaper) Kr Kr Kr Diverse herunder transport, forplejning og kontorhold Kr Kr Kr Indkøb af virksomhedsinfo og spørgeskemamodul Kr Kr Kr Samlet pris Kr Kr Kr Betalingsforbindelse med navn, tlf. og adresse Lars Ottosen, Filialchef Arbejdernes Landsbank Filialen i Vanløse Jernbane Allé Vanløse Tlf: Reg. Nr kt.nr Om projektansøger LO Storkøbenhavn Projekt & Analyse har solid erfaring i at arbejde med analyser og evalueringer på beskæftigelses- og uddannelsesområdet. Projektkonsulenterne har faglige baggrunde inden for økonomi, kommunikation, forvaltning og sociologi, hvorfor der arbejdes tværfagligt på alle analyser og projekter. Specifikt har LO Storkøbenhavn Projekt & Analyse erfaring med jobrotation idet en række LBR er på den Københavnske Vestegn allerede har engageret os til at udføre både del 1 og del 2 af projektforslaget. 6\nHvidovre Roterer 2 Evalueringsrapport LO Hovedstaden Projekt & Analyse\nSeptember 2013 Hvidovre Roterer 2 Evalueringsrapport LO Hovedstaden Projekt & Analyse Hvidovre Roterer 2 - evalueringsrapport Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING... 2 2. KONKLUSION OG ANBEFALINGER... 3 3.


Journalisten » Opråb til det syge sygesystem\nForestillingen 'Hospitalet' spiller 2. februar-10. marts på Aarhus Teater samt 16. marts-14. april på Sort/Hvid i København. Pressefoto Emilia Therese\nOpråb til det syge sygesystem\nANMELDELSE. Dansk teaters helt store samfundsrevser, Christian Lollike, tager ’Hospitalet’ under (k)ærlig behandling. Det starter rent og pænt, men ved slutningen vælter vi i blod, lort, bræk og pis. Sådan er det jo ikke i virkeligheden, vel?\nEt samarbejde mellem Aarhus Teater og Sort/Hvid.\nForfattere: Christian Lollike. Medforfatter Sigrid Johannesen\nIscenesættelse Runar Hodne. Scenografi og kostumedesign: Franciska Zahle. Lysdesign: Anders Kjems. Lyddesign: Kim Engelbredt. Medvirkende: Mette Døssing, Kjartan Hansen, Thomas Mørk, Patricia Schumann, Kristian Holm Joensen, Nanna Bøttcher, Inge Sofie Skovbo, Mette Klakstein Wiberg\nAnmelder: Mikkel Ottow, dramaturg og kulturkonsulent\nSundhedsvæsnet er et af danskernes yndlingsemner. Der går sjældent en dag, uden at vi læser endnu en delevenlig historie om endnu et svigt eller endnu en skandale i sundhedsvæsnet. Det faktum er naturligvis ikke gået dansk teaters helt store samfundsrevsers næse forbi. Dramatiker Christian Lollike har vundet samtlige teaterpriser i Danmark, og han er en af vor tids mest toneangivende kunstnere.\nForestillingen ’Hospitalet’ har han skrevet sammen med Sigrid Johannesen, og den er instrueret af den norske instruktør Runar Hodne. Det er der blevet en stærkt underholdende, ulækker, tragisk og voldsomt kritisk historie ud af, der hænger sundhedsvæsnet og dets udfordringer op med hovedet gennem løkken og til sidst helt sparker skamlen væk under det med bidsk absurditet.\nChristian Lollikes svada starter allerede i forestillingens program: ”Jeg mener på mange måder, at sygeplejeløftet, og det, at det er et kald at være sygeplejerske, er en narresut. Man fastholder sygeplejerskerne i en såkaldt ædel-tankegang, samtidig med at man giver dem lav løn og dårligere vilkår. Det er i det sammenstød, mellem kald og idéen om at sætte sig selv til side, SAMTIDIG med at man forlanger nøjeregnende effektivisering og timetælling, der går noget helt galt.”\nTiden er lov og dommer\nScenen er sat på et hospital komplet med hospitalsklovne i guld, kitler og kliniske hvide, grå og mintgrønne farver. Her venter patienterne på dødsdomme, mens jagede læger og sygeplejersker med trætte røde øjne prøver at opretholde en facade af ro. Patricia Schumann er oversygeplejersken, der som den gode elev i klassen troligt kalder til samling: ”Ledelsen siger, vi skal være mere effektive, samtalerne med patienterne skal være mere effektive, men vi må også gerne give effektive råd til ledelsen.”\nImens forsøger en slap-stick skøjtende ung læge i skikkelse af Kjartan Hansen at tale sig sort ud af barske beskeder til ulykkelige patienter. En kvinde er bange for døden og vil gerne tale med en psykolog, men lægen har recepter på alt og et værn af uforståelige lægeord. En psykolog er der slet ikke brug for; ”en Stesolid kan sagtens tage det”. Sygeplejerskerne kaldes igen til møde, og denne gang udstyres de med en lille chip: ”Ligesom til et maraton”. Nu kan man meget nemmere effektivisere effektiviteten. Latteren ruller i teatersalen.\nPatienterne rager rundt, råber og rusker i personalet. De vil dø nu. De vil ikke dø endnu. Ansvarslæsset vælter for forestillingens hovedperson. Mette Døssing spiller forrygende som sygeplejersken, der af al magt leder efter det rette at gøre – den rette sygeplejerske at være. Hun er selvvalgt gidsel i et galehus, som McMurphy i ’Gøgereden’, mens hun desperat forsøger at råbe det syge sygesystem op. Det er i hende, forestillingens største drama udspiller sig. For hvordan kan hun beholde sig selv og sit kald, nu hvor teknologi og effektiviseringens fremskridt har ophøjet tiden til lov og dommer.\n”Fremover skal alle på stuen bedøves,” bekendtgør Schumann. ”Takket være bedøvelsen har vi jo fået bugt med dine overarbejdstimer.” En nedslidt sygeplejerske (Inge Sofie Skovbo) må til sidst indlægges med en ødelagt hofte og stress. Men hun lader sig indlægge på sit eget hospital. På den måde kan hun jo hjælpe til fra sit sygeleje, hvis andre bliver syge.\nHospitalet er først og fremmest vanvittigt underholdende med den ene groteske gimmick efter den anden. Men det er også en satirisk fortælling om et hospital, der i stigende grad er blevet som et autoværksted, hvor lægerne er mekanikere, og patienterne tingsliggjort på samlebånd. Moder Teresa må finde et andet sted i systemet at udøve sin næstekærlighed, for på hospitalet erstatter vi gerne et defekt røvhul med en stomipose, hvis det er hurtigere end naturens ueffektive helingsproces – og det uanset din egen blødsødne tilknytning til førnævnte røvhul.\nLollike, Johannesen og Hodnes systemkritik er forrygende velspillet teater. Velinstrueret, velkomponeret, og det efterlader mig fyldt med vægelsind. For sådan er det jo ikke i virkeligheden, vel?


Afslutning af pilens serie afsluttet\nVigtigste Tv Arrow Series Finale Ending Forklaret\nArrow Series Finale Ending Forklaret\nDenne artikel indeholder massive spoilere til Pil Sæson 8, afsnit 10, 'Fadeout.'\nEfter otte år og 170 episoder, Pil har officielt hængt sin ordspærre hætte op. Bedstefar fra DC TV-superheltuniverset sagde farvel med 'Fadeout', en følelsesladet og tilfredsstillende time der hyldede både den nyligt afdøde Oliver Queen og virkningen af showet, der bærer hans (superhelt) navn.\nMange af os spekulerede sikkert på hvordan Pil ville håndtere de sidste to episoder, da den førende mand blev dræbt (to gange) i den seneste tid Krise på uendelige jordarter crossover. Nogle af os (mig, inkluderet) antog måske, at Oliver mirakuløst ville blive oprejst og efterladt at eksistere som DC TV-universets figurhoved, stort set fraværende, men tilgængelig for at blive trukket ud under det næste store netværk multi-serie begivenhed. Men det er slet ikke, hvad der sker.\nI stedet, Pil bruger sin sidste time til at udforske noget, som de fleste superheltehistorier aldrig gider med at fortælle - den del, der kommer bagefter, når dragterne er væk og kampene er færdige. Når vi skal regne med et livsværk, den arv, vi efterlader, og alle grundene til, at vi kæmper i første omgang. Så mens Pil slutningen er måske en smule mørkere, end mange af os forventede, men det er også katartisk, følelsesladet og perfekt til showet, det var - mindede os om, hvorfor Oliver Queen's historie var vigtig, før han endelig viste os sin meget fortjente, hvis lidt bittersød, glad Slutning.\nOliver Queen er virkelig død\nI hvad der måske er den mest overraskende begivenhed, Pil gør ikke en indsats for at fortryde, hvad der er kommet før i denne finale. Oliver Queen er virkelig oprigtigt død. Ingen falske starter. Ingen tilbagekøb. Begivenhederne i Krise på uendelige jordarter er endelige , og selvom Olivers handlinger bragte en ny verden til, var prisen for at gøre det hans eget liv.\nÆrligt talt er det ikke en dårlig måde at gå ud for en tidligere gadeniveau-børnevagter. Det er heltenes død, som Oliver begge fortjente og sandsynligvis altid var bestemt til. At Pil beslutter i sidste ende at ære sit offer ved faktisk at få det til at holde fast, er sandsynligvis det sande mirakel her. Det faktum, at Oliver selv ikke vises uden for flashbacks, indtil episodens sidste scene (mere om det på et øjeblik) er et bevis på både styrken i hans karakter og hans større indvirkning på Star City og den verden, som Pil har lavet.\nHvem var på begivenheden til Oliver Queen?\nHans offer genopliver mange tidligere døde karakterer, fra Moira Queen og Quentin Lance til Tommy Merlyn og Olivers halvsøster Emiko, hvilket giver dem endnu et skud på livet. Olivers begravelse bringer et dusin af vores favoritter tilbage fra showets otte sæsoner - fra Olivers søster Thea og den voksne version af hans datter Mia til Lynet s Barry Allen, Legends of Tomorrow 'S Sara Lance, og Super pige 'S Kara Zor-El. Selv Nyssa og Talia al Ghul dukker op for at ære den mand, der engang havde været deres dedikerede fjende. Det sørgelige skud fra sørgerne ved hans grav illustrerer, hvor mange liv Oliver har rørt i løbet af showets otte sæsoner og den forskel, han har gjort i dem.\nHvad er næste for Arrow Team?\n'Fadeout' handler ikke kun om at afslutte rejsen til hovedpersonen, men også om alt, hvad han - og dette show i sig selv - efterlader. Historien om Pil kan være begyndt med en mand, men det ender med en gruppe dedikerede helte, alle klar til at hente Olivers bue ( bogstaveligt talt i hans datters tilfælde ) og kæmp for den verden, han ønskede.\n'Eftermæle. Hvad er en arv? Det er at plante frø i en have, som du aldrig får se. ” Eller så siger en temmelig populær musical i disse dage alligevel. Pil er helt enig, da seriens finale handler om, hvad der kommer næste gang. Historien slutter trods alt ikke med Oliver.\nHvornår Pil havde premiere, stort set ingen kunne nogensinde have forestillet sig, hvor det ville ende. Det startede som fortællingen om en egoistisk playboy med fancy teknologi, en maske og en hævnhævn. Det ender som en fortælling om selvopofrelse og indløsning og tjener som en objektlektion i, hvad superhelt-tv både kan gøre og være. Arrow har skabt seks spin-offs til dato ( Lynet , Legends of Tomorrow , Super pige , Sort lyn , Batwoman og det kommende Superman og Lois ), et tæt sammenkoblet univers på skærmen og har snesevis af kvinder, LGBT-figurer og farvede mennesker på tværs af dets egenskaber. Hvad er det næste? Hvad der ikke er.\nNaturligvis handler sæsonfinalen lige så meget om at se fremad som om at se tilbage. Så meget om håb som om sorg. Oliver er væk, og det er en tragedie, men han har lært en helt ny generation af mennesker, hvordan man også kan være helte. Og det er ingen lille ting.\nOlivers datter er ikke den eneste, der følger i sin fars fodspor (selvom hendes rejse ser ud til at være mere bogstavelig end de fleste). Det samme gælder Rene, der kører til det offentlige embede. Det samme er Thea og Roy, der vælger hinanden, selv når de vender de skurke omkring dem ned. Laurel har kæmpet for at blive den person, Oliver og Quentin troede, hun kunne være. Sara er derude som leder et team af underlige og redder verden med jævne mellemrum. Barry kører stadig. Og Diggle vil 100% vise sig at være en grøn lanterne, hvis vi er heldige .\nDette er de ting, Oliver efterlader den sag, ikke en statue til hans ære. Eller for at citere en ny DC-ejendom: hvis du søger hans monument, skal du se dig omkring.\nOlicity Final Scene: The Oliver and Felicity Reunion\nDet viser sig at Pil vidste altid, hvor det skulle hen. Eller i det mindste gjorde det siden sæson 7 finale , alligevel. Hvis vi havde været opmærksomme, kunne vi sandsynligvis have fundet ud af det - at endda en Pil lykkelig afslutning skal være lidt bittersød.\n'Du har reddet denne by' antydede, at overalt hvor Felicity fra 2040 var på vej med monitoren, ventede en genforening med Oliver i slutningen. 'Fadeout' lukker den cirkel, når showet vender tilbage til det øjeblik i tiden og viser os, hvad der var på den anden side af denne portal.\nDet er Moira Queen's kontor, ligesom det så ud Pil Sæson 1, helt ned til den berygtede røde pen, som Felicity tygde på, da hun og Oliver mødtes. Alt er lyst og mousserende uden for Queen Consolidated, og solen skinner. Det er meget muligt, at vi aldrig har set Star City så ren. Det ser smukt ud.\nOliver vises, og han og Felicity omfavner sig i det, der muligvis er et af de mest optjente og tilfredsstillende kys i multiverset. Fordi det ikke bare er en mand, der genforenes med sin kone, sød som den er. Og det er ikke kun en kvinde, der har ventet på halvdelen af sit liv for at se den mand, hun elskede igen. Det er alt sammen et løfte - at Olivers ofre betød noget, at han endelig havde tjent sin belønning, at han får en chance for den ene ting, han er blevet nægtet i de sidste otte år og derefter nogle. Fred.\nPil specificerer dog ikke nøjagtigt, hvor Oliver og Felicity er nøjagtigt. Er de døde i et himmelsk efterliv? Lever de i en slags perfekt drømmedimension? Der er begivenhed et antydning af en parallel til, hvordan tingene endte i guldalderen Superman og Lois Lane ved afslutningen af Krise på uendelige jordarter tegneserie, der så dem sendt til et lommedimensparadis for at være sammen for evigt. Er dette en Vælg dit eget eventyr slags ting? Og betyder det noget? Personligt er jeg her for efterlivet teorien, hvis kun fordi den tilføjer tingene den mindste kant og gør det hele lidt bittersød på en måde, som jeg finder tiltalende. Men uanset hvor de er, er forklaringen den samme. Deres lykkelige slutning er hinanden, og de har tjent det efter al denne tid.\nOg det har vi også som seere.\nHvis sidste gang vi ser Oliver Queen kigger ud over den bedste version af byen, arbejdede han så hårdt for at redde, med Felicity ved sin side og en evighed foran dem? Det er svært at forestille sig hvordan Pil måske have pakket mere perfekt.


NSG Group og Solaria annoncerer samarbejde - Pilkington Floatglas AB\nPilkington har siden 1976 forsynet det nordiske marked med planglas. Salg af bygningsglas, kundeservice og teknisk rådgivning til vores danske marked sker via Sverige. Glasset levereres direkte fra vore floatværk i Tyskland.\nNSG Group er verdens største producent af plan- og sikkerhedsglas til bygge- og bilindustrien med 48 hel- eller delejede floatglasværker. Virksomheden er repræsenteret i over 130 lande og har produktion i 30 af dem. Gruppen omsætter for ca EUR 4,3 milliarder og har ca 27 000 ansatte. NSG Group investerer mange millioner kroner i forskning, udvikling og kvalitetssikring for fortsat at kunne lede udviklingen af planglasprodukter. I byggeindustrien fokuserer vi på at udvikle og forædle produkter som gør vor tilværelse mere komfortabel og sikker, og bidrager til en bedre totaløkonomi. De seneste innovationer handler om glas til solfangere og solceller.\nNyheden på vores hjemmeside


Fagolympiader og fagkonkurrencer\nFlere af fagene i gymnasieskolen har tradition for at afholde olympiade eller konkurrencer, hvor de dygtigste elever testes i løsning af forskellige opgaver, lige fra paratviden til kreative opgaver.\nHvert år mødes de bedste elever i en national konkurrence, hvor vinderne skal dyste mod elever fra andre gymnasier.\nMSG tilmelder typisk elever til konkurrencer i fagene engelsk, biologi, kemi og matematik.\nGeorg Mohr er en matematikkonkurrence for alle elever på de gymnasiale uddannelser og har til formål at stimulere interessen for matematik for de dygtigste elever.\nKonkurrencen består af 2 runder, hvor 1. runde består af 2×10 opgaver, som du har 90 minutter til at arbejde med. De første 10 spørgsmål er multiple choice opgaver og de sidste 10 er opgaver med ét facit.\nElever med mindst 12 point får lov at gå videre til 2. runde\n2. runde består af 5 opgaver, hvor man i alt kan opnå 20 point. Disse opgaver kræver mere grundige besvarelser og eleverne har 4 timer til denne omgang. Der deltager ca. 1000 elever hvert år i runde 2 på landsplan.\nBegge runder afvikles på egen skole og imellem de to runder afholder MSG tre caféer af 90 minutters varighed, hvor der er fokus på forskellige emner og mulighed for at regne nogle gamle Georg Mohr-opgaver.\nPå billedet ses David, Tobias, Rikke og Ester fra 3.a, årgang 2020/2021 fra MSG Haslev, der alle fire gik videre til 2. runde i konkurrencen.\nFra MSG Ringsted gik Fabian fra 1.x. og Frederik og Benjamin fra 3.x, årgang 2020/2021 videre til 2. runde.\nDrughunterdysten er en naturvidenskabelig konkurrence for danske gymnasie- og hf-elever med biologi, kemi og/eller bioteknologi på A/B-niveau, arrangeret af bioteknologivirksomheden Lundbeck i forbindelse med ‘Forskningens Døgn’.\nFormålet med konkurrencen er at give eleverne et indblik i udviklingen af nye lægemidler. Opgaverne omhandler problemstillinger i forbindelse med behandling af sygdomme i centralnervesystemet, og eleverne vil gennem dysten kunne stifte bekendtskab med blandt andet nervesystemets fysiologi, lægemiddelkemi og farmakologi. Konkurrencens opgaver er udformet således, at de rammer kompetencemålene for de kemiske, biologiske og bioteknologiske fag og dermed kan bruges som en del af pensum.\nLæs mere om Drughunters her: Drughunters