Kosmorama232 068 artikel3 by Kosmorama DFI - issuu\nBjarne Henning-Jensen under optagelserne til Hvor bjergene sejlerBlandt eskimoer, eventyrere og\nA f Carl NørrestedDet er et straalende Folk disse Polareskimoer. Og er de gaaet i Tjeneste hos den hvide Mand, der blot\nfor en kort Tid besøger deres Land, ja, saa er de parate til, om det skal være, at sætte Livet ind, paa at\nhans Ønsker bliver opfyldt. Og altid sker det med et bredt Smil og m ed stort Humør. Saadan har det\nværet fra den allertidligste Tid, hvor de hvide M ænd søgte til deres Egne, enten det nu var for at drive\nHvalfangst, eller de kom med det Maal at ville naa frem til Nordpolen.\n(Helge Bangsted: Vi Filmer blandt Eskimoer, 1935, p. 9 ).68a f Carl NørrestedGrønlands trylleri er som et gigantisk slør, der\nom spinder os med sine tusindvis af usynlige\ntråde. Pludselig ser vi anderledes, føler ander\nledes - Europas spørgsmål og hemmeligheder\nforsvinder - de findes ikke mere. Hvad der\nhjemme kunne hidse os op, er os knapt for\nståeligt deroppe. En anden målestok, andre\nværdier - og dermed falder en kæmpe ballast\na f overflødige, uproduktive og aldrig lykke\nbringende ting i havet. Ingen telefon - ingen\nradio - intet posthus - ingen jernbane og in\ngen biler - - Tiden, og derm ed vort egentlige\nliv, bliver givet os tilbage. (Leni Riefenstahl:\nKampf in Schnee und Eis, Hesse & Becker\nVerlag, Leipzig 1933, p. 113, oversat af red.).nisatoren m en tæ t på Nordpolen. Sibirien,\nAlaska og Arktisk Canada, derim od, var\ndirekte landforbundne m ed deres koloni\nsatorer og forekom derved m indre jo m \nfruelige og m indre oprindelige, reduceret\ntil en urom antisk pelstrafik mellem\nSibirien og Alaska, og til olieboringer og\nguldfeber i Alaska.\nForm odentlig af samme årsag har\nG rønland - og det fjerneste Canada - altid\nværet polarforskernes foretrukne mål. Og\nn år de kom hjem, skrev de bøger om deres\noplevelser på ekspeditionen, bøger somA m erikaneren Robert Flahertys Nord-det brede oplyste borgerskab slugte sidecanada-film Nanook o f the North (1922,om side m ed de samtidige og lige så eksoKuldens Søn - Nanook fra Norden) var ikketiske rejseberetninger fra Afrika. Blandt dealene selveste ouverturen til hele denførste store ekspeditionsskildringer vardokum entariske genre, den introduceredeElisha Kent Kanes Arctic Explorations I-IItillige den filmiske eskim o-prototype.(1856) og Robert E. Pearys NorthwardM anden i heroisk overlevelseskamp m odOver the Great Ice (1896), der begge blevden overvældende barske natur, m ed cenum ådeligt populære og lagde grunden tiltral vægt på forskellige form er for jagt ognogle af den vestlige verdens mest sejliveet barnligt legende hu m ø r. (I somm erfi-de eskimo-stereotyper.ske-sekvensen hvor N anook giver et\ndræbende b id til en indfanget fisk, hed detN ærværende artikel skal handle om\ndokum entarfilm iske skildringer afi den oprindelige danske tekst, “ogG rønland, men det skal ikke forhindreNanook sm iler uanset om hans barbariskem ig i indledningsvis at påpege det bem æ rHandling vil støde d en europæiskekelsesværdige forhold, at film om urb eFølsom hed” ). Et stort afsnit af filmen o m folkningen inuiter/eskim oer/yupig (somhandler opbygning a f en igloo (sågar m edde kalder sig i det Sydvestlige Alaska og påsolfang), og også hundeslæ den og kajakTjukotka) sjældent behandles samlet.ken er med.U dredningerne følger næ rm est kolonialiNanook h a r kastet lange slagskyggerstiske spor: De russiske eskimoer er filover de fleste efterfølgende film om eskim isk helt fraværende. Eskimoerne i Alaskamoer, der for det m este er blevet fremstil(am erikanerne købte landet af russerne ilet som pikante og eksotiske, men også1867) er næ rm est fortræ ngt fra den am euhyggeligt frem m edartede og frygtindgyrikanske bevidsthed som primitive venligedende “A ndre”. Ikke m indst i Grønlands-n aturbørn, m ed kvantitativ vægt på defilmene.onde indianere. Alaskas eskimoer har førstG rønland har i det hele taget været geni 1995 endelig opnået en kyndig samletstand for en mere u d ta lt rom antisk fascioversigt i Ann Fienup-Riordans bog Freezenation og essentialistisk fantaseren end deFrame: Alaska Eskimos in the Movies. (1)andre arktiske egne, sandsynligvis fordi\ndet var en utilnærm elig ø fjernt fra koloFør G rønlandsfilm ene derfor en kort\nekskurs til de canadiske eskimofilm, der er69Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferganske enestående i historisk såvel somfunktioner, som de havde form et sig cirkaetnografisk henseende. Skønt dokum en40 år tidligere, “when they still lived aparttargenren stod stærkt i Canada, hvorand depended entirely on the land andNational Filmboard o f Canada (NFB) vartheir own ingenuity to sustain life throughG rierson-dokum entarism ens fastestethe rigors o f the Arctic year” (Educationborg, var der im idlertid ingen instruktørD evelopm ent Center 1968, citeret frader specielt kastede sin kærlighed påFienup-Riordan, p. 151). Afsnittene varCanadas eskimoer, før Douglas W ilkinsonm inutiøst skildrede fangst- eller høstbegii 1953 lavede den etnografiske Angotee.venheder baseret bl.a. på lån fra K nudStory o fa n Eskimo Boy (1953). N år denRasmussens materialeindsamlinger.ikke indtager nogen frem trædende plads iFilmene havde reallyd m en var uden forden etnografiske films historie, hængertæller, uden underlægningsm usik, og alledet måske sam m en m ed, at ingen turdedialoger blev gengivet uden underteksttage konkurrencen op m ed Nanook o f thening. Det eneste ledsagemateriale var enNorth, der jo også rangerer højt som etn o læ rerm anual og opgavehæfter til eleverne.grafisk hovedværk.\nNetop den etnografiske og socialt engaMed filmserien Challenge for Change,\nder blev planlagt af NFB i 1960’erne somgerede film - som fik sin gennemslagskraftled i statens W ar on Poverty-program og ivia bæ rbart film udstyr og straks derefterhøj grad som følge af Netsilik konceptetsvideo - var med til at genetablere NFB’ssucces, nu bare rettet m o d samtiden, blevverdensry, som ellers efterhånden udeluk“public access” og “citizen participation”kende hvilede på anim atoren N orm anligefrem konkrete begreber. I det heleMcLarens tyngede skuldre. Samtidigtaget var Canadas satsen på social change-begyndte der at opstå en egentlig dialogprogram m er gennem video og tv m ed tilimellem etnografien og antropologien påat vække in u it bevidstheden i slutningenden ene side og det næsten jævnaldrendeaf 1960’erne og resulterede i de store Inuitfilmmedie på den anden. Em net blev førstC ircum polar Conferences (ICC) fra 1977,samlet taget op i 1976 i Karl G. Heidershvor nr. to blev holdt i G rønland 1980. (2)bog Ethnographic Film (University of\nNFB producerede 1963-66 - igangsat afChallenge fo r Change-seriens m est vel\nlykkede indslag bestod a f ikke færre end\n27 forskellige film fra New Foundland-Educational Services o f Newton,gruppens Fogo Island, d er især fokuseredeMassachusetts (senere Educationpå sociale problem er som følge af fiskeinDevelopm ent Center) - verdens mestdustriens vanskeligheder. Serien havde étambitiøse og gennem diskuterede etnograindslag om eskim osam fund i 1973, Thefiske film, The Netsilik Eskimo Project, vedGreenlanders a f Hubert J.C. Schurman,Pelly Bay. Projektet blev ledet af a n tro p o som i 1976 udsendte bogen Canada’slogerne Asen Balikci og Guy M arie deEastern Neighbour.Roussellet, som fik bistand fra m ange\ndokum entarister, især Robert Young, og iEllers er det hovedsagelig danskerne,\nder har taget sig af Grønland. (3)1968 udsendte m an filmen i ni dele med70en samlet spilletid på over ti timer.Fra Fæ lledparken til indlandsisen. DenN anook-traditionen tro fik m an eskim oerførste danske film overhovedet var, m edtil at gennemspille fangersam fundetslidt god vilje, en Grønlandsfilm. Petera f Carl NørrestedElfelts Kørsel med grønlandske Hunde er\noptaget i Fælledparken (der skal illudere\nG rønland) efter et snefald i vinteren\n1896/97.1 baggrunden ses træ er på række\nog et tætbygget snegærde af strå (!). Etn■pi * FM r .Lslædespor i forgrunden viser, at arrange\nm entet allerede har væ ret afprøvet.\nSlæden falder i ét med det m ørke snegær\nde, da den starter nogenlunde ud for\nkameraets optik, og m a n lægger først\nm ærke til den, da sneen sætter den i relief.\nD en føres af en uidentificeret kolonibesty\nrer, der svinger pisken heftigt, jo nærm ereKørsel med grønlandske H undeh an kom m er kameraet. Fire hunde parvis,\nparallelt spæ ndt for slæden, trækker den\ntil højre for det ubevægelige kam era og\nbagom det. Her har Elfelt stoppet optageltioner. Kameraet er endnu ikke med oppesen, fortrudt, startet den igen og råbti kulden. De store verdenspressedækkede“fortsæt, fortsæ t”. Film en har sim pelthenekspeditioner, som ofte navngav landom et springklip. Med overspring kom m erråder, indledtes 1888 i den danske bevidsthundeslæden atter in d i billedfeltet tilhed m ed Fridtjof Nansen og O ttovenstre og ender i en lille fiks dobbeltbue,Sverdrups spektakulære krydsen af indder nærm est krydser udgangssporet, blotlandsisen fra Angmagssalik til G odthåb pålidt nærm ere kameraet.ski på m indre end tre måneder. Hele forUnder tu ren bag kam eraet er slædeføreløbet blev m inutiøst gentaget i Bjørnren stået af for at få sat skik på hunde ogReeses norske dokum entarfilm På ski overslæde, men der er gået kuk i det hele, ogGrønland i Nansens fodspor (1962).ved tilfældets gunst løber bestyreren vedM ylius-Erichsens D anm ark-Ekspeditionsiden af slæden og hundespandet, kom 1906-08 kortlagde hele Nordøstkysten.m er op på slæden igen, og stopper denLederen og to ledsagere mistede livet i detnogenlunde hvor tu ren startede. Elfeltom råde, der siden blev kaldt Kongstandser atter optagelsen, definitivt - udenFrederik VIIIs Land. Ekspeditionsskibetat slæden kører ud a f billedet igen. 48D anm ark ankom til Københavnsekunder. Nogle - som M arguerite23.8.1908. Samme dag udsendte NordiskEngberg i Dansk stum film I (Rhodos 1977,Films Kompagni en kort reportagefilmp. 23) - mener, at film en blot var en appaDanmark-Ekspeditionen (50m, 35mm)raturprøve, og at Elfelt først et helt år efterm ed den lokkende undertitel Danmark-startede kontinuerlig produktion af filmEkspeditionen gennem Grønlandsisen. Dareportager. Dette er dog ikke dokum enteNordisk Film ikke havde fotografer påret (jf. Tybjerg in 100 års dansk film ,G rønland, har filmen, der ikke er bevaret,Rosinante 2001, p. 15 og 17). (4)næppe rum m et optagelser fra Grønland.Den tidlige fase a f G rønlandsfilmDen sam tidigt udsendte Danmark-udgøres fortrinsvis af reportager fra danEkspeditionens Hjemkomst på sammeske modtagelser af store arktiske ekspedi-længde er bevaret, og her ses bl.a. skibets71Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferkaptajn Alf Trolle, som overtog ekspeditidesuden et Umanaq ved Godthåb). Tætonsledelsen efter M ylius-Erichsens død.syd for bopladsen Um anaq grundlagdeHan bydes velkom m en af konseilspræsiKnud Rasmussen og Peter Freuchen ident 1. C. Christensen og mange andre1910 m issions- og handelsstationen Thunoble kom ité medlem m er.le, som Freuchen bestyrede de første ti år.De første overordnede mål for ekspedi(5) I løbet a f de 14 dage Thomsen opholdttionerne var at nå frem til N ordpolen ellersig i om rådet, optog han faktisk den førstefinde en eventuel Nordvestpassage (foretnografiske film fra Grønland: “Som sagtbindelsen mellem Atlanten og Stillehavet).havde M æ ndene travlt. Den gamleAmerikaneren Frederick Cook, der havdeMassaitsak, Angakoken (åndemaner, CN),deltaget i sin landsm and Robert Pearyshavde dog Stunder til at vise sin Trom m eekspedition til Nordvestgrønland 1891-92,dans, som jeg kunde optage paa levendepåberåbte sig som den første at have nåetBilleder” (Thom sen i D et grønlandskeN ordpolen 4.9.1908. Peary nåede selvSelskabs Aarsskrift for 1912 p. 85). FilmenN ordpolen 6.4.1909 og bestred ved presseer ikke bevaret, længde uoplyst. (6)modtagelsen i Thuleom rådet rigtighedenDen ældste bevarede etnografiske film,af Cooks udsagn. Den 4. septem ber 1909Grønland 1914 I-III (18 min., 35m m ), erblev Cook m odtaget med pom p og pragt ioptaget af sprogforskeren og etnografenKøbenhavn og fejret ved en fest påWilliam Thalbitzer, der blev den førsteUniversitetet, skønt pressen havde bragtprofessor i eskimoisk sprog og k u ltur vedPearys dem enti. Den 21. decem ber u n d Københavns Universitet (1926 45).sagde en dansk kom m ission Cooks optegVægten er lagt på at opsøge Sydgrønlandsnelser. Nordisk Film var på pletten medfra øst indvandrede og endnu ikke missioreportagen Dr. Cook, Nordpolens Opdager.nerede eskim oer (eskimoisk folkeliv iVi ser ham bl.a. på modtagelsesskibetPam ialhlukdalen, bopladsen Sammisoq).sam m en med inspektøren i N ordgrønMen Thalbitzer har også et lille skævt øjeland, Jens Daugaard-Jensen, omgivet aftil kultursam m enstødene - bl.a. glim t afjournalister, bl.a. veteranen Jens Locher ogen fodboldkam p i Nanortalik og den danden 20 årige, pelshueklædte, nybagte jo u rske bestyrers konebåd (m ed stort dansknalist fra Berlingske Tidende Carl Th.splitflag), der m øder lægens m otorbåd.Dreyer, som ivrigt grifler ned ved en redOptagelserne udm ærker sig ved et fintningsbåd. Den lille film er i 2002 udgivetsamspil m ellem mennesker og omgivelser.på dvd af Det Danske Film institut som en\ndel af samlingen Det første filmarkiv. Pathé1921. Fra sit hovedsæde i Thule gjordesandsynligvis er optaget ved hans ankom stKnud Rasmussen fra 1910 Thule-ekspedi-til sin base ved U um m anaq, N ordvesttioner til et næ rm est instititutionaliseret,grønland, efter turen til N ordpolen, ersystematisk begreb. Han optrådte selv somgået tabt.de danske ekspeditioners ubetingede star,Etnografen og arkæologen Thom asofte m ed Freuchen som sidekick. KnapThom sen havde juli 1909 et 35m m kam eotte Thule-ekspeditioner blev det til ira m ed på sin ikke slet så presseappelleKnud Rasmussens levetid. (7)rende ekspedition til bopladsen72T huleekspeditionerne og jubilæ um såretExchanges reportage Robert Peary, somU um m annaq (eller Um anaq - der liggerPå Den 1. Thule-ekspedition (1912-13)\nkørte Freuchen og Rasmussen over ind-a f Carl Nørrestedlandsisen i retning m o d D anm ark Fjord.Den 6. Thule-ekspedition undersøgtePå Den 2. Thule-ekspedition (1916 18),m ed m otorbåden Dagm ar kysten frahvor man havde sat sig for at kortlæggeJulianehåb (17.8.1931) til Angmagssalikfjordene langs Nordkysten, blev der ifølge(10.10.1931). Den udgjorde samtidig forRasmussen (i bogen Grønland langsberedelserne til Knud Rasmussens spillePolarhavet, 1919) optaget film af denfilm Palos Brudefærd (1933, instrueret afsvenske botaniker T h o rild Wulff. Knudtyskeren Friedrich Dalsheim). Det rom anRasmussen hæftede sig især ved hanstiske billede af den danske kolonialeoptagelser fra fangeren Majaqs hyttebeskyttelsespolitik skulle stå overbevisen(1917). En samlet film kom der ikke ud afde frem for et internationalt publikum .Den 2. Thule-ekspedition, m en der varDet eneste sted m an kunne finde et selvdog materiale nok til, at Knud Rasmussensupplerende eskimoisk fangersam fund varkunne illustrere sit foredrag i Det grønpå Ø stgrønland, og af politiske grundelandske Selskab 30.1.1919. (8) Bådeskulle handlingen belejligt også udspilleThorild W ulff og grønlæ nderen H endriksig der. Ekspeditionen blev optaget afOlsen om kom under D en 2. Thule ekspedirektøren for Palladium, Svend Nielsen,dition. Lauge Koch, d er i 1923 fuldførtem agister Olsen (leder af Julianehåbs m agkortlægningen af Nordkysten, har i bogennetiske station) og søløjtnant H. W ittrup-Nord om Grønland (1925) fortalt om funHansen. M aterialet blev præsenteret i Detdet af Wulffs suitelejr, hvor han bl.a. fandtgrønlandske Selskab 3.2.1932. Sekvenserresterne af en “K inem atograf”.herfra indgår i den patetiske prolog tilDen 5. Thule-ekspedition (1921-24), derPalos Brudefærd, underlagt et svulstigtfor Hans Egedes ankom st til Håbets 0 vedp artitu r af Emil Reesen.\nDen 7. Thule-ekspedition (1932) ogGodthåb (hvor han håbede at omvendeDen 8. Thule-ekspedition (1933) fik k o rtefterkommere af n ordboerne til den rettelagt Østkysten syd for Angmagssalik nutro), er den mest spektakulære af dembåde pr. fly og moderskib. Helvig Rimmenalle. Man havde sat sig for at undersøgelavede filmreportage fra Den 7. Thule-eks-Nordamerikas eskimoer. Freuchen udforpedition, som først blev præsenteret iskede Nordcanada sam m en m ed arkæoloKonservativ Vælgerforening 4.11.1940.startede i 1921, hvor m an fejrede 200 åretgen Therkel M atthiassen og etnologen KajKnud Rasmussen fik en m adforgiftning ogBirket-Smith. Knud Rasmussen gennem blev transporteret til Gentofte, hvor hanførte den store slæderejse langs heledøde 21.12.1933. Han nåede aldrig at sekysten af N ordcanada og Alaska tilPalos Brudefærd fuldført.Sibirien. Den danske film fotograf Leo\nHansen sluttede sig til Knud RasmussenI reaktionens ånd havde G rønlands\nfilmene im idlertid fået deres store genfra den 14.11.1923 ved Kent Peninsula vednem brud i jubilæum såret 1921.1 Paa 200floden Ilu (Hudson Bay Station, Alaska).Aarsdagen for Hans Egedes Ankomst tilHan fulgte ekspeditionen næsten et årGrønland (180m, uidentificeret producent,frem, og m aterialet blev sam let til filmenprem iere i Panoptikon Teatret 29.8.1921)Med (Knud Rasmussen i) Hundeslæde genses sejlskibet Hans Egedes ankom st tilnem Alaska (prem iere i KinografenG odthåb (3.7.1921). Knud Rasmussen10.1.1927). Forløbet er skildret i Leoholder tale, og hans frue D agm ar delerHansens bog I Knuds slædespor (1953).figner ud til børnene. Krigskrydseren73Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferIngolfs elever paraderer ved Brøndum sles der langs Vestkysten mod nord medm indesten (en af de tre om kom ne fraKnud Rasmussens nye ekspeditionsskibD anm ark-Ekspeditionen), hvor bådeSøkongen: Narssalik, Frederikshåb, denKnud Rasmussen og Peter Freuchen deltaførste filmforestilling på Grønland, derger. To dokum entariske film blev p ro d u foregår i G odthåb (sekvensen er desværreceret i spillefilmlængde: Det danske Konikke med i den bevarede film), pukkelhvalgepars Nordlandsfærd/Kongeparrets Grønstime, Vajgat Sund. 5) N ordgrønland: vedlandsrejse/Kongeparrets Rejse til Island,Dark Island undsætter Søkongen denFærøerne og Grønland for Industri-Film enstrandede svenske dam per Bele, som varog Eduard Schnedler-Sørensens Den storehyret af Den Kongelige GrønlandskeGrønlandsfilm for Nordisk FilmsHandel (KGH) til at sejle gæster til jubiKompagni.læumsfestlighederne. Derpå hvalrosjagt,Den store Grønlandsfilm (basismaterialeisbjørnejagt, de første polareskim oer tagesvist 26.11.1921 i Det kongelige Danskeom bord. I T hule holdes - med Rasmussengeografiske Selskab. Koncertpalæets Storesom naturligt centrum - kaffemik før DenSal) udgør en slags prolog til Den 5.5. Thule-ekspeditions start, og publikumThule-ekspedition. Filmen skulle med tekoplever en slæ detur ud på indlandsisen,ster af Flans Hartvig Seedorff Pedersenfør der sluttes a f med Knud Rasmussens\nsilhuet.introducere det danske/internationale\npublikum til det m oderne beskyttedeSom travelogue er filmen enestående.koloniale G rønland. Filmen er desværreEduard Schnedler-Sørensen har selv ståetkun overleveret i en rodet redigeret udgafor en stor del a f fotograferingen.ve med undertiden malplacerede engelskeUkrediteret h a r Helvig Rimmen dog levetekster (og det originale orienteringskortret en del af materialet. H an er medmed pegepind er heller ikke til megenKongeskibet sejlet op til Godthåb sammenhjælp) fra Nederlands Film m useum . Denmed Det danske Kongepars Nordlandsfærdshar desuden helt um otiveret fået tilføjetfotograf Poul Eibye for at deltage somflere sekvenser fra Det danske Kongeparsreportagefotograf for Helge Bangsted.Nordlandsfærd. Ifølge filmens program varHan er derpå taget nordpå for at følgeden opdelt i fem ikke synderligt m arkanteSøkongens sejlads i de nordlige farvande.afsnit: 1) Knud Rasmussen bryder op fraRimeligvis har Schnedler Sørensen dækketKøbenhavn 15.5.1921, spredte glim t frafilmens første fire afsnit. M in kilde tilAtlantoverfarten set fra kryolitselskabetsdette er Helge Bangsteds bog Vifilm erskib Fox II (her fremvises Freuchen somblandt Eskimoer (Chr. Erichsens Forlagemsig, aktiv passager, m en aldrig nogen1935). Bangsted forsøgte sig med en karriRasmussen), den første kajakm and dukkerere som eventyrer og foredragsholder ledop i Arsukljorden, scener fra kryolitbrud-saget af filmforevisning. Efter en nogetdet i Ivigtut (hvor kun danskere varresultatløs deltagelse i jubilæet fik hanansat). 2) Peter Freuchen og film ekspeditiChr. Erichsens Forlag til at finansiere sinonen tager i m otorbåd til Julianehåb:næste ekspedition fra august 1925 til septrankogeri, fåreavl, angmassætfangst,tem ber 1926 m ed 40.000 kr. Målet var ennordboruiner. 3) Sydgrønland: hajfiskeri,nunatak i det om råde, der sidenhen blevkajakrulning, nordboruiner, hellefisk-kaldt Chr. Erichsens Land. Resultatet blevfangst. 4) Med udgangspunkt i Ivigtut sejforedragsfilmen Grønlænderliv (premiere ia f Carl NørrestedO dd Fellow Palæet 14.10.1926 til fordelKnud Rasmussens protektion havde hanfor fregatten Jylland) m e d optagelser fraallerede i 1909 optaget fonografvalser påUm anaq til handelsstedet Ikerasaq og kulKap York. Ved at sam m enligne rytm e ogm inerne ved Kaersuarsak (den sidste dagsange hos eskim oerne i N ordam erika ogde eksisterede). Filmen blev fotograferet afG rønland kunne han som en af de førsteGeorg Strand. (9)\nD et danske Kongepars Nordlandsfærdpåvise en fælles oprindelse. 1926 optogviser kongefamiliens besøg i alle de nord iScoresbysund, som ifølge Osloavisenske kolonier. Filmen udsendtes af U denAftenposten 25.10.1927 indeholdt jagt.rigsministeriets Pressebureau (U M P), derdans, børneopdragelse, hytteinteriør ogallerede året efter oprettelsen i 1919 vartrom m edans. “Det er synd at ikke n o rd begyndt at inddrage det kostbare film m em ændene i tide var ute og bygget en hyttedie i sin propaganda. På baggrund affor norske fangstm ænd i Scoresbysund.Påskekrisen ville man m ed GenforeningsDa hadde vi hat stedet for altid. Vi har jofestlighederne i Juli 1920 vise udlandsdanhat det i aarhundreder, m ens danskene erskerne et fredfyldt hjem land. Det danskekom m et til østkysten først for en 30-40Kongepars Nordlandsfærd var U M P’saar siden,” udtalte han til Aftenpostenanden film til danske forsam linger i29.8.1927. Leden lå ikke på den lade side iudlandet. D en er en ren ikonografisk frydsin propaganda og holdt velbesøgte foreaf royal og kolonial opstyltethed. En del afdrag i Norge, Tyskland og Holland. Hanfilmen indgik i den a f kontorchef ikom til at åbne “krigen” mellem D anm arkUdenrigsministeriet Jørgen Andersog Norge med et uheldigt fokus på raceePoulsen bestilte første DanmarksfilmLeden film beregnet til foredrag ved(1925), som blev en fæ llesproduktion fragenskaber.\nDet startede m ed en artikel i OsloavisenNordisk Film, Dansk Film industri,H andels- og Sjøfartstidende 10.11.1927Palladium og Industrifilm en. (10)under overskriften “Ø st-G rønlands eski\nm oer - nutidens stenalderfolk” ledsaget afProblem et Ø stgrønland. Den Kongeligeet dram atisk sløret foto i frøperspektiv,Grønlandske Handel (KGH) stod forhvor en person øjensynlig smed en andenadm inistrationen af G rønland indtil 1908,ud i intetheden: “Farvel svigermor!,” stodhvor styrelsen henlagdes til to landsråd ider i billedteksten. Leden skrev:Grønland, ét for den nordlige del og ét for\nden sydlige, adskilt fra KGH. I 1921 udvi\ndede D anm ark im idlertid sin suverænitet\ntil at gælde hele G rønland. D ét skabte\nproblemer i forhold til nordm æ ndene, der\nhavde rige fiske- (bl.a. hvalfangst) og jagt\ntraditioner i Ø stgrønland - problemer,\nsom også skulle sætte deres præg på\nChristian Leden, d er var organist i\nTromsø og studerede eskimoisk musik,\nstartede propagandaen for et forøget\nnorsk engagement i Ø stgrønland. UnderPaa Ø st-G rønland er racen endnu fuldstæn\ndig renblodig og besidder en nedarvet indre\nkultur, som paa mange m aater vil kunne d an \nne forbilleder for os andre, f.eks. den maate\nhvorpaa eskimoen lar sit lille sam funds inter\nesser gaa foran egeninteressen i en utstrækning som vi m oderne mennesker er helt\nukjendt med. Sætter m an sig ind i deres livs\nforhold og den kamp for tilværelsen, som\nføres i dette forunderlige land, vil m an lettere\nkunne forstaa deres psykologi, og hvorfor tra\nditionerne har holdt sig uforandret gjennem\ntusener av aar ned til vore dage. Da vil man\nogsaa lettere forstaa at en slik tradition som\nden at avlive gamle mennesker naar de falder75Blandt eskimoer, eventyrere og etnografersam fundet til byrde har holdt sig helt til\ndanskene ved et forbud nylig søkte at sætte en\nstopper for denne handling, som paa os andre\njo maa virke oprørende.dentlig m en t Gunnar Seidenfadens opta\ngelser fra en civilekspedition u nder KGH\nsam t en M arineekspedition, begge med\nskibet Godthaab. Optagelserne - især afDen bureaukratisk indviklede danskelejrliv og geologiske forekomster - blevG rønlandsadm inistration var i 1925 blevetunder titlen Paa Togt til Østgrønlandsam ordnet under den såkaldte G rønlands(1929/1930) vist i O dd FellowpalæetStyrelse, hvis direktør, Daugaard-Jensen, i13.2.1931 m ed foredrag af geologen LaugeAalborg Am tstidende 15.11. benægtede, atKoch. O riginalnegativet gik ifølgeen sådan skik overhovedet skulle forefinSeidenfaden tabt i Tyskland i 1930’erne.des på Ø stgrønland. Forfatteren og p olarCivil- og M arineekspeditionen udgjordeforskeren Ejnar Mikkelsen bakkede opoptakten til Lauge Kochs såkaldtem ed et kraftigt angreb på Ledens videnTreårsekspedition til N ordøstgrønlandskabelige troværdighed i Handels og1931-34, der blev den mest massive antiSjøfartstidende 13.12.1927, som siden blevnorske ekspeditionsdem onstration.fulgt op af Freuchen. Mange nordm æ nd\ntog derefter også afstand fra Leden somEkspeditionen bestod af ikke færre end\ntre overvintringer og som m erekspeditionorsk talsm and og seriøs opdagelsesrejner m ed kortlægning via fly - bl.a. afsende. H an passede efterhånden bedst iCharles Lindbergh der var sendt ud af Panpræfascistisk regi og skulle nogle år senereAmerican Airways for at undersøgei Berlin udsende Inuit, die Nachbarn desm ulighederne for en luftrute til Europa.Nordpols (uropførelsen om talt i DerHan ankom til Godthåb 1933 og kastedeWeltspiegel 15.11.1931).glans over både Den 7. Thule-ekspeditionPå det tidspunkt var konflikten i\nØ stgrønland kulm ineret med, at nord-og Treårsekspeditionen, hvor han deltog i\nkortlægningen af om rådet mellem 72° ogm æ ndene havde okkuperet store dele af76° nordlige breddegrad, som efter dom om rådet. D anm ark indklagede Norge formen i Haag blev kaldt Chr. X’s Land. Flereden Internationale Dom stol i Haag i som af Lindberghs optagelser indgik efter 1939meren 1931, og sagen blev afgjort tili en film fra Statens Filmcentral (SFC)D anm arks fordel april 1933. Men um id under titlen 7. Thuleekspedition. D er blevdelbart efter prem ieren på Inuit, dieoptaget meget materiale fra TreårsekspeNachbarn des Nordpols, der var optaget iditionen af bl.a. Dr. C urt Teichert, somU m anaq-om rådet, kom m enterede UMPsviste sine optagelser i Politikens Forekontorchef Poulsen den 22.11.1931 tildragssal 12.1.1934, samt a f geodæt Ovepresseattachéen i Berlin, “Filmen er ikkeSimonsen (dette udgør Østgrønland 1+2 iligefrem propagandistisk (...). Men n atu rDR’s Historiske Arkiv). Materialet blevligvis er det i norsk Favør, at en saadanaldrig rigtigt anvendt på grund af K nudFilm fremføres af en N ordm and, og ligeRasmussens d ø d og premieren på Palos\nBrudefærd.saa selvfølgeligt vilde det være ønskeligt,\nom vi havde haft en ny G rønlandsfilm at\nsende ud i Verden netop nu.” (U M -akterMed Leo H ansen til Østgrønland. I sep110.J.1839). Poulsen nævner i den forbintem ber 1929 havde Helge Wamberg, derdelse nogle angiveligt uegnede optagelservar gesandt i Paris, foreslået UMP’s k ontved Lauge Koch. D erm ed har han form oorchef Poulsen, at firmaet Paris Inter-a f Carl Nørrestedland i forbindelse med Den Internationaleonen Ella 0 .\nMed en m edbragt m otorbåd skulle LeoKoloniudstilling i Paris 1931. DaværendeHansen sejle proviant til Nanok folkene.direktør for G rønlands Styrelse Daugaard-Det lykkedes ham at undsætte nogle overJensen ønskede overhovedet ingen frem vintrende norske fangere i Germ aniahavn,m ede optagelser og ejheller fremvisning afog Hansen optog også denne dram atiskeG rønlandsfilm i forbindelse m ed udstilsituation. April 1935 kom han selv i nødlingen. Til n ø d kunne han dog acceptereog blev undsat af norske fangere, menen film fra om rådet a f Peter Freuchen.blev nødsaget til at efterlade 8000m eksU M P foreslog alternativt (m ed lovet økoponeret film på Kap Berlin. En norsk fannom isk støtte fra M inisteriet for Søfart ogger fik dog i løbet af vinteren 1935-36Fiskeri, som G rønlands Styrelse var blevetfilm rullerne fragtet til Germ aniahavn,lagt ind u n d e r i 1929) (11), at opgavenhvor Leo Hansen selv hentede dem åretblev forelagt Leo H ansen, da m an nuefter. Ved ankom sten til Norge priste Leofandt det påkrævet fra D anm arks side atHansen de norske fangere og spottedepåberåbe sig landets interesser i Østgrøn-Nanoks mangel på professionalisme, hvilland. I 1927 havde m an m arkeret detket der kom stor ståhej ud af mellem dennoget kluntet ved at deportere en eskim odanske og den norske presse. Dette laderflok på ca. 100 personer fra AngmagssalikLeo H ansen naturligvis uom talt i sin bog.national skulle optage film på Ø stgrøn-til Scoresbysund. Både M inisteriet for15.2.1937 fulgte Leo Hansen, stadig forSøfart og Fiskeri og U M P foretrak LeoJohn Olsen, m ed det norske fangstskibFlansen, og af to o n d er valgte Daugaard-Vesle Kari fra Ålesund for at optage sælJensen så Leo Hansen.fangstbilleder med et fingeret forlis iMen Leo Hansen kom ikke til G rønlandisskruninger. John Olsen var i m ellem tisom UM P’s talerør, tvæ rtim od. Ifølgeden kom m et i konflikt med m edproduhans bog Situationen er kritisk. Dagbogscenten H enning Karmark. Olsen solgteoptegnelser fra min Filmekspedition til Øst-derfor sin idé til Europa Film i Stockholm,grønland og Hvidehavet 1934-35 og 1937hvor Ivar Johansson udform ede den til(Martins Forlag 1939) opsøgte han daspillefilmen I nod och lust (premiereværende direktør for Teatrenes Films-12.9.1938), der knyttede sig tæ t til svenskKontor (TFK), John Olsen, for at få enstum film tradition. Det spinkle plot drejeanbefaling til en biografbevilling (somde sig om heroiske norske fangeres havarihan senere fik til Lyngby Bio). John Olsenom bord på Vesle Kari i 1909. Leo Hansenskulle netop i gang m ed hårde vinteroptaspiller danskeren af samme navn, dergelser til prom overing af det danskeiværksætter en vellykket redningsekspedifangstselskab Nanok og hyrede prom ptetion fra N ordgrønland, hvor fangerne erLeo Hansen. Optagelserne skulle eventueltstrandet. Filmen nåede aldrig Danmark.anvendes i en frem tidig spillefilm, somMeget af Hansens materiale blev ogsåim idlertid kun var på idéplanet. Bogenbrugt i ASA-filmen Nordhavets M ændgiver et godt og sm åsensationalistisk over(premiere 30.10.1939), der var instrueretblik over optagelsesforløbet. Hansen blevaf Lau Lauritzen jr. på baggrund af etsendt afsted med Lauge Kochs skib Gustavm anuskript på størrelse m ed et frimærkeHolm juli 1934 og optog indtil augustaf jægerforfatteren Peter Tutein: en kærlignatur i Scoresbysund og Lauge Koch-stati-hedsintrige om to fangere, der strides om77Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferen flot lappepige. Filmens øvrige fotograblev delvist finansieret af filmproducenter.fer var Karl Andersson og Poul Eibye. ManProducenten håbede i sit stille sind, atsøgte at anonym isere fangstlandets o p rin fotografen også kom hjem med sensatiodelse ved stednavne såsom Skaanland,ner. Men det var sjældent, at det som iSaltenfjord og Skarvenæs. Der herskertilfældet Leo H ansen/John Olsen nærmestogså tvivl om den grønlandske lokalisevar et krav. Dram atiske situationer erring, m en optagelserne er fra Ø stgrønnøjagtigt hvad ekspeditioner ønsker atland. Hvis m an er opm ærksom , vil m anundgå. N år det går rigtigt galt på ekspedibem ærke at fangerskibet kun hedder Vesletionen, er det overlevelsen det drejer sigKari i studieoptagelser, m ens det on locaom og ikke filmoptagelser.tion hedder noget så prosaisk som M 20\nU nder A nden Verdenskrig blev m ateriaJournalist på Berlingske Tidende Kai R.\nDahl fik i 1923 direktøren for Palads\nTeatret, Sophus Madsen, til at finansierelet samlet til M ed Leo Hansen til Østgrønen m indre, østgrønlandsk filmekspedition.land som foredragsfilm ved Ejnar MikkelEkspeditionen endte på en isflage der drevsen eller E. Riis-Carstensen og endelig vredem næsten 500 km langs kysten, indtil dedet til sidste dråbe som helaftens-tonefilmkom i land i Angmagssalik. Men publim ed Leo Hansens foredrag udarbejdetkum savnede dram atik i filmen “Teddys”sam m en med fotografen Aage W iltrup frasidste Rejse. Kai Dahl havde simpelthen6.4.1944. Vi ser indledningsvis Leo H analdrig fotograferet før, m en alligevel havdesen i en stor borgerlig stue, hvor det enem an fragtet materialet m ed på drivisen.ste der vækker associationer til G rønlandDen slags næ sten perspektivløse ekspeditier en keram ikisbjørn på pejsen. H an viseroner var det svært at o p n å bevillinger til.derpå sit naturm ateriale fra 1934, indtilDeciderede filmekspeditioner varNanoks m otorbåd sidder fast og henliggerD augaard-Jensen derfor ikke meget for. Itil august 1936, hvor han så undsættes af1923 havde h an f.eks. afvist et tysk/belgisknorske fangere (det pointeres bestem trobinsonade-projekt (igen baseret påikke) i Vesle Kari, hvilket er en poetisk friEjnar Mikkelsen) ledet a f Karl G rune. Dr.hed.\nDen svenske spillefilm Valfångare (1939)Bernhard Villinger og Dr. Georg Asagaroff\nhavde i trods lavet deres Grønlandsspil-af Tancred Ibsen og Anders H enriksonlefilm Milak, der Grónlandjager (1927)handler om norske hvalfangere, m ensom rene studieoptagelser baseret på fotoudspilles belejligt i det Sydlige Ishav. Førstgrafier fra G rønland. Max Reichmannsi 1953 udsendte nordm anden Per H øst enRamper, der Tiermensch (Manden frafilm, Naturen og eventyret, om norskeNordpolen) fra samme år og med Paulfangstfelter på G rønland, Svalbard og iWegener i hovedrollen, var så decideret iIshavet sam t sælfangst ved Newden stiliserede germanske studietradition,Foundland. I Ekspedisjon til Grønlandat lidt autentisk G rønland nærmest ville(1962) gik Høst så i land på Ø stgrønland,have virket forstyrrende.bl.a. stationen Myggbukta, og fulgte to\nfangstm ænd gennem en overvintring.D augaard-Jensens hu stod prim æ rt til\nstore solide franske og tyske forsknings\nekspeditioner, som alligevel næsten altid78Ekspeditionsfilm som genre. Det var ikkeblev fulgt af et filmhold. En af favoritterneualmindeligt, at arktiske ekspeditionervar franskm anden Jean-Baptiste Charcot,a f Carl Nørrestedsom roste Danm arks G rønlandsadm inilandsis og havde vinteren igennem foretastration. H an havde u n d sat Ejnar Mikkelget meteorologiske og glaciologiske m ålinsen med sit berøm te skib Pourquoi pas?,ger. Samme år fremsatte han sin besda Mikkelsen var igang m ed oprettelsen afnærende teori om kontinentalforskydninScoresbysund.ger. 1929-30 ledede Wegener den tyske delI 1925 og 1926 opererede Charcot fastaf de tyske/britiske meteorologiske underfra Scoresbysund og udsendte 1926 et parsøgelser som udgjorde selve forudsæ tninfilm: Mission du “Pourquoi pas?” samt Lesgen for en flyruteforbindelse mellem USAEsquimaux. I anledning af det såkaldteog Europa. Northern Lights - en film omPolarår (fra august 1932 til septem berden engelske del af ekspeditionen (British1933), hvor m an fejrede 50-året for enAir Ro ute Expedition BAARE 1931) underinternational koncentration af m eteorololedelse af H.G. W atkins - blev udsendt igiske og jordm agnetiske undersøgelser,1932, sam me år som han blev dræ bt vedydede den franske stat 3,5 m illioner francset kælvende isbjerg under anden fase aftil polarforskningen. K aptajnløjtnantBAARE.H abert ledede en ekspedition m ed mari-Wegener oprettede tre stationer - vedneskibet Pollux til Scoresbysund fraUm anaq (Thule), ved Scoresbysund og i27.7.1932-14.8.1933 og Charcot udstatioindlandsisen, kaldet ‘Eismitte’. Med frygtenerede i juli 1934 etnografen Paul-Emilelige tab brugte han islandske heste og p ro Victor, antropologen Dr. Robert Gessain,pelfartøjer som transportm idler oggeologen Michel Pérez og fotografen Fredom kom selv under en transport. Det varMatter-Steveniers til at overvintre hosen heroisk historie, der først blev passendeeskim oerne ved Scoresbysund. De blevpatetisk udlagt i helaftenskulturfilm en Dasatter hjem bragt septem ber 1935 afGrosse Eis (1936) i Det tredje Rige afCharcot. Resultatet blev filmen Quatre duenken Else Wegener, kulturfilm instrukGroenland m ed originalpladeindspilningertøren Svend Noldan og geografen Paulaf eskimoisk musik foretaget af Paul-Kunhenn. Filmen starter m ed en begejstEmile V ictor og kom m enteret af ham. Derret prolog om det m oderne frem skridt oghar været konkurrence grupperne im eljordens udforskning (dampskibe, hydrop-lem. Dagbladet Le Journal propaganderelan, zeppelinere). G rønland udlægges derde for den franske M arine, m ens Charcotnæst i god germ ansk geopolitisk traditionikke om taler Pollux m ed et ord i Marseilleikke som en isoleret ø, men en forbindelSoir 23.6.1934, hvor han ellers beskrevsesvej mellem Europa og Nordamerika,hele baggrunden. Søløjtnant Auzanneausfem gange så stort som Deutsches Reich.film for Habert, La Mission Polaire, fikFilmen kulm inerer med den heroiskepremiere i G aum ont Palace 25.6.1934 p ro opbygning a f ‘Eismitte’, “Der Kampf gegentegeret af Le Journal.die unerbitterlichheit der N atur” (KampenI septem ber 1936 forliste Charcot medm od naturens ubønhørlighed), samt citatPourquoi pas?. Alfred Wegener, der havdefra et brev fra Wegener 22.1.1930: “Hvaddeltaget som m eteorolog i D anm ark -der end sker, m å det ikke gå ud overEkspeditionen, var D augaard-Jensenssagen. Den er vores helligdom. Den bindertyske favorit. Sam m en m ed den danskeos sam m en. Den må højagtes under alleofficer Johan Peter Koch havde han 1912om stændigheder, om det så skal koste deovervintret på N ordøstgrønlands in d største ofre” (overs. red.). Filmen blev i79Blandt eskimoer, eventyrere og etnografer1940 i anledning af Wegeners 60-årsdagaf Marcel Ichac og J.-J. Languepin 1953fulgt op af undervisningsfilm en Deutscheunder titlen Groénlattd vingt mille lieuesGrönland-Expedition Alfred Wegener (I-sur les glaces.III) produceret af Reichsanstalt für Filmslut, men blev genoplivet i nogle ju b isagende lærerhæfte af Dr. E. Sorge, derlæum sekspeditioner - og m ilitært i slædehavde fungeret som rådgiver på Fanckspatruljen Sirius. O berstløjtnant MichaelS.O.S. Eisberg. Julius Galster havde allereHansens M ed Gammaekspeditionen tilde sam m en med seks andre danskere fulgtNordøstgrønland (vist 6.12.1939 i DetWegeners rute i august 1934 og filmet etgrønlandske Selskab) skildrer Eigil Knuth,overvintringshus, resterne af WegenersEbbe M unck og ingeniør Svend Sølverspropelslæder samt rester af et benzindepotslæderejse 1938-39, i anledning af 30-året(Paa Indlandsisen).for D anm ark-Ekspeditionen, fra M ørkeDet blev Paul-Emile Victor, der mangefjord til 81 “SO’ n.br. Den præsenterer velår efter tog tråden op fra Wegener. Hannok de sidste optagelser af gammeldagsstartede i 1947 det tre-årige kæm peprojektekspeditionspraksis.Expéditions polaires françaises til både80Den rom antiske ekspeditionsperiode varund Bild in Wissenschaft m ed et stort led1938 anvendte Lauge Koch til gengældTerre Adélie i Antarktis og G rønland, somalle nye tekniske landvindinger for atblev en vigtig faktor i åbningen af landet.efterspore Fata M organa-øerne - en af deTil iskørsel anvendte han små bæltekøresidste m uligheder for uerobret land.tøjer, “weasels”, som am erikanerne havdeDiskussionen om der var land mellemopfundet under krigen. Det var det førsteSpitsbergen og G rønland, var netop blustransportm iddel som overtrum fede h u n set op, da russeren Papanin og hans folkdeslæden, og aktionsradiusen øgedes betyhavde observeret ukendt land m od n o rdeligt ved forsyningsudkastninger fra lufdøst fra deres isflage. J.E. Papanin deltogten. Ikke færre end fem film (heraf et par1937-38 i O tto Schmidts russiske polastykker i farver) fulgte i kølvandet på disserekspedition, hvor Schmidt som den førsteekspeditioner, der alle priste dansk p ro landede fly på Nordpolen. Papanin landtektion af eskimoerne: Terre de glace (foto:sattes 21.5.1937 nær selve N ordpolen medJean-Jacques Languepin), Chroniquetre andre videnskabsm ænd, og de lod sigfilmée de l’Expédition française 1948 audrive m ed strøm m en på en isflage i 274Groenland, Sols polygoneaux au Groenland,døgn ned m od Grønlands østkyst, mensVoyage au Groënland, Printemps arctiquede stedse foretog meteorologiske ogog Les hommes du phoque (de sidste firehydrografiske målinger for endelig at blivefotograferet af Samivel). Den senereundsat af en russisk isbryder i nærhedenindædte kritiker af dansk kolonialisme,af Scoresbysund. Dele af denne ekspeditiJean M alaurie, deltog næ rm est ukreditereton er dokum enteret i filmen Papanincypå ekspeditionen. M alaurie organiserede i(1939, Jakov Poselskij og Irina Venzer). EtFrankrig 1969 en skelsættende kongres fortysk fly kaldet Luftfartøj nr. 93 blev afm enneskerettigheder og m inoriteter i deLauge Koch b ru g t til rekognosceringer vedarktiske lande. Paul-Emile Victor-ekspedi-Spitsbergen. D et var ikke symbolsk væ rtionen 1949/50 blev dækket i en film afdigt til at annektere nyt land til D anm ark,spillefilmlængde (sort-hvid med syn-og m an sørgede derfor for at få fragtet etkronoptagelser fra G rønland), instrueretaf tyskerne købt rekognosceringsfly,a f Carl NørrestedPerssuak (dvs.’den store ting’), frem - ogland. Efterkrigstidens holdning fremgårså viste det sig at der ingen øer var! (12).tydeligt af ESSO Posten, maj 1950: “EnOrlogskaptajn Andreas M. Dam fulgtevæsentlig del af Essofilmen viser “Danskforløbet på film for M arinem inisterietPearylandekspeditions” arbejde; m an føl(noget desorienterende kaldt Peary-Landger bygningen af radiostationer, der tjenerEkspeditionen 1938) fra afrejsen m edtil hjælp både for ekspeditionerne og forGustav H olm 13.4.1938. Skibet ses bl.a.hele den m oderne lufttrafik; der er pragtiset til ved Bjørneøen. Nr. 93 ses på rekogfulde billeder af de store “Catalina”-flyve-noscering ved Spitsbergen, men der erbåde og deres flyvninger over indlandsiseningen billeder fra selve flyveren eller fraog m an får et levende indtryk af den rolle,Perssuaks ankomst til Kingsbay. Laugesom olieprodukterne spiller i dag påKoch skriver i sin bog at telegrafistenG rønland. Der er også optagelser af denPreuschoff har optaget film fra Perssuak.ny tids vartegn: olieledningerne og deDet er ikke med i d en n e film.lageranlæg, som G rønlands Styrelse harGam m aekspeditionen blev videreført\nmed m oderne hjæ lpem idler i Eigil Knuth\nog Ebbe Muncks D ansk Pearyland-bygget og ved hvis anlægning D.D.P.A.s\ntekniske stab har været rådgivende.\n“Lidt nyt fra G rønland” (...) kom m erEkspedition, der blev en institution somaktuelt i en tid, hvor G rønlands problem erThuleekspeditionerne. Hele det g ru n d er frem m e i dagens debat.” Pearyland-eks-læggende arbejde og rekognoscering medpeditionerne blev uden fandango genopCatalina vises i Ib D am s stumfilmtaget af Eigil K nuth i 1963.Danmark bag Polarkredsen som fik prem i\nere i Det grønlandske Selskab 11.12.1947Besættelsestid og foredragsfilm. Med h enmed ledsagende foredrag af Eigil Knuth.blik på Den internationale PolarudstillingNogenlunde det sam m e stof vises i Ibi Bergen 1940 nedsatte Grønlands StyrelseDams og Hagen Hasselbalchs Vejen modet filmudvalg, der skulle dem onstrerenord, nu delvis i farver og m ed lyd (speak:D anm arks koloniale beskyttelse af eskiEigil K nuth og Ebbe M unck), produceretm okulturen i Thuleom rådet. Udvalgetaf Dansk Kulturfilm (prem iere i Saga Biobestod af direktør Daugaard-Jensen, tek12.5.1948), hvor m an har bygget filmennisk konsulent for G rønlands Styrelseover spæ ndingsm om entet om Catalinaenjulius Galster (som selv fra 1933 til slutvil nå frem til ekspeditionens nordligsteningen af 1940’erne fungerede som enfortrop, inden o m råd et bliver ufrem kom glim rende sm alfilm am atør på G rønland),meligt. Nabo til Nordpolen, produceret afprovst Schultz-Lorentzen og professor W.Dansk Ekspeditionsfond i 1949 og somThalbitzer. Med m useum sinspektør fraalle i serien fotograferet af Ib Dam (nuNationalm useet Helge Larsen som saghelt i farver), skildrer overflyvninger frakyndig skulle fotografen Jette Bang væresydbasen som m eren 1948, hvor stationeninstruktør og optage eskimoliv året igenBrøndlunds Hus blev bygget. Pearylandnem i 16mm Kodachrome: Ikerasaqfra 1950 skildrer årene 1948-50.december 1938 - januar 1939, Thule-Producenten er n u Folk og Værn. Somstationen m arts-april 1939, bopladsenpåskefilm i 1950 til DSB Kino fik Det danQ aanaaq (hvortil Thuleeskim oerne senereske Petroleums Aktieselskab hos Minervablev deporteret) april, bopladsen Neke(Ib D am ) fremstillet Lidt nyt om Grøn-april og Kangarssuk juni 1939, og i81Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferN anook-traditionen blev der igen tale om\nen rekonstruktion. Optagelsesforløbet er\nfor en stor del skildret i lette Bangs bogfilm. Det skete efter tilskyndelse fra smal-30.000 Km med Sneglefart (Steenfilmfirmaet Kongsbak & Cohn, der tekste-Hasselbalchs Forlag 1939). Desuden giverde hans film og som postscriptum anførtebogen oplysninger om de mange sam tids“Optaget på Kodak 16mm Smalfilm Bellreportager Jette Bang optog for Grønlands& Howell “Film o” 75. Repræsentanter forStyrelse. Inuit skulle cirkulere med foreDanmark: Kongsbak & C ohn”. Han vistedragsholdere godkendt af G rønlandsførste gang film i Det grønlandske SelskabStyrelse (fortrinsvis Helge Larsen og Jette18.11.1931 om den første fase af industrielBang). Først i 1984 blev der lavet enfisketilvirkning på Grønland, med fiskeriegentlig lydversion speaket af film instrukaf helleflynder fra m otorbåde til henkogtør Anker (efter Helge Larsens oplæg),ning på en fabrik i Holsteinsborg. Da Pauluden syntetisk reallyd og musik.Hansens optagelser fra sam tidens G rø n Krigen ændrede dette ideale kolonibille\nde fundam entalt. Øen blev indlem m et iland fik stor succes på Ekstra Bladets amatørsm alfilm aftener i 1932 og 1933, o p retden m oderne verdens realiteter. Pengetede Kongsbak & Cohn et lille og kortlivetøkonom ien trængte frem og bl.a. påGrønlandsk Filmarkiv på fire film, dergrund af den gode pris for kryolit fikdækkede em nerne hajfangst, torskefiskeri,grønlæ nderne sans for de “unødvendigesælfangst, angmassætfiskeri, fåreavl ogluksusvarer”. Da D anm ark blev besat 9.grønlandsk skoleundervisning (iflg. Ekstraapril 1940, blev forbindelsen til G rønlandBladet 13.12.1933).afbrudt. De to landsfogeder, i praksis EskeJulius Galsters og Paul Hansens optagelBrun i G odthåb, overtog hele G rønlandsser fra førkrigstidens Grønland kaldetadm inistrationen. Gennem den danskeBilleder fra Grønland med foredrag afgesandt i W ashington, H enrik von Kauf-direktøren for Grønlands Styrelse, Knudm ann, knyttedes forbindelse til USA’sOldendow, blev vist i Odd Fellow Palæetregering om forsyning og beskyttelse af27.2.1942. M aterialet blev a f GrønlandsG rønland. Et år efter den danske besættelStyrelse i bearbejdet form anvendt somse indgik Kaufmann en overenskomst om,undervisningsfilm under titlen Grønland.at USA til gengæld for anerkendelse afBilleder fra Grønland udgjorde sammenD anm arks suverænitet over G rønland fikmed Paul H ansens farvefilm Grønland ilov til at oprette militære baser i G rønSommer og Sol (premiere i fire biografer iland. (13)påsken 1942 m ed foredrag a f Paul H anDen tyske besættelse af D anm ark betød82G rønlands Styrelse bestilte Hansen til at\noptage eskim oernes forskellige erhverv påsen) udbudet i det kortlivede rejsefilmfir-højkonjunktur for foredragsfilm, derma Globus Film 1943-44. Grønland ikunne give sm alfilm am atører en hæderligSommer og Sol består af materiale frabi-indtægt. G rønland var i særlig høj kurs,Sydvestkysten 1937-39 og anbefales afog sm alfilm am atørerne på G rønlandGlobus Film indledt med træ kharm onik-bestod udelukkende af de udstationerede.amusik “af den musikalske G rønlæ nder”Den flittigste var Paul M arinus Hansen,Andreas H endriksen. Materialet blev afder startede sin karriere som assistent forGrønlands Styrelse og Dansk Kulturfilmfiskerikonsulent ved G rønlands Styrelsebearbejdet til den første officielle danskeprofessor Adolf Jensen.undervisningsfilm om Grønland (stum,a f Carl Nørrestedm ed danske mellemtekster) distribueret afudover det interessante em ne og den nøjeStatens Filmcentral (SFC) fra 1943:synkronisering mellem billeder og tale,Grønland I-V I (I: G rønlands Beliggenhedspækket m ed anekdoter (...) - m ulighederog Størrelsesforhold; II: Vestkystensne for at tale nazismen im od og karikereKolonier; III: Sælfangst; IV: Angmassæt-den, bl.a. u nder omtale af førerhunden”stime; V: Fangst af Rejer; VI: Færinge(Brev fra Gilberg til udlandschef Vagnhavn).\nNæsten samtidig m ed denne udsendteBjørnholt 15.2.1977). Nævnes bør også\nden skotske botaniker Isobel WylieDansk Kulturfilm og G rønlands StyrelseH utchison, som i 1927-29 opholdt sig ifor SFC’s Skolefilmafdeling doktor M oVestgrønland og dér optog 16mm-film,gens Holms Thule - Polareskimoernestildels i Dufaycolor, en tidlig farvefilmproLand, som han havde optaget ved Nekeces. Hendes optagelser tilfaldt det skotske1935-37, altså før Jette Bangs ankom st tilfilmarkiv efter hendes død i 1982, og de iThule. Paul Hansen fulgte også fremmededag tilgængelige kopier har bemærkelsesfisketraditioner på G rønland. I 1953 optogværdigt klare farver. Det er efter alt athan Portuguese Fishermen in Greenland.døm m e de tidligste farvefilmoptagelser fraHansen fulgte m oderskibet Captao JoaoG rønland. Fascinerende er ikke m indstVilharino, som lagde ud fra New Found-optagelser af en kaffemik i Um anak og enland, St. John, og sto d et halvt år til søs ogkonfirm ationssøndag i Jakobshavn (jf.satte enkeltbåde, doryer, ud, som fangedeCatherine A. Surowiec, red: The Lumieretorsk ved Grønlands kyst m ed håndline ogProject: The European Film Archives at theefter endt dagværk behandlede fangstenCrossroads, Lisboa: Projecto Lumiere,på moderskibet.1996, s. 87).\nMange af sm alfilm am atørerne dækkedeHansen holdt ofte film foredrag i Det\ngrønlandske Selskab til 1958. Hans optaom råder, der ikke um iddelbart havdegelser tilfaldt G rønlands Styrelse, indtiloffentlighedens interesse. Filmene erGrønlands Fiskeriundersøgelser i 1946uvurderlige, m en efterhånden glemteblev en selvstændig institution m ed Pauldokum enter. Det danske Jagtraad bestilte iHansen som leder. H ansen skildrede1936 hos ornitologerne Finn Salomonsensamtlige faser i G rønlandsfiskeriet, fraog Christian Vibe en film, der skulle skil1958 m ed Svend Aage H orsted som assidre fugleliv i N ordgrønland, og ydede grastent. Fra 1970 blev statsbiolog Horstedtis udstyr og instruktion i optagelsesteknikleder af Grønlands Fiskeriundersøgelser.sam t 1500 kr. Resultatet blev Fra Thule tilSå sent som 1960 udsendte H orsted sinKap Farvel (vist i Det grønlandske Selskabegen foredragsfilm, Fra Grønlands hav og18.11.1936), der holder rejsedelen strengtødemark.kronologisk, mens den ornitologiske delAage Gilberg, der var distriktslæge iholdes artssystematisk. Christian Vibe blevThule 1938-39, udsendte bogen Verdensså bidt, at han fortsatte med G rønlandsnordligste Læge (Hasselbalchs Forlagoptagelser indtil 1978.1940). I 1942 udsendte han en foredrags-Ved Dansk Ornitologforenings opgørelfilm m ed samme titel, der både indeholdtse over havørnebestanden ved Julianehåbsort-hvid og farveoptagelser. “Filmsforejuni 1972 optog Lorenz Ferdinanddraget var under krigen nok det mestNagtoralik om den svindende havørnebeefterspurgte i landet. Hertil medvirkede -stand i fåreavlsdistrikterne. Det blev for-83Blandt eskimoer, eventyrere og etnografertrinsvis instruktøren Frank Wenzel, somriale i 1967 og er stedse blevet suppleretfra slutningen af 1960’erne kom til at skilm ed nyere optagelser a f bl.a. Svend Galltdre de grønlandske dyr på film: Moskus(som også startede sine optagelser i 1948).oksen (1967 for SFC’s Skolefilmafdeling),Gennemførelsen af det erhvervsrettedeFalkoneren og den vilde falk (Kortfilm rådetG rønland (G rønlandskom m issionen af1968, også optagelser fra England og1948) fordrede et centralt teknisk organM arokko) og Ved bræens rand (SFC 1969,der kunne lede bygge- og anlægsvirksomdyrelivet ved Jakobshavn). Sv. Erik Wormheden og drive kraftværker og telekom fulgte den såkaldte Oxfordekspeditionm unikation. Et sådant organ blev oprettet(botanisk, zoologisk, geologisk, glacioloi 1950 med G rønlands Tekniske O rganigisk) i om rådet syd for Staunings Alpersation (GTO). Det var i og for sig det1962. Han præsenterede sit m ateriale forom råde Julius Galster ofte havde berørt iDet grønlandske Selskab 12.3.1964 undersine filmreportager. Ejendommeligt noktitlen Et land bag polarisen. Som kom penhavde GTO k u n én aktiv filmamatør,sation for den dårlige økologiske sam vitEjvind Solberg Hansen, der arbejdedetighed optog W orm for BP som deltager im ed 8mm og billeddækkede som m errejoprettelsen af den geografiske station forser med forundersøgelser i perioden melNordisk Mineselskab på D anm ark 0 1967lem 1960 og 1979, dog uden at lægge vægtog kortlægningen af M almbjerget i 1968på de tekniske landvindinger. GTO fandtfilmen Landet bag polarisen, som handet først o p p o rtu n t at propagandere medom døbte til Ø stfor indlandsisen. Herfilmen Radiokæden i Grønland/Radiokarfikpropaganderede han for Alwin Pedersensinardlitsailiorsiuk i 1976, der i dram atisetanke om at gøre om rådet til naturreserret form skildrer radiokædens nødvendigvat som N ationalparken, hvilket blev genhed. I 1974 havde de dog stået bag distrinem ført ved den grønlandske fredningsbutionen af den af Ministeriet for G rønlov, som trådte i kraft 1.7.1974.\nG rønlands Geologiske Undersøgelse\n(GGU, oprettet i 1946) samlede 1978 etland producerede Olie ved Grønland? I-H,\nder satte en stopper for den danske del af\nolieeventyret.internt katalog m ed optagelser foretaget af84professor Alfred Rosenkrantz, Dan LaurG rønland - en del af D anm ark. Da Rigssen m.fl., sam t professor C urt Teichertsdagen i 1946 udsendte sin G rønlandstestam enterede optagelser, der strakte sigbetænkning, som anbefalede større inveover perioden 1939-1968. For Geodætisksteringer i G rønland der skulle knyttesInstitut Fotogram m etrisk Sektion har isærendnu tættere til Danm ark, var den allereoberstløjtnant J.V. Helk siden 1948 d o k u de forældet. Direktøren for Grønlandsm enteret landskabstyper og anlægning afStyrelse, Knud Oldendow, arbejdede på atflystationer på G rønland. 17.1.1952 præsfortsætte isolationen. I 1948 måtte statsenterede Helk for Det grønlandske Selskabm inister Hans H edtoft op for at orienterebasismaterialet til filmen Grønland rundtsig om , hvor m an skulle sætte de m angedmed flyvemaskine, hvor han pr. fly (Cata-oblede investeringer ind for at forvandlelina) dækkede så godt som alle grønlandG rønland til en del af Danmark. O berstske landskabstyper kysten ru n d t sam t o riløjtnant Michael Hansens foredragsfilmenterede alm ent om geodætisk praksis.Tingmissartoq (det grønlandske ord forFilmen blev om redigeret m ed nyere m ateflyvemaskine, prem iere i W orld Cinemaa f Carl Nørrested1.1.1950) gennemflyver hele den gamle1950. Alle fire film blev redigeret og tekvikingerute med udførlige skildringer afstet af lørgen Roos, som her fik næring tilnordbokulturen (såvel som af Labrador).sin Grønlandslængsel.Som en parallel til vikingernes opdagelseMen der skulle snart kom m e gang i p ro fremstilles Hedtofts rejse til landet somduktionen af nye Grønlandsfilm . Im edførende en lige så radikal kulturæ n“G rundlag for M FU’s overvejelser omdring.Grønlandsfilm ” fra m arts 1952 henvises tilFør ministerens besøg udsendte Folk ogforhandlinger med bl.a. departem entschefVærn i samarbejde m ed M arinem ini-Eske Brun om, “hvilke opgaver af film-steriet Vi arbejder på Grønland (biograf-mæssig art der burde løses i forbindelseforfilm i december 1947), som skildrer,med den udform ningsproces, der er iganghvad hær og flåde b etø d for frem skridtetpå G rønland”. M an havde forgæves forderoppe. Så gik det ellers slag i slag - filmsøgt at presse N ordisk Films Kompagni tiltitlerne var yderst eksplicitte: Arvidat filmatisere Knud Sønderbys rom an DeKlémensens Grønland i støbeskeen (O ddkolde Flammer: “U nder forhandlingerneFellow Palæet 24.1.1949) fulgte Esbjerg-nåede m an frem til ønsket om at få skabtfiskernes besøg på G rønlands Vestkyst foren stor dokum entarisk film om G rønlandat se på m ulighederne for kutterfiskeri -idag, således at m an lagde en vis vægt på,den såkaldte Venø-ekspedition (opkaldtjævnsides med det nye G rønland at viseefter lederen Chr. Venø). Rejsningen afde væsentlige træ k af det G rønland, derfiskeristationen i Dovkussaq ses i reportaforsvinder. MFU sendte derfor instrukgefilmen M ed danske fiskere til Grønlandtøren Hagen Hasselbalch til G rønland ifra sam m e år. Påsken 1950 stod i det helesom m eren 1949, hvor han skulle gøretaget i Grønlands tegn (jf. Pearyland-fil-m anuskriptstudier til en sådan film; vedmene). H er viste A ndreas Hvidberg helesiden heraf skulle han foretage far vesmal-to foredragsfilm i farver, På hvalfangerfærdfilmoptagelser til en reportageagtig filmog Ishavets guld, i M etro-pol. Den førstemed indtryk af som m erens G rønland (...).viste dansk - og ikke norsk - hvalfangst fraNye filmoptagelser på G rønland er nuSonja. M en allerede i som m eren 1950nødvendige, dels i forbindelse med detophørte dette eventyr. Den anden skildreplanlagte kongebesøg til sommer, dels ide det m oderne industrielle havfiskeri fraforbindelse m ed det stærke behov somClaus Sørensens fryseskib Greenland.den danske udlandspropaganda og inforHvidberg præsenterede desuden i 1952mationstjeneste, navnlig i USA under deDet lange drev om tran sp o rt af tam renerrådende storpolitiske forhold har forfra norsk lapland til Itunera.\nI 1950 udsendte SFC’s Skolefilmafdeling\nhele fire stumfilm m ed tekster, der for en\nstor del bestod af ældre materiale: Ottoinform ationsm ateriale om G rønland,\nhvori det kan fremhæves og understreges,\nat G rønland er dansk.”\nHagen Hasselbalch lavede den definitiveWilhjelms farvefilm Grønlandsindtryk omfarvefilm, Grønland i sol (1950) - tildagligdagsbegivenheder i det m oderneafløsning af Paul Hansens foredragsfilmG rønland og Paul H ansens tre sort-hvideGrønland i Sommer og Sol (1942) - medstum film med tekster m ed seriebetegnelindfølt og lidt ironisk speak af Nic(olai)sen Grønland i dag: Grønland for de små,Lichtenberg. Filmen blev af SFC ogsåFiskeri på Grønland og Sydvestgrønlanddistribueret i engelsk og tysk version. Det85Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferblev sim pelthen den m est efterspurgteDet er interessant at konstatere, at en affilm i SFC’s distribution indtil 1960 ogM FU ’s m est markante propagandafilm forden første film, der antydede et tu ristp o et nyt G rønland startede i tv. Erik Oletentiale. Hagen Hasselbalch var im idlertidOlsen bearbejdede under vejledning fraogså den første til at problem atisere in d inspektør Villy Borum, G rønlandsdepartesatsen på G rønland. I 1953 produceredem entet, ca. 10 år gamle optagelser a f Paulhan for M inerva Film Blyklippens gådeHansen og Jette Bang sam t nye af Gøtsche(Skattejagt på Grønland præsenteret i DetLarsen til tv-udsendelsen Grønlandgrønlandske Selskab 26.11.1953). D en var(6.1.1953 - naturligvis udsendt i s/h).udform et som en m oderne 68 m in. langMaterialet blev på ny bearbejdet til MFU-pastiche på digtet Guldhornene. Til B.T.filmen i farver Et nyt Grønland, der blevudtalte Hasselbalch 24.11.1953: “Jeg slutudsendt i en amerikansk, engelsk, spansk,ter Filmen m ed at stille det Spørgsmål,tysk og fransk version. D en amerikanskesom m aa interessere alle Danske: Giverversion hedder Greenland, Denmark in thedet store Spil deroppe Gevinst? Hvem bliArctic, mens den engelske titel blot er Aver Fjeldets Herre: M oskusoksen ellerNew Greenland. Den danske version komBulldozeren?”først i distribution fra april 1954.En fast del af 1950’ernes biografforfilm86Flagskibet b lan d t statslige Grønlands-angik ofte tuberkulosebekæm pelsen påfilm var Hvor bjergene sejler, produceret afG rønland. Et typisk eksempel er En del a fMFU, skrevet og instrueret af BjarneD anm ark, som Politiken-Film fremstilledeH enning-Jensen og udsendt i biografdifor MFU. “En kort appel om at støtte in d stribution sam m en med Astrid H enning-sam lingen til kong Frederiks og dronningJensens Ballettens børn produceret a f bl.a.Ingrids fond til bekæmpelse af tu berkuloFord Foundation (premiere i Palladiumsen på G rønland (Giro 6). Filmen viser22.12.1955). Grønlandsfilm en fik G randden grønlandske natu r og skildrer de vanPrix i Venedig, Danm ark kunne spille medskelige vilkår, som befolkningen levermusklerne. Det gennem ført billedskønneunder, sådan som kongeparret oplevedeG rønland (foto: George Dudgeon Streton)det i som m eren 1952. Bolignøden og detanskueliggøres ved tre generationer oghårde klima giver tuberkulosen let spil.deres vej fra boplads til by. Bedstefar bliStatsm inister Erik Eriksen opfordrer til atver alene tilbage i tørvehytten som fangeryde bidrag til folkegaven til fondet.”(“unge hunde kan lære nye ting. De gamle(M FU’s årsberetning 1952). G unnarslædehunde følger de gamle spor,” somWangels farvefilm M ed kongeparret ibarnebarnet citerer ham). Faderen, der erGrønland (prem iere i O dd Fellow Palæetfanger, søger efter den forsvundne sæl i5.9.1952) var hans 14. kongefilm. “Vi følisfjorden og advares skæbnesvangert af etger kongeskibet på dets lange rejse langskælvende isbjerg. Sønnen Mikisoq sm ittesG rønlands Vestkyst til rejsens nordligstem ed TB af sin døende m or og fragtes til etpunkt Umanak. G rønlandsbesøget afslutm oderne sanatorium og o p n å r efterhåndtes i Julianehåb. Så går turen tilbage tilen indsigt i de m oderne goder som o m deKøbenhavn, hvor de tre prinsesser glæderler af den duplikerede radioavis. Han ersig til at m odtage deres far. Efter hjem filmens begejstrede vidnefortæller (stem kom sten hviler kongefamilien ud påme: Lars Henning-Jensen), som får visuaGråsten slot” (SFC katalogtekst).liseret byernes og industriens modernea f Carl Nørrestedvidundere (rejeindustri i Kristianssand,tage af Carl O tto Petersen for Danskmoderne fiskerflåde i H olsteinsborg ogKulturfilm fra 1949, der viser ceremonienkulbrud i Qutdligssat). Drengen får størreom kring Rolf Vikings afgang fra Kastrupindsigt i m oderne kom m unikation end sinLufthavn, hvor bl.a. direktør for G rønfar og kan hjælpe ham m ed ansøgning tillands Styrelse Eske Brun taler for frem den rare danske stat om at opnå eget hus.skridtets velsignelser. Der er ingen billederDrengen vender tilbage til bopladsen forfra målet, den grønlandske flyveplads Blueat bryde op til “byen” m ed far og lille\nsøster. Kutterens lyd vendes fra trussel tilWest.\nO pbygningen af Mesters Vig flyvepladstryghedssymbol. Filmen er i sjælden gradblev fra august 1952 dokum enteret på filmoptaget af sanset lyd (især i faderensaf Statens Luftfartsvæsen og Luftfartskajaktur i isfjorden), m en skæmmes oftedirektoratet. Med SAS overjordens top blevvoldsomt a f Herman D. Koppels bastanteproduceret af SAS i 1953 og speaket afunderscoring.G unnar “N u” Hansen og filmens fotografAt G rønland endnu var et uvant emne,og instruktør Peer M orten-sen. Filmenderom vidner film program m ets creditli-gennem går rutens mål, Los Angeles, g ru n ste, hvor “G røndlandsfilm en’s ’d ’ behæ ndigt, men skildrer også flyet Arild Vikingsdigt er søgt dækket m ed en lille sælsilhuet.kontakt m ed flyvebasen ved Thule og kulSocial Dem okratens anm elder skrev,m inerer m ed de første farveoptagelser fra“Amerika på sin side og alle engelsktalenfly af N ordpolen (“uoverstigelige hin d rin de lande får banket ind med syvtommer-ger for Peary, men ikke for os”). Filmensøm, at G rønland er dansk og m ed engiver desuden følgende interessante forbefolkning gennemsyret af dansk sæd ogklaring på deportationen af Thulesta-skik, initiativ og foretagsom hed, sådan attionen: “Thulekolonien er flyttet, støjenher ikke m ere er tale om en koloni, men(fra den am erikanske base, CN) skræmteom et reelt stykke D anm ark, der vel noksælerne bort. Så i foråret 1953 besluttedeligger fjernt fra m oderlandet, m en dogThules beboere at flytte længere nordpå.hører det til med hele sit hjerte”Disse optagelser er de sidste der er taget af(23.12.1955). Filmen blev genudsendtden lille hyggelige Thulekoloni”. Billedernenoget forkortet og uden Mikisoqs kom skal selvfølgelig dem entere “hyggen”.mentar i 1983. D et forekom noget skizoEskimoernes afrejse foregår via am erifrent, at Astrid H enning-Jensen oktoberkansk invasionsfartøj. “De flyvende vikin1955 for Dansk K ulturfilm instruerede Enger viser vejen”.sælfangst i Nordgrønland, der i det bedsteOg i 1963 blev et par danske militæresommervejr skildrer den i sig selv hvilendefilm fra G rønland produceret af Folk ogfanger Pida på sælfangst i kajak. FilmenVærn hos Ib Dam Film for at vise athar sam m e fotograf som Hvor bjergenedansk forsvar stadig gjorde sig gældendesejler, og kajakscenerne er optaget afderoppe (G lim t fra Grønlands KommandosBjarne H enning-Jensen, som selv kunnevirksomhed og Skibe mod nord - omsejle kajak.\nI 1950’erne skulle desuden flyvning tilSøværnets inspektionsskibe). I 1967 p ro og på Grønland blive et tilbagevendendenings- og Velfærdstjeneste Immarssuaq -og nærm est eksplosivt udviklet tema.det store hav, der gennemgik kortlæ gninFørste ruteflyver til Grønland er en reporgen af de grønlandske farvande.ducerede Ib Dam for Forsvarets Oplys87Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferIn stitu tio n en Jørgen Roos. 1960’erne varsom en tem m elig malplaceret forfilm tilglam ourøse år for dansk kortfilm . KortBelm ondo-film en Farlig, fræk og forførenfilm blev flittigt anvendt i undervisningsde og blev k u n distribueret til udlandet isektoren, og de havde en værdsat plads ien engelsk version.tv, selvom DRs egenproduktion begyndteRoos’ sidste film med Koch - 17 m inutat overtage sam tidsorienteringen. Der blevter Grønland (MFU 1967) - forsøgte påi særlig grad plads til m ange kvalitativeden givne tid og med genbrug fra Sisimiuteksperim enter i Kortfilmrådets (KR) korteat skildre træ k fra hele øen for et internalevetid (1965-72), hvilket også komtionalt publikum , dog ikke uden kritik afG rønlandsfilm ene til gode.den danske stats fejlgreb, men en smuleJørgen Roos skulle fra m idten afoverfladisk og til Udenrigsministeriets til1960’erne nærm est tage filmisk patent påfredshed. Året efter udgav Koch bogen DerG rønland. Sam m en m ed Ingolf Boisenskal være så sm ukt i G rønland...stiftede han interessentskabet Nunafilm tilRoos’ følgende film - En fangerfamilie iproduktion af Knud (1966), der havdeThuledistriktet (SFC 1967 - hvor en fanm anuskript af Roos og Palle Koch, somgerfamilie beholder sin identitet trodsogså speakede filmens kom m entar. Det ermange m oderne bekvemmeligheder),utvivlsomt Roos’ mest hengivent rom antiUltima Thule (KR 1968) og Udflytterneske film, og ikke uden patos. Knud(KR 1972) - stod i voldsom kontrast tilRasmussen skildres som den heroiskeSune Lund-Sørensens officiøse Havet vedkæmper, der står op im od mere overfladiGrønland og Emilie fra Sarqaq (begge proske typer, som tiltrækker sig opm æ rksom duceret for KGH i 1972). Lund-Sørensenshed ved m oderne teknisk udstyr, mensfilm er eksemplifikationshistorier for hhv.Knud Rasmussen tålm odigt resignerer.den m oderne grønlandske mand og kvinFilmen m odtog G uldbjørnen i Berlin.\nSam arbejdet med Koch fortsatte medde. I Havet ved Grønland kom m er Isak fra\net fårehold i et udsted til a t deltage i trawlSisimiut (SFC for MFU 1966 - speaket affiskeriet i Davis Strædet, og Emilie rejserViggo Clausen), der blev den hidtil mesthåbefuld fra det hendøende udsted tilironiske, men også tydelige kritik af danskrejefabrikken. Emilie fra Sarqaq kom ogsåkolonialisme. Det uvante lå allerede i tittil at stå i skarp kontrast til det lidet flattelen, som traditionen tro burde have væretrende billede, der blev givet af rejepillerHolsteinsborg. “Det billede, der hervednes situation i Merete Borker og Lenefremstår, kan ses som en autentisk, d okuAidts kvindesolidariske Arbejderkvinder im entarisk beskrivelse af en tilstand, derGrønland (DR/SFC 1975).kan kaldes typisk for G rønland i dag - enUltima Thule er simpelthen Jørgentilstand der karakteriseres af et indvikletRoos’ mest indignerede film. Den skildrerpulserende m ønster af sociale og m enneudflytterne til Qaanaaq som en truet fanskelige brydninger, som krydser og m odgerm inoritet, hvis eksistens blev forværretvirker og forstærker hinanden, brydningeraf am erikanernes nyligt nedstyrtede k ermellem nyt og gammelt, mellem dansk ognevåbenbærende fly, som m edførte jag tgrønlandsk, mellem god vilje og nagendeforbud i hele om rådet. Udflytterne skildrerutilfredshed, mellem febrilsk utålm odigfem familier, der h ar slået sig ned på enhed og opgavers uoverstigelighed” (citatforladt vejrstation i Østgrønland og sim fra film program m et). Sisim iut blev vistpelthen har vendt ryggen til byernes sluma f Carl Nørrestedog forsøger at overleve som fangere.\nNæste skridt var den m ere problem ati\nske macho- og næ rm est frem m edlegions\nromantiske hundeslædebaserede Siriuspatrulje, som blev det uopnåelige ideal for\n1990’ernes lederkurser og selvrealisering\nsam t favoritemne på tv. Slæde-patruljen\nSirius (SFC, U denrigs-m inisteriet og For\nsvarets Oplysnings- og Velfærds-tjeneste\n1981) træ nede sim pelthen Roos fysisk til\nat fuldføre en af de m ange såkaldte m in \ndeekspeditioner, Knud Rasmussens m inde\nSisimiutekspedition til Kap Seddon (1982 DR, SFC,\nJørgen Roos var desuden den første til\nat skildre grønlændernes situation i D an\nmark m ed Kalåliuvit? (Er du grønlænder?)På det tidspunkt blev det skønnet, at(KR, Ministeriet for G rønland sam t ender opholdt sig ca. 6000 grønlændere imasse interesseorganisationer, 1970), derD anm ark. Em net vandt naturligvis frem ifokuserede på de unge studiesøgende ogden navlepillende, personcentrerede d a n derfor undgik den rene undergangsstem ske dokum entarism e, der prægedening. H er arbejdede h an sam m en med1990’erne og fremefter: Inuk Woman Citymanden bag DR’s bedste radiom ontagerBlues (Laila H ansen 2002) fra det belastefra 1950’erne, Viggo Clausen. Lise Roos’de Vesterbro (der dog også kan dem onKolonihaven - om nogen grønlændere istrere positive rollemodeller) og mestDanmark (SFC/DR) tog mere differentieudpræget i Dage med Katrine (2003) afret tråden op i 1990:Ulla Boye Rasmussen, der er synligt im po\nneret over at Katrine, en beskeden og stolt\nalkoholiseret grønlæ nder på 52, periodiskI 1986 flyttede jeg ud på Christianshavn, den\nne særprægede bydel i København. I løbet af\nsommeren oplevede jeg, at en bestemt gruppe\nmennesker var begyndt at figurere i m it dagli\nge landskab. Grønlændere.\nGrønlændere på godt og m indre godt. (...)\nMen eftersom de n u var dukket op i m it land\nskab på en mere krævende måde end tidligere\nså pirrede de osse m in nysgerrighed. Bestod\nde virkelig mest af sådan en slags sociale tabe\nre, evindeligt m ed en flaske i hånden, lidt for\nhutlede og meget gebrokkent dansk? Og hvem\nvar så de andre m an mødte på vej til eller\nfra...? I bussen, på cyklen, bag skranken eller\npå fødestuen? De første særdeles synlige der\nhvor de befandt sig i gadebilledet, de sidste\nmærkværdigt usynlige - på vej til eller fra...?\n(Lise Roos i filmens program ).kan holde sig “fra at flirte m ed den frække\nEF-debat, H jem m estyre og kolonialismekritik. Jørgen Roos havde sin rigeste peri\node under Kortfilmrådet. Mange af hans\nfraklip gav stof til etnografiske film som\nf.eks. Grønlandske dialektoptagelser og\ntrommedanse fra Thuledistriktet (KR 1967)\nog Ulrik fortæller en historie (KR 1972) fra\nØstkysten illustreret m ed børnetegninger\nfra om rådet. Den var faktisk beregnet som\nen god historie fra biografens lærred til\ngrønlandske børn. Roos instruerede for\nsøgsvis i 1972 fire små film for M inerva89Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferFilm udelukkende beregnet til biografvis-er den første i en filmserie, der skal fortælning i G rønland, hvor Rasmus Lyberthle om de grønlandske byer og egne. legakkom pagneret af egen guitar sang forsam arbejder m ed de grønlandske kom skellige sange, som Roos efter bedste evnem uner om disse film, således at kom m ubilleddækkede. Samme år lavede han fornerne betaler produktionsom kostningerM inisteriet for G rønland For frem tidenne, mens jeg formidler finansieringskonom erhvervsuddannelse i G rønland.takter med hensyn til de udgifter der erVed folkeafstemningen om EF i 1972Således er jeg p.t. i forhandlinger m edD anm ark ikke havde sam m e interesser, daudenrigsm inisteriet og Danm arksG rønland ikke ønskede medlemskab.Turistråd om at få fremstillet kopier afFilmen Grønland og EF er udelukkendeNarssaq-filmen med udenlandske speakerom talt af Einar Lund Jensen i Grønland ogtekster, ligesom jeg forhandler medEF (Kragestedet 1975), hvor han fortællerStatens Film central om fremstilling afat filmen form ede sig som en enetale afdanske kopier til brug i skoler, foreningergrønlandsm inister Knud H ertling, og atm.v.” Han fortsatte serien året efter m edden var produceret af Privatbanken ogByen under kællingehætten/Sisimiut pillugitindgik i G rønlands Oplysningsforbundstakornarianut, hvor Per Steen Hansenkampagne. Det gådefulde er, at filmenafsluttede sin korte omtale af filmen iikke blev produceret i forbindelse m edAtuagagdliutit 26.2.1981 m ed, “Til sidst erden af Privatbankens Fond finansierededer kun at nævne, at filmen som u n d e rEF-serie Så er det nu (1. Europa - verdensvisningsfilm lader meget tilbage at ønske”.navle. 2. Indenfor m urene. 3. Det gælder\ndin velstand. 4. Skal-skal ikke?, alle m edMen det blev veteranen Jørgen Roos og\nikke H erm ansen, der skulle lave filmenm anuskript af Viggo Clausen og Jørgenom G odthåbs 250 års jubilæum i 1979,Roos og instrueret af Svend AageN uuk ukiut 250-ingornerdne. Disse filmLorentz). Det har været mig um uligt athavde egentlig ikke meget at fortælle omspore filmen og anden om tale af den. Meddagliglivet i en grønlandsk by. Et af dedet nej blev Hjem m estyret im idlertid eninteressanteste dokum enter i den retning,nødvendighed. Det trådte i kraft 1. majder viser den almindelige dagligdags-kolo-1979, hvilket dog ikke kom til at afspejlenialisme, er faktisk FDB-filmen Hverdag isig afgørende i film produktionerne. TvGrønland (1973), netop fordi filmen udenhavde helt klart overtaget debatfunktiodikkedarer skildrer hverdagens samlingsnen, og produktionen af danske oplys-sted, Brugsen i Holsteinsborg. Filmen erningsfilm om G rønland blev herefterbåde instrueret, fotograferet, kom m enteretminimal.\nDet var en decideret kapitalrettet attitu 90forbundet m ed distributionen af filmene.blev det helt klart, at G rønland og(“De der er bø rn idag får glæde af den\nudvikling der er igang, når de bliver voksde, der satte gang i grønlandsk finansieretne”) og klippet a f FDB-konsulenten forfilm produktion før H jem m estyret. DenG rønland og Færøerne, Sven Thomsen.danske producent Claus H erm ansen fikThom sens hovedproblem er fordyrelsenden rentable idé at optage kom m unefilpå grund af den lange transportvej.men Narssaq - ung by i Grønland (1978).Filmen eksisterer i både en dansk og enH erm ansen udtalte sig til Frederiksborggrønlandsk version.Amts Avis 26.2.1979: “Filmen om NarssaqDen første film produceret af Hjemme-a f Carl Nørrestedstyret var M ike Siegstads Hvis der skalram m e (inspireret af den tyske rom antivære havgående fiskeri/Fiskerflåden i Grøn-ske m aler O tto Philip Runge) om bådeland/Eqqiluisaarnermik aallartit (1980).datteren Rebekka og de grønlandske bjerFilmen blev produceret til Kalaallit Nu-ge, undertiden dobbelt- og triplekopierin-naata Radioas - TV (KNR-TV, som im idger af kort fra Melvillebugten, bådebroenlertid først begyndte at sende i 1982). Denog landskaber. Der foretages kun klip viaskildrede sagligt de erhverv, der har m edkam eraet, og alle udløb og indløb er bibehavgående fiskeri og fiskeriservice at gøre.holdt uden hensyn til over- og underbeJørgen Roos opfattede efterhånden siglysning. En illegal boplads registreresselv som en banebryder for det ny selvsgrundigt med datteren og konen Elisabethtændige G rønland, og hans store statusTherkildsen, hvor han bl.a. lader de tofilm Grønland (1981), produceret medhorisontlinier stå vinkelret på hinanden.støtte fra N uuk K om m une, Bikuben,Grønland II, der havde et ledsagende lydGrønlandsbanken og Oles Varehus, blevbånd af H enning Christiansen, er gåetunder alle om stændigheder i D anm ark\nbetragtet som den første grønlandsketabt.\nI 1978 m odtog Kirkeby m anuskriptstøtegenproduktion, selv om den unægteligtte til spillefilmen Ekspeditionen, som skulhavde en meget ha-stem t dansk officiøsle udform e sig som en lysbilledagtig serietone.\nMen d e t var Da myndighederne sagdeom D anm ark-Ekspeditionens forsvinden istop af Aqqarluk Lynge (som blev stifter afhan sin faste fotograf Teit Jørgensen optadet venstreorienterede parti Inuitge en del sekvenser i Pearyland sammenAtaqatiguiit) og Per Kirkeby (KR/DRm ed optagelserne til den senere essayfilmlandskabet. For m anuskriptstøtten lod1973), d e r gav grønlæ nderne håb om enGeologi er det egentlig videnskab? - en sim fremtidig egenproduktion, de kunne solipelfilm (SFC 1980). Ekspeditionen endte idarisere sig med. Film en var dog udeluk1988 som essayfilm, og jeg fik den udsøgtekende dansk produceret, m en det varære som kortlivet biografdirektør påAqqarluk Lynge der var filmens drivendeStatens M useum for Kunst at holde verkraft. Per Kirkeby havde im idlertid tæt tildensprem iere på filmen 1.9.1991. Filmenknytning til G rønland. H an havde væreter form et som Kirkebys reflekterendederoppe som ekspeditionsdeltager hosD anm ark-Ekspedition ud fra hans lysbil-GGU i 1958, 1960 og 1965 (M eteoritledforevisning af Alfred Wegeners billed-ekspedition). H ans debut som skribent ogdækning af sin og Johan Peter Kochs overbilledkunstner var m ed et grønlandsem nevintringsekspedition 1912-13; engangi tidsskriftet H vedekorn “N unarigsoq”imellem brydes billederne af Kirkebys(Nr. 6, 1961). Kirkeby benyttede som en afslagskygge. Filmen reflekterer m orsom tde første billedkunstnere herhjem m eover den fortællende films konventioner8m m -m ediet som en slags skitseblok, hvorog illusionisme. Geologi-filmen, som SFCder ingen skelnen er mellem det privateproducerede i bedste KR-tradition, filosoog det registrerede. Hertil kan henregnesferer ud fra FLUXUS-kunstneren A rthurhans Grønland (I-II), 1969, lavet efter delKoepckes princip “fill with own imaginati-tagelse i Eigil K nuths 2. Pearylandekspe-on” og fokuserer derefter på de afgørendedition 1968. Grønland I er en række billeprocesser, som vi må tænke os til mellemder, hvor koøjet på skibet fungerer somde manifeste geologiske materialer -91Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferrepræsenteret billedligt ved almindeligtpede for eskimoernes fangerkultur i Lesfeltarbejde. Kirkeby frem drager Wegenersderniers rois de Thule udsendt som todeltteori om kontinentalforskydning som enserie for fransk tv (RTF) i 1969. De ikkeubeviselig idé, opstået ved en kreativ tolksynderlig inform ationsrige billeder ledsaning af et atlas, hvor verdensdelenesges af en ofte irriterende bedrevidendepuslespilbrikker pludselig blev tolket somkom m entar. K nud Rasmussen indlederudgående fra et samlet hele. Teorien er forrækken af skurkagtige konger, fordi hansimpel til egentlig videnskabelighed, menved åbningen a f en handelsstation fårefterhånden alligevel alm ent accepteret, ogpengeøkonom ien til at afløse naturali-fænom enologisk svarer den for Kirkeby tileøkonom ien, hvilket betragtes som førstenydelsen af en god cigar. Filmen ville haveskridt til at gøre fangere til byfolk. Ogværet utænkelig i SFC’s regi uden perio\nden m ed KR.Roos’ billeder fra Ultima Thule af g rø n Mange havde troet, at den progressive\nlinje fra Da myndighederne sagde stop ville\nudløse en løsrivelseslinje som skulle resullændere som spildsamlere ved Thulebasen\ntillægges sym bolsk karakter.\nMalte W adm an og Jan Knutzen fik\nKålatlit N unåt - grønlendernes land (1976)tere i en radikal grønlandsk egenproduktii Statens Filmsentrals (Oslo) distribution.on. Det blev ved drøm m en. Det var somFilmen fortæller om et G rønland uberørtom de politisk radikale grupper iaf verden, indtil denne u n d er AndenD anm ark og G rønland foreløbig kunVerdenskrig rykker ind på amerikanskekunne forenes i enkelte kampfilm medvilkår: “De danske lovene gir danskeautonom grønlandsk instruktør, m enarbeidere fortrinsrett ved tilsettninger idansk produktionshold. Aasivik 77 (førstgrønlandsk industri, men grønlenderneudsendt 1981) blev således produceret afkrever en sterkere form av hjemmestyre,det danske venstreorienterede Flip Filmsom kan gi dem større selvstendighet im ed støtte fra Aasivikfonden og instrueretforholdet til D anm ark. Hvem eier G rø n af grønlænderen Mike Siegstad assisteretland? Spørsm ålet er kontroversielt. Denaf Teit Jørgensen, Peter Sakse, O tto Gide-danske stat eier alle mineralske råstoffer,onsen og Per M annstaedt. Filmen skildrekanadiere leter etter olje. Utenlandske trå-de det første symbolske inuit-som m ertræ flere fisker langs kysten. Hvordan skal detved Qutdligssat, hvor danskerne nyligtgå m ed grønlenderne?” (Statens Filmhavde sløjfet m inen, hvor den grønlandskesentrals katalog). Østkystproblematikkenarbejderbevægelse startede og hvor d an omtales ikke, m en nok Norges skadeligeskerne nu var form ent adgang. Aasivik 77indflydelse på fangerkulturen som hval\nfangernation.var den første Grønlandsfilm i nyere tid,\nder virkelig fik opm æ rksom hed i udlandet\nog æggede til debat. Samme team lavedeDet svenske søskendepar Staffan og Ylva\nJulén opnåede støtte fra G rønlands H jem kritisk status for H jem m estyret m ed Nabomestyres K ulturfond til Inughuit - folkettil Nordpolen i 1985, som satsede på envid jordens navel (1985). “Inughuit” erligevægt mellem gam m elt og nyt.\nDe vigtige, m en sjældne og som regelThuleeskim oernes egenbetegnelse til for\nskel fra det alm ene “inuit”. Filmen er denoverhørte angreb på dansk kolonialismemest indforståede “frem m ede” beskrivelsekom ofte fra udlandet og startede i slutaf Qaanaaq, hengiven for den storladneningen af 1960’erne. Jean M alaurie kæ m natur som skildres i langsom m e overto-a f Carl Nørrestedninger m ed lydlig vægt på ryper, antydedearbejde. I 2002 blev der i Jakobshavn/hvalsignaler, dæmpet b åd m o to r (den tekIlulissat, der har den højeste rate af voldenologi m an m å leve m ed). Der gribes ikkelig krim inalitet, lavet en britisk/dansk co-bastant til nærvær af tankere eller borefelproduktion, Forbrydelse og straf i Grønlandter. Hvad eskimoerne evner, er stedse tilinstrueret af Sasha Snow. Det er ganskepasning mellem natur og menneske.tydeligt at tolerancen ikke har store chanThule skildres som et gæstfrit fangerland,cer i frem tidens G rønland, m en det erder pludselig blev fortræ ngt af en m iliogså indlysende, at de danske ordenstærbase og dets befolkning deporteret tilhåndhævere virkelig værdsætter og foreet område der slet ikke var gjort klart tiltrækker den grønlandske Straffetraditionbeboelse. Filmen så at sige anklager defrem for den danske.internationale m iljøorganisationer for at\nhave ladet polareskim oerne i stikken.\nAllerede i 1970’erne havde eskimofan-Storkapital, turism e og retro-rom antik.\nUskyldens år var forbi. Udenlandske indugersam fundet fået et skud for boven, dastriinteresser begyndte fra 1960’erne atBrigitte Bardot lagde film karrieren på hylblive iøjnefaldende i forhold til de stagneden og kastede sig ud i kam pen for hum arende danske. Hochseefischerei (1966) viserne slagtemetoder. I 1977 startede hun denhøjindustrialiseret tysk fiskeri ved Syd-vedvarende debat om babysæler, som førtegrønland og Canada, som vil få enhvertil sælskindspelsens forsvinden fra de finehavbiolog til at rekvirere dykkerskoene.dametøjforretninger. For at modvirke detBechtel, Canada (et af verdens største fusistagnerende salg hyrede KGH i 1979 denonerede ingeniør- og konstruktionsfirm askandinaviske feminist Mai Zetterling tiler) propaganderede for investeringer iat lave en indforstået skildring af de eskigrønlandsk m inedrift i The Blue Angelmoiske sælfangere ved Scoresbysund. DetM ine (M arm orilik) 1973, som det cana-resulterede i filmen O f Seals and Men -disk-danske selskab Greenex - via instrukmed venlig hilsen til John Steinbecks O ftøren Jens Henriksen og m ed kom m entarMice and Men.\nGrønlands drastiske sociale æ ndringer iaf Axel Dolleris fra Greenex - i 1974 bear\nbejdede til den danske version Den sortenyere tid afspejles tydeligt i et p ar film derengel. Den danske version lagde vægt på,er lavet om grønlandsk retspleje, hvor denhvor krævende et konstruktionsarbejdehyppigste forbrydelse er vold eller drab im an m å iværksætte før m an kan begyndeforbindelse med indtagelse af alkohol - etat producere bly og zink. M inen var såfænom en, der har rod i urbaniseringen ogøkonom isk vigtig, at dronning M argrethepå G rønland løses m ed langt større vægtfor pressens skyld i 1975 m åtte aflægge etpå resocialisering end i vores retssystem.besøg ved M armorilik. Der blev lavet enDet grønlandske retssystem er et af deofficiøs reportage af Jørgen Bagger Film,områder, hvor dansk praksis virkelig harDronningens besøg i Grønland, finansierettaget ved lære af specifikke grønlandskeaf Greenex. Jørn Kjær Nielsen og Jeppeerfaringer. Anders Odsbjergs film ToleMendel viste i Umanak 75 (SFC/DRrance (SFC/DR 1978) gennem går grundigt1975), hvor voldsom m e kulturelle æ nidømmelsen af “foranstaltninger” i G odtdringer netop denne m ine betød forhåb, hvor den d øm te anbringes på åbenU m anaq by, der ligger 80 km fra M aranstalt for hurtigst m uligt at blive sat im orilik.93Blandt eskimoer, eventyrere og etnografer“M oderne skattejagt i Ø stgrønland.G rønland m ed oven i købet ved en rejsetil dette vældige naturom råde for attil Island i den af Islands Turistråd ogudforske dets rigdom m e - m illioner afIcelandair producerede They Shouldnttons molybdæn, jern, bly, platin, uran.Call Iceland, Iceland (1977). G rønlandProblem et er, hvorledes kan m an gøre enbeskrives som det primitive is-land medproduktion rentabel.” Således beskrev KRrige fiskerekonvalescens-muligheder ogderes egen produktion af Nic Lichtenbergs’’grønt” bringes så at sige til Grønland viaA Wedge o f Rock (1972) m ed m anuskriptIslands blom strende turism e.af Viggo Clausen. Adressen var tydeligI 1969 udsendte Sikorsky Aircraft dennok. Filmen blev kun produceret i am eriførste stort opsatte reklame for helikopterkansk version, til distribution via U dentransporten på selve G rønland u nder denrigsministeriet. Filmen har aldrig væretmegetsigende titel Imaqa (’’måske” - envist offentligt, hverken i G rønland eller ivending som må/m åtte anvendes ofte iDanmark! K apitalpartnere søges og savforbindelse m ed transport på G rønland).nes. I 1977 genoptog Chevron Oil, G reenOg Deutscher Alpenverein og Danskland de hidtil mislykkede olieboringerTuristråd kastede sig m ed Land der(startet i 1974), nu kostbart off-shore ischxvimmenden Berge (1975) o g A u fDavis Strædet ved Holsteinsborg. DenLanglaufschi durch Gronland - Holsteinsdanske instruktør Helge Robbert fulgte treborg - Sdr. Strømfjord (1977) ud i detm åneders boringer og lavede en film medførste frem stød for at lokke tyske turisterden nedslående titel No Oil Game Uptil G rønlands Vestkyst.From the Cold.\nTuristfilm med gode forslag til afstressning i den enten barske eller mageligeFilm -eventyreren par excellence, danske\nren Stig H artkopf, der sædvanligvis begi\nver sig verden rundt på cykel og stillerstorladne ø-n atu r var siden m idten afnaive, gemytlige spørgsmål, som kan få1960’erne væltet frem i en lind strøm .folk til at snakke, fik i 1998 rigtigt sat sinNæsten alle holdt sig til en falsk pagt m edm etode i relief. Det år begav han sig tilfangerkulturen, m en skulle også vise atIsland, Færøerne og Grønland. I Grønlandtiden bestem t ikke havde stået stille påpå cykel kom m er han til Ilulissat i vinterøen. Jens Bjerg-Thomsens foredragsfilmm ånederne og kan højst køre rundt påPå fisketur i Grønland (1966) henvendtepostbådens dæ k eller ned igennem byenssig til det danske publikum , m ens Arthovedgade, da der jo ingen vejforbindelseWilson og Fred Keiffer i en lang sidebeer byerne im ellem. Så han tager en h u n m æ rkning søgte at sælge G rønland kom deslædetur i stedet for.bineret m ed D anm ark til am erikanerneI 2001 kom Om nim ax til Sydvestgrøn-m ed Doing it Danish with Greenland tooland og optog hulen ved Kangerlussuaq i(1969) m ed guided to u r i Narssarssuaq,flot vinterskrud underlagt en meget k o m Erik den Rødes boplads, G odthåb, Søndrem enterende Liam Neeson sam t musik afStrøm ijord DEW-line station m.m.M oody Blues i filmen Journey into AmazingDen islandske film Grænlandsflug, p ro \nduceret af Island Flugfélag i 1966, tog hul\npå de begyndende turistbefordringer til\n94atom era”. A m erikanerne får tilbudtHver som m er kom m er videnskabsm ændG rønland fra Island ”from stone age toCaves (Gigantiske grotter). Så kan det ikke\nLige så indæ dt som film o m koncern in \nteresser, nye investeringsmuligheder oga f Carl NørrestedGrønland på cykelturisme vandt frem, lige så indæ dt blevGrønland ved Knud Rasmussens Højskole.fangerdyrkelsen prist retro-sakralt iKaj M ogens redigerede for KR i 1969 Jettemange film, repræsenteret af overleveretBangs efterladte optagelser fra fangerbopeskimoisk behændighed, rekonstruktionerladsen Sermiligaq, optaget i periodenaf skikke og såkaldte jubilæ um sekspediti1961-62, til En boplads i Østgrønland. Ogoner. Jens Rosing optog eksempelvis forfor guderne ved hvilken gang, fik m an iKR m.fl. som m eren 1966 Umialik om1981 skildret hundeslæde og fangerkulturDiskobugtens sidste konebådsejers - denpå Disko i Qimusseq af Jørn Kjær Nielsengamle jæger Otto Petersen fra udstedetog Jeppe Mendel.Niaqornarssuk - sejlads til renjagt iEndelig er der den ægte vare. De storeSøndre Strøm fjord, underlagt en gammelekspeditionsledere, hvoraf mange var sejlieskimoisk sang.vede, var ved at nå støvets år. MangeForhenværende forstander forhavde i årenes løb generøst ytret sig til tv,Holsteinsborgs Højskole, H.C. Petersen,men nu var det tid for personfilm ene ifik for egen regning i 1980 optaget Umiak,Dansk K ulturfilm -traditionen. Roos scoreder viste fremstillingen af en konebådde stjernen Ejnar Mikkelsen, som i majskabt efter en gam m el konebåd Eigil1971, hvor han var 90 år og stadig åndsKnuth fandt ved Pearyland. H an havdefrisk, lod sig interviewe af Roos til Totidligere for KR optaget Kajakbygning imænd i ødemarken (KR 1972). Her fortæ l-95Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferler han om sin og Iver Iversens ekspeditijagt og lagde sin stil om efter fangereskion til det Nordøstlige G rønland i 1909,m oerne. H an levede derefter som fotohvor de søgte efter de forsvundne frajæger for både tv og National GeographicD anm ark-Ekspeditionen. Da de to komMagazine sam t foredragsholder “m edtilbage til vinterhavnen fra slæderejsen tilbram frie erindringer fra et eventyrligt livbunden af D anm ark Fjord, konstateredepå verdens største ø” (som han introducede til deres rædsel, at de øvrige deltagererer sig til A rte Booking 2003). Fra 1976var taget tilbage til D anm ark. D erpå overslog han sig fast ned i Sydgrønland. Hanvintrede de to vintre i en hytte og var påhar lavet seje mandfolkefilm om kajaksnippet til at dræbe hinanden over en pigeport - som Amfibiemanden (1995). Hanspå et klassebillede fra en højskole, hvorvæsentligste film, Andala og Sofiannguaq -der for øvrigt var 37 andre at vælge im elnybyggerliv i Grønland (2002), er en penlem.\nEn anden af SFC’s bestyrelses favoritter,\nSvend Aage Lorentz, m åtte nøjes m ed P.V.fårefarmere, der har slået sig ned somGlob i Portræt a f P.V. Glob (KR 1968),nybyggere i Sydgrønland. Filmen skildrerhvor han fortalte om udgravninger iogså de familiære problemer, pioneråndenG rønland, D anm ark og Arabien. Denindebærer, og idealiserer den ingenlunde.stædige Eigil K nuth gav først efter for atHans film forekom m er dog endnu forlade sig film portrættere af Claus Fleinbergglatte til at give et virkelig originalti Eigil Knuth, billedhugger, fortæller, polarG rønlandssignalem ent.forsker i 2000. Og Karen Littauer fandt i\nGensyn med Østgrønland... Kirsten BangDet absolut mest kvalificerede b u d på en\nskildring af brydningerne mellem gam (1999) frem til skribenten Kirsten Bang,melt og nyt og i det hele taget på film omder som 90-årig genser Ammasalik, hvorm oderne grønlandsk identitet er im idlerhun i sin tid fungerede som huslærer, ogtid Karin Parbsts essayfilm Inuttutstadig er i stand til at kom m e m ed etOqaatsikka - m it sprog som menneskestærkt forsvar for fangerkulturen. I(Greenland S ound and Pictures m ed støtLittauers patetisk vemodige Jeg husker...te fra H jem m estyrets Kulturfond 1997).Fortællinger fra Grønland (2002) omgivesFilmen borer virkelig dybt i vanskelighe14 fortællende gamle personer, iklædtderne ved det danske sprogs fortsattesam tidigt stadstøj, af et helt m ørkt rumm agtposition på Grønland, og den er forfor at fremhæve ‘m ennesket’. H un startertalt visuelt fabulerende m ed inddragelse afsågar i ultranærbillede med “a-aaaja” osv.grønlandske sagn. Karin Parbst har fat iog holder derpå de enkelte fortællingerden filmiske grønlandske identitet, somadskilt af naturoptagelser underlagthun burde uddybe.m undharm onika eller reallyd - ofte af\nDen lettisk fødte Ivars Sillis virker på96dant til Jørgen Roos’ Udflytterne: H er skil\ndrer han dagliglivet hos et kollektiv afDet filmbillede af grønlænderne, d er når\nud til den store omverden, er hovedsagelig\nblevet befordret af danskere og hovedsagemange m åder som en m indre film traditi-lig i de m arginalt få spillefilm, der h aronsbevidst udgave af Jørgen Roos. IG rønlandsem ne. Man mangler simpelthenD anm ark uddannede han sig til ingeniør.i G rønland en kapacitet, der som IslandsSom geofysiker i G rønland blev hanFridrik T hor Fridriksson kan påtage sig atrom antisk grebet af hundeslædekørsel ogudvikle et specifikt “nationalt”, men inter-a f Carl Nørrestednationalt fordøjeligt, em ne både som spil\nle- og dokum entarfilm og samtidig over\nskue alle film produktionens faldgruber.\nGrønlandsk film råb er på at blive grøn\nlandsk. H vem betaler?Noter\n1. Hollywoods største Alaska-satsning,\nM GM -filmen Eskimo fra 1933 (copyright\n9.1.1934) af W.S. Van Dyke, har faktisk fået\ndirekte grønlandsk slagside, idet den byg\nger på et par forlæg a f Peter Freuchen\n(Eskimo og eventyret Flugten til det hvide\nLand), h a r haft h am som chefrådgiver (han\nbyggede eksempelvis egenhæ ndigt filmens\nmange iglooer) sam t i en ledende rolle som\nm odbydelig vestlig skibskaptajn, der vild\nfører eskim oheltens udkårne.\n2. Alle de omtalte eskim o-om råd er er - igen\nfraset Rusland - dog også blevet suppleret\nmed enkelte centrale filmiske skildringer\nvia lande, der har trad itio n for store ekspe\nditioner (f.eks. Tyskland, Frankrig, USA og\ni nyere tid Australien), hvilket jo også\nrepræsenterer en form for erobring.\n3. Det er tankevækkende, at danskernes film i\nske virkelyst i G rø n lan d ikke m atches af en\ntilsvarende interesse fra danske forskere.\nDen hid til eneste sam lede boglige frem stil\nling o m G rønlandsfilm er tyskeren W erner\nSperschneiders ph.d.-afhandling fra\nAarhus Universitet 1998, Der fremde Blick Eskimos im Film, som (endnu?) ikke er ble\nvet oversat til dansk. Sperschneider (se ar\ntikel i dette num m er) har desuden lavet\nvideofilmen 100 Jahre Grönland im Film\n(Grønland på film gennem 100 år (60\nm in.)), for Institut für den W issenschaft\nlichen Film 1998.\n4. Så sen t som 1928 indlem m ede Elfelt au ten \ntiske 35m m -optagelser fra G rønland i sit\narkiv under titlen Grønlandsfilm 7-/7. De\nvar optaget im ellem 1925 og 1928 af søminem ester lanus Sørensen og viste bl.a. ægte\nslædehunde, m oskusokser, isbjørne, fange\nre i kajak samt rejsning af radiom asten i\n5. Hele befolkningen på 189 personer blev i\nforåret 1953 tran sp o rteret til Q uaanaaq, da\nstationen lå i vejen for am erikanernes base,\nsom blev opbygget fra 1951. Thule-navnet\nfulgte den oprindelige handelsstation, og\nom råd et om kring den gamle am erikanskdanske radio- og vejrstation fra 1946 blev\nderefter kaldt D undas efter det næ rliggen\nde bjerg, m ens grønlæ nderne anvendte det\noprindelige stednavn U manaq.\n6. T hom sen blev i 1922 leder af N ational\nm useets etnografiske sam ling, hvor han\nbl.a. stod for katalogiseringen af D anm arkEkspeditionens arkæologiske fund. I 1929\nopnåede han pressegunst ved sin udgrav\nning af Egtvedpigen.\n7. K nud Rasmussen ledede selv Thule-ekspeditionerne, på næ r den m indst spektaku\nlære, den 3. (1919), der blev ledet af\nGodfred H ansen, tidligere næ stkom m an\nderende i n o rdm anden Roald A m undsens\nGjøa-Ekspedition (1903-06). Den bestod i\nat lægge depoter ud på G rants Land til\nA m undsens forestående\n8. Noget af m aterialet ses også i Jørgen Roos’\nKnud (1966), Grønland (1981) og KnudRasmussens mindeekspedition til Kap\nSeddon (1982), som - i anledning af 100året for K nud Rasmussens fødsel - skildre\nde hans slæderejse over Melvillebugten i\n9. Bangsted deltog siden som m anuskriptfor\nfatter i den første tonespillefilm ekspedition\ni anledning af indspilningen af George\nSchnéevoigts Eskimo (1930), den første fæl\nlesnordiske tonespillefilm . Den 18.9.1940\nblev han redaktør af det nazistiske dagblad\nFædrelandet, hvorfra han bl.a. angreb\nUSAs krigsforvaltning af G rønland.\n10. Poulsen blev en progressiv faktor inden for\nde ellers ret konventionelle ministerielle\nfilm. Det var hans fortjeneste, at Poul\nH enningsen i 1935 kom til at stå for den\nførste tone D anm arksfilm , hvilket bogsta\nveligt talt tog livet af den begavede k o n to r\nchef. Til manges beklagelse anførte P H ’s\nDanmark ikke landet som kolonim agt.\n11. Stauning fik i 1929 gennem ført oprettelsen\naf M inisteriet for Søfart og Fiskeri, udskilt\nfra H andelsm inisteriet, idet han m ente, det\nvar herfra frem tidens rigdom m e ville\nstrøm m e. G rønlands Styrelse blev straks\nlagt direkte under dette m inisterium .\nStauning tog selv op og orienterede sig om\nsit arbejdsom råde 1930 og blev så bjergta\nget, at han skrev bogen Min Grønlands\nfærd, hvor han dog også nøgternt kunne\nkonstatere, “Hvis dette vældige Land i sin\nfulde U dstræ kning var beboeligt, havde\nD anm ark store Frem tidsm uligheder derop\npe. Men maaske er det netop Landets for-97Blandt eskimoer, eventyrere og etnograferholdsvis ringe Værdi, der h ar sikret D an\nm ark denne Besiddelse igennem saa lang\nTid” (p. 15). Da Stauning pga. sin arbejds\nbyrde blev fritaget for posten som søfarts\nm inister i 1933, beholdt han ledelsen af de\ngrønlandske anliggender. Dem fik han\noverført direkte til Statsm inisteriet, som i\n1935 også fik overdraget G rønlands kirkeog skolesager fra K irkem inisteriet.\n12. Store dele af baggrunden er beskrevet i\nLauge Kochs bog Fra Lissabon til Peary\nLand (Chr. Erichsens Forlag 1939).\n13. US C oastguard (USCG) optog allerede fra\nsensom m eren 1940 et væld af grønlandske\nreportagefilm både i sort-hvid og farve.\nDet var for øvrigt en am erikaner, vice president i M orgenthaier Linotype Co. (sætte\nmaskiner) Reginald O rcult, der hævdede at\nhavde været den første til at optage farve\nfilm fra G rønland ved G ertrud Rasks som \nm erfæ rd til Scoresbysund i 1931 for The\nExplorers Club. Kun hans optagelser fra\nDiskos rejse i 1935 til G rønlands nordvest\nkyst har været vist i D anm ark (DSB Kino\n13.11.1935). USCG -optagelserne stam m er\nbl.a. fra vagtskibene Cam pbell, C om anche,\nD uane, N orthland sam t en norsk kutter\nRingsel og G ertrud Rask. M aterialet blev\nsidenhen sam let af program chef H enning\nKnudsen, DR, og indlem m et i DR’s\nUSCG fortsatte i form indsket m ålestok\nm ed at producere film fra G rønland i for\nhold til A nden Verdenskrig, m ens US\nD epartm ent o f Defence, US Navy, US Air\nForce, US Army og US Army C orps of\nEngineers alle producerede m ere end\nintenst i 1950’ernes koldkrigsperiode. De\nfleste film kom fra Ingeniørkorpset. The98Story of Camp Century: City under Ice\n(1961) blev også distribueret i det danske\nH jem m evæ rn. Forsvarets Oplysnings- og\nVelfærdstjeneste distribuerede Arktisk\nberedskab (1962) om NATO-forsvarsanlæg\ni Arktisk C anada og G rønland, som mulig\nvis er en produktion fra Folk og V ærn. Fra\n1961 d o m in erer selvimponerede film om\nBallistic M issile Early W arning System\nK oldkrigsæraen kom også til at sæ tte sit\npræ g på d en første D isney-produktion\nm ed G rønlandsem ne, Men Against the\nArctic, der k o m i novem ber 1955 i serien\nPeople and Places. D enne serie var væsens\nforskellig fra Disneys/James Algars tidligere\nog parallelt løbende serie True Life\nAdventure, d e r projicerede menneskelig\nfam ilieadfærd over på dyrene. People and\nPlaces skulle m ere realitetsbetonet skildre\nm enneskelige vilkår i ekstrem er og startede\nbetegnende n o k i de barske arktiske egne\nm ed Alaskan Eskimo i 1949. Men Against\nthe Arctic orienterer øretæveindbydende\nselvim poneret publikum om højteknologiseret am erikansk isbrydning og helikopter\nflyvning.L itter a tu rFledelius, Karsten (2002). “G rønland på film ”.\nEkko. D ecem ber 2002.\nN ørrested, Carl (1982). Film om Grønland.\nUpubliceret løsbladskatalog. Center for\nN ordatlantiske Studier, A arhus Universitet.\nSperschneider, W erner (1998). Derfremde Blick\n- Eskimos im Film. Ph.d.-afhandling.\nEtnografi og Socialantropologi. A arhus\nUniversitet.All pages:12345678910111213141516171819202122232425262728293031InfoSaveLikeShareDownloadMoreKosmorama232 068 artikel3 Published on Sep 4, 2013 Kosmorama #232 - vinter 2003 ©DFI\nkosmoramaFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore