Benisimo, Larkspur - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nUSA Californien Marin County Larkspur Restauranter i Larkspur Benisimo\nNr. 19 af 33 Restauranter i Larkspur Amerikansk Tamalapais Ave., Larkspur, CA+ Tilføj telefonnummer+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 4 anmeldelserFremragende50 %Rigtig god50 %Gennemsnitlig0 %Dårlig0 %Frygtelig0 %Åben nu16:00 - 22:00sø - lø16:00 - 22:00Alle åbningstider KØKKENER Amerikansk PLACERING Tamalapais Ave., Larkspur, CAAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr dette en persisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er dette en amerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (4)Medlemsvurdering Fremragende2Rigtig god1Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (3)Engelsk (4)Sprog Dansk (3)Engelsk (4)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejhappyinparadise101Playas del Coco, Costa Rica234Anmeldt 1 november 2016 fra mobile enheder Fantastisk sted at hænge udHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBonnie MCorte Madera, Californien596Anmeldt 20 maj 2015 Familie nat eller dato nat-altid et hitHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdoug hMarin County, CA6530Anmeldt 14 oktober 2013 Et dejligt kvarter spisestedHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPicco Restaurant179 anmeldelser 0,56 km væk Burmatown36 anmeldelser 1,3 km væk Left Bank - Larkspur145 anmeldelser 0,59 km væk Farm House Local40 anmeldelser 0,63 km væk Seværdigheder i nærhedenGolden Gate Ferry182 anmeldelser 3,11 km væk Phoenix Lake7 anmeldelser 3,61 km væk Mount Tamalpais State Park346 anmeldelser 3,26 km væk Marin Country Mart21 anmeldelser 3,27 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Benisimo.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nTamalapais Ave., Larkspur, CA Placering:


Nyt loft? Få hjælp til at vælge dit nye loft | BAUHAUS\nNyt loft: Hvad skal du vælge?\n4. juni 2020 i Byggeprojektet Loft\nSer dit loft trist og slidt ud, kan du muligvis klare opgaven med en omgang maling. Hvis ikke det er nok, kan det være, du skal have et helt nyt loft. Der er mange muligheder, når du skal have et nyt loft, og de har hver deres særlige egenskaber i både udseende og akustik. Der er en del, du skal overveje, inden du vælger dit nye loft. Vi har samlet nogle af de vigtigste overvejelser her i denne guide.\nEt gipsloft er blandt de mest populære valg, når den står på at skulle opsætte et nyt loft.\nHvilke lofttyper kan du vælge?\nDet er altid nemmere at træffe et valg, når man ved, hvad man kan vælge i mellem. Det samme gør sig gældende, når du skal vælge hvilket loft, der skal være dit nye. De mest almindelige materialer, som folk vælger som deres nye loft er: Træbeton, gipsloft eller et klassisk træloft monteret som listeloft.\nI den billigste ende finder du gipspladerne. De skal godt nok lægges i to lag, men det kan alligevel ikke få deres pris højere op end de andre alternativer. Er du på jagt efter en billig og god løsning, er gipsplader et oplagt valg.\nVi har samlet et overblik over de mest populære lofttyper herunder, så hvis du vil blive klogere på, hvad du skal vælge til dit nye loft, skal du blot læse videre.\nGipsplader som nyt loft\nEt gipsloft er plant og sat på en skal eller et skelet, der enten består af træ eller metal. I skelettet kan du let indsætte isolering, og du skal altid installere en dampspærre mellem isoleringen og gipspladerne. Læs mere om gipsplader og isolering her.\nDet fede ved gipsplader og gipslofter er, at de er så nemme at arbejde med, at det stort set ikke kræver gør det selv-erfaring at gøre det. Du kan sagtens selv sætte dit eget gipsloft op, og det giver i langt de fleste tilfælde et rigtig flot resultat.\nGipsplader er meget populære som valg til nye lofter, netop fordi de er så nemme at sætte op, giver et flot og plant udtryk i rummet, og så koster de ikke særlig meget.\nHvis du vil læse mere om gipslofter, kan du gøre det her. Her finder du en udførlig guide til, hvordan du selv sætter dit gipsloft op.\nAkustikplader af træbeton til dit nye loft\nTræbeton er også kendt som et akustikloft, og netop på grund af gode lydegenskaber, som denne type loft rummer, er materialet blevet mere og mere populært de senere år. Det er faktisk den helt store fordel for træbeton kontra gipslofter.\nEt loft i træbeton optager op til 80 procent af den lyd, som rammer loftet. Et gipsloft optager kun 20 procent. Hvis du ønsker, at akustikken skal være optimal i dit hjem og vil have gips, skal du se efter perforeret gipslofter. Her er der huller i gipsen, så lyden ikke bliver reflekteret i lige så høj grad, som den gør ved almindelige gipsplader.\nNår du sætter dit loft op i træbeton, er det vigtigt, at du isolerer god med mineraluld. Det er både for at holde på varmen, men ulden gør også, at træbetonens lydisolerende kommer til sin ret. Du kan læse mere om akustiklofter her.\nDer hvor træbeton adskiller sig fra almindelig beton, er, at materialet er 50 procent træ, og derfor opfører materialet sig også lidt som træ. Du skal derfor være opmærksom på fugtigheden, når du monterer træbeton, da det vil modtageligt overfor fugt eller tørke. Hvis du sætter træbeton op i dit eget hjem, som er færdigbygget for længe siden, har du sandsynligvis ikke noget at bekymre dig. Er det et nyt hus, du sætter træbeton op i, skal du dog vente med denne del af byggeriet, før din bolig er helt lukket, og varmen er tændt.\nFor at være helt sikker på, at dine plader er klar til at blive sat op, kan du lade dem ligge indenfor i et par dage. Så har de tilpasset sig det klima, de skal være i de næste mange, mange år.\nDer vil sandsynligvis altid være en vejledning med, når du køber træbeton. For at montere træbetonen, skal du bygge en skinne i loftet, hvor du kan placere pladerne og isoleringen. Skelettet kan enten være synligt eller usynligt, når loftet er færdigt. Derfra bliver det mere teknisk, men ikke mere teknisk end at du kan følge vejledningen og snildt komme i mål med dit loftarbejde selv.\nListeloftet – her med støtte fra træbjælker – er meget populært som træloft.\nTræloft som listeloft\nListelofter eller trælofter. Det er to navne for samme begreb, og det er noget, de fleste der har været i sommerhus eller i 70’er parcelhus, kan genkende. De beigefarvede trælofter er let genkendelige fra de fleste ældre huse, men faktisk er de klassiske trælofter på vej tilbage i de danske hjem.\nDe nyere trælofter er ikke udelukkende profilbrædder. De kan også være lange lister af birk, ask eller valnød.\nHvis du ønsker et træloft, og du gerne selv vil sætte det op, er det supersmart at vælge et listeloft, for det er som skabt til den aspirerende gør det selv-mand eller -kvinde. Især hvis du vælger et listeloft med profilbrædder. Det er lidt ligesom at lave et klikgulv. Du klikker dit listeloft sammen, hvor fer og not går i spænd, og før du ved af det, har du monteret et helt listeloft i træ.\nEr du på udkig efter en udførlig guide til, hvad et listeloft er, samt hvordan du sætter det op? Den finder du lige her.\nDe brædder, som dit listeloft består af, hedder profilbrædder. På dem sidder fer og not, og dem kan du klikke sammen, og dermed sidder loftet sammen.\nDet er faktisk superenkelt at sætte listeloftet op. Når du har skåret dine brædder til, så de passer i husets længdretning, er det bare at gå i gang. Du sætter det første bræt med not ind mod væggen, og det skal sidde helt inde til væggen. Når det gør det, skyder du brættet fast med din sømpistol. Det er godt at få sat det første bræt ekstra godt fast. Søm eventuelt helt inde ved væggen. Det giver bedre stabilitet.\nDu gentager blot processen med de næste brædder og klikker dem sammen. Hver gang, du har sat et bræt på plads, sømmer du det fast med sømpistolen.\nDet sidste bræt er det sværeste. Her kan du sætte de to sidste brædder op på samme tid. På den måde kan du så at sige bøje loftet på plads. Sæt altså det næstsidste bræt på plads, men undlad at sømme. Bøj det, så du kan sætte det sidste, og fold til sidst begge brædder op på plads. Det burde kunne gøres let som en leg, og når brædderne er på plads, sømmer du dem.


Ord I Gratis Porno Med Danske Piger / Porno\nFeb 2,2017 Comments Off on Ord i gratis porno med danske piger By Carolin Dorr\nDanske pigers humor har inden for de seneste 10 år undergået en markant forandring og er »Smukke piger siger frække ord på tv, og det var for 15 år siden svært at forestille sig. Ny rådgivning til ofre for hævnporno. Vi opdaterer dagligt med gratis porno XXX. Der er med andre ord, masser af gratis sex film her og ikke mindst, masser af frække damer! TriplX har også et fantastisk udvalg af danske piger, der både tæller de professionelle, der har fået pik. Lumre tilbud til danske tv-kvinder: Tisse-videoer og penis-billeder Vi vil reclaime ordet luder, siger Ekaterina Krarup Andersen fra scenen, der er Om de var kommet for de gratis fadbamser eller debat, ville de ikke afsløre til Ekstra Bladet. Hvis en mand er sammen med mange piger, får han et klap på..\nFlere piger har brug for din hjælp Skip to main content.\nVi opdaterer dagligt med gratis porno XXX. Der er med andre ord, masser af gratis sex film her og ikke mindst, masser af frække damer! TriplX har også et fantastisk udvalg af danske piger, der både tæller de professionelle, der har fået pik. Danske pigers humor har inden for de seneste 10 år undergået en markant forandring og er »Smukke piger siger frække ord på tv, og det var for 15 år siden svært at forestille sig. Ny rådgivning til ofre for hævnporno. skal have danske erotisk Terndrup tube kunst mund porno film Kinesisk pige så kom og skal sætte ord kan købe en stor pakke til en havn i liseleje intro..\nHeller ikke i de følgende år blev der gjort noget seriøst ved problemet, og prinsens frustrationer hobede sig op, hvilket han også begyndte at gøre opmærksom på. Jeg synes, 50 Shades var pirrende, lidt monoton og tørre sætninger ind imellem, men stadig pirrende. Om de var kommet for de gratis fadbamser eller debat, ville de ikke afsløre til Ekstra Bladet. Log ind Opret profil. Sommer land Sjælland Hirschsprung museum i medierne, hvor kvinder profilerer sig stadig mere i realityshows, talentshows og alt andet, hvor det er ønskværdigt og fedt at nedgøre andre for at ophøje sig selv«. Det kan være en forskel i alder, i hierarki, i social status eller lignende. For meget sol sydpå, alkohol og usund mad? Sådan spillede Danmark sig i EM-finalen likes. Lige præcis det sted har mig og min dame tit efter. Jeg kan lide fortællinger om det vidunderlige og storslåede. Det kan jeg godt lide«. Om Politiken Organet for den højeste oplysning siden Rådhuspladsen 37 Kbh.\nStore nødder randers cinemas\nHer er alle stjernerne fra Lykkehjulet i dag. Jeg kan godt lide, at jeg dagligt bliver mindet om, at jeg ikke bor i et kulturelt ekkokammer«.\nSport »Jeg er ekstremt glad«: Det er mere nice for alle. Her gemmer de stofferne. Gratis Dansk Porno - Free Danish Porn. Talen, man har, når man har sex, betyder meget i min bog.\nOrd i gratis porno med danske piger Deepthroat Tucan klub commons\nNØGEN SAUNA DANMARK EDTUBE Men det var muligvis ikke menigen Vores annoncer gør det muligt for os at tilbyde en stor del af vores indhold — helt gratis. Inden for den ramme har jeg skrevet omkring historier, som altså nu er begyndt at udkomme i bogform. Forskerne har fundet formlen på det perfekte passionerede sexliv. Jeg er optaget af forskellene på de to stilarter, Millers og Nins og Nins fascination af Miller. Foredrag og udstilling på GL STRAND:\nÆldre kvinder med store bryster smukke jule billeder Send pik modne kvinde sex\nBordel slagelse amatør facial Planetarium kbh mulat piger\nSkomager læst sex nordjylland 361\nstore damer skomager horsens\nGratis sex flim top porno


Nøgleetui med lynlås fra China House\nChina House nøgleetui med lynlås\nChina House nøgleetui i skind. Dette enkle og praktiske nøgleetui i skind fra China House er velegnet til dig, der godt kan lide at have ordentlig styr på dine nøgler og samtidig gerne vil have plads til lidt småmønter. China House nøgleetuiet har et hovedrum, der lukkes med lynlås. Heri sidder nøgleringen. På forsiden af nøglepungen er der en udvendig lynlåslomme, hvor der er plads til mønter eller et par pengesedler. Nøgleetuiet kræver ikke meget plads og kan opbevares både i bukselommen, jakkelommen eller en lille taske.\nAdax Teramo Cornelia lille pung med lyn\nMontana Skindpung med lynlås\nInter Leather Kortholder\nAdax Cormorano Cornelia lille pung med lynlås rundt


HB Provence 160x85 Australia Brown med PrisGaranti\nHjem / Polstrede gavle / HB Provence 160×85 Australia Brown\nHB Provence 160×85 Australia Brown\nVarenummer (SKU): NEVP7006004 Kategori: Polstrede gavle Tag: NEXUS\nHB Provence 160×85 Australia Brown fakta\nVare: HB Provence 160×85 Australia Brown\nHB Provence 160×85 Australia Brown fra NEXUS med prisgaranti\nEr et af dine nytårsfortsætter, at kvaliteten af din søvn skal være bedre, får du meget udbytte af en smule forberedelse på dit køb, da der er flere ting, der er afgørende, når man har spurgt sig selv om, hvordan man får den bedste søvn. HB Provence 160×85 Australia Brown er en del af sortimentet, som har hjulpet mange med at få en bedre søvn. Er du på udkig efter den næste investering til soveværelset i form af en ny springmadras eller seng, har siden du kigger på samlet alt det gode indenfor de ting, der kan forbedre din søvn. Der kan være flere ting der spiller ind i din søvnkvalitet, en af dem, kan være din vægt, og mange glemmer ofte at den spiller ind, så sørg for at dine produkter er gode og passende.\nGratis Fragt på HB Provence 160×85 Australia Brown\nHB Provence 160×85 Australia Brown får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i den populære kategori Polstrede gavle. Du får oven i købet 14 dages fortrydelsesret og på løse madrasser er der 60 dages komfortgaranti med din pakke når du køber din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres HB Provence 160×85 Australia Brown i den kendte webshop Drømmeland, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Vi har håndplukket varerne og blandt dem går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nHB Provence 160×85 Australia Brown – se online fordele her\nKøbes der ind i en webshop, er du stillet lidt bedre, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i de mange webshops der er på det danske marked. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n15 reviews for HB Provence 160x85 Australia Brown\nVær den første til at anmelde “HB Provence 160×85 Australia Brown” Annuller svar


Online Marketing - Hos Bonzer er vi eksperter i online marketing\nOm Online Marketing generelt\nAlle kender begrebet “marketing”, og de fleste kender også til begrebet online marketing, og det er også nogenlunde lige til at adskille online fra offline marketing, men hvordan beskriver man kort online marketing, og hvad er de store forskelle mellem online marketing og offline marketing.\nForskellen mellem offline og online marketing\nDen primære forskel mellem offline og online marketing er at man kan have meget svært ved at måle det output man får fra ens offline marketing. Lad os sige at Humac kører en offline kampagne hvor de annoncerer på bla.\nBusser og busstoppesteder med plakater. Hvis jeg så som forbruger ser den annonce, og går ned i Humac for at købe en computer har de ikke mulighed for at vide om årsagen til jeg gik ind og købte computeren var fordi jeg havde set annoncen eller om det blot var fordi vi var ved at nærme os studiestart.\nLad os antage at annonerne koster Humac 500.000 per måned med alle de steder de har annonceret. Hvordan ved Humac om det har været profitabelt? Det korte svar er: Det ved de ikke…\nDette betyder ikke at offline marketing er en dårlig eller ikke-profitabel kanal, men man har meget simpelt ikke mulighed for at vide om den var dårlig eller god, og dette er der mange virksomheder der efterhånden ikke vil tage til takke med længere. Vi lever i en verden hvor alt skal måles og vejes, og “Big data” bliver større og større.\nHvad vil man helst? Lave marketing hvor man kan måle sit output, eller skyde i blinde?\nVi ved godt hvad vi vil vælge..\nForskellige former for Online marketing\nDer er mange forskellige former for online marketing, og de fleste af os kender til Google Adwords og Facebook Ads, mens det måske er de færreste der kender til f.eks. Affiliate marketing.\nDer er rigtig rigtig mange forskellige muligheder når det kommer til online marketing, og det vigtigtste er at vælge den/dem der passer bedst til ens forretning. Affiliate har ofte vist sig som én af de billigste kanaler til at få nye kunder, men brugeroplevelsen vil ofte ikke være lige så god som hvis folk er kommet igennem Google Adwords, og din egen hjemmesiden. Man skal her huske at medregne ens LTV (Lifetime value) og kundetilfredshed, da det også påvirker den faktiske pris det koster at få en kunde, og den værdi det skaber at have en glad kunde der ser virksomheden som professionel. Det er selvfølgelig sat på en spids her, og der er et utal af modeller hvor affiliate marketing er den bedste løsning, men der kan også bare ofte konkluderes at disse kanaler sjældent kan stå alene.\nDer er også en meget store forskelle internt i platformene, bla. Google Adwords. Du kan bla. Vælge imellem display annoncer og search annoncer. Display annoncer kører ude i display netværket hvor ens annonce bliver eksponeret for folk når de browser rundt på internettet. Dette er meget forskelligt fra search annoncer, hvor man kun betaler for de clicks der er på ens annoncer.\nDette er blot Google Adwords, og disse forskelle ses også i alle de andre kanaler. Kort sagt, kan de være en jungle, og at finde ud af hvad der er mest profitabelt, kræver meget erfaring. Hvis du er i tvivl om hvilken kanal du skal vælge, vil vi meget gerne tage en uforpligtende snak, og hjælpe dig igennem junglen 🙂


Lær mere om dit billede | ThePhotographer's Blog\nForside > Værktøjer\t> Lær mere om dit billede\nLær mere om dit billede\n14. marts 2010 Skriv en kommentar Go to comments\nDet gik noget tid før jeg hørte om og forstod hvad EXIF-data er for en fisk. Sidenhen er det en uvurderlig hjælp, når jeg kigger mine billeder igennem og har opgivet at huske hvilke indstillinger jeg satte til netop det billede.\nEXIF-data er bl.a. kameraet indstillinger, som gemmes sammen med selve billedet. Her kan man læse lukketiden, blænde, ISO-værdi, dato, klokkeslet, osv.\nDe fleste billedvisningsprogrammer (ACDSee, Picassa, Lightroom, PhotoShop, IrfanView, m.fl.) kan alle vise Exif-data.\nHer er de data, som mit billedorganiseringsprogram ACDSee Pro2.5 viser:\nACDSee viser mig alle de væsentligste informationer: ISO 160, blænde 6.3 og en lukketid på 1/250. Men også at det blev taget d. 15. august 2008, ca. 15:45.\nNogle programmer giver fotografen mulighed for at ændre i disse Exif-data (hvorfor ved jeg ikke lige). Men også at tilføje oplysninger, som f.eks. navnet på fotografen og copyrightbetingelser. Når billedet f.eks. bliver lagt op på en hjemmeside, så vil det også (normalt) indeholde disse data.\nI FotoMarathon-gruppen bruger man EXIF-data’ene til at kontrollere at fotograferne har overholdt reglerne og taget billederne i rette rækkefølge.\nMen kameraet gemmer langt flere oplysninger blandt disse EXIF-data, og her kommer dette lille geniale – gratis – program ind: PhotoME.\nPhotoMe giver dig et hav af informationer om dit billede, og om dit udstyr (kamera og flash).\nHar jeg brugt et andet fokus punkt, bliver det vist på billedet. Jeg kan læse alle vigtige (og mindre interessante) informationer her. Og det er ganske mange spændede ting, man kan læse om sit billede, og derfor lære. Blandt andet kameraets interne serienummer samt RAW informationerne.\nKan kraftigt anbefale alle fotografer at have dette program liggende på PC’en. Test det og lær en masse om dit kamera og dine billeder. Og husk næste gang du fotograferer, at du nu har dette gode værktøj til at vurdere dine billeder på, når du kommer hjem.\nKategorier:Værktøjer Tags: Fototeknik, Værktøjer\nDine billeder på Facebook ejer Facebook! Fototure i København


Dulle sniksnak - Side 20 - Debatten\nSide 20 af 103\nIndlægaf Junika » 30. apr 2016, 16:08\nLismaens skrev: En god saltvandsspray, der ikke gør håret klistret og klamt, men alligevel giver lidt hold?\nTresemmes perfectly undone saltvandsspray! Dufter dejligt og som bonus indeholder den ingen silikone\nEnig, den er virkelig lækker. Ellers har Kevin murphy også en ret lækker mulighed, hair resort. Det er bare en gel creme istedet for spray og ligeledes uden silikone\nIndlægaf Junika » 30. apr 2016, 16:20\nFor pokker hvor bliver jeg bare forarget næsten hver gang jeg er i matas. Hvad f... sker der for ekspedienterne og deres sindssygt dårlige service?? De trænger til seriøs konkurrence, hvis jeg havde mulighed for at købe tingene andre steder gik jeg aldrig derind!\nIdag står jeg i køen og en dame står foran mig. Nok i 30'erne, hun har ikke rigtig noget makeup på og er meget afslappet klædt. Da det bliver hendes tur spørger hun pænt om hjælp til at finde en neglelak til 100-150 kr i den helt rigtige røde farve. Måske til en gave, hvem ved. Matas dullen er en midaldrende kvinde som ser mildest talt træt ud af livet.\nMatas damen: Har du kigget på dem vi har derovre?\nDamen i køen: Ja, men jeg har brug for hjælp til at finde den rigtige farve.\nMatas damen drager et stort suk, og går så de to skridt væk fra disken over til essie standeren.\nMatas damen: Det er jo rimelig svært for mig at hjælpe, når jeg ikke ved hvad farve du vil have.\nSå ender matas damen med bare at gå fra den stakkels kunde og ekspedere videre (mig). Havde jeg ikke stået i køen eller tænkt mig om en ekstra gang var jeg gået over for at hjælpe den stakkels dame, jeg var jo tydeligvis mere behjælpelig end den sure matas dame og jeg elsker at tale om makeup og hjælpe folk.\nMen hun skyndte sig hurtigt at forlade butikken, hvilket jeg også selv havde gjort hvis jeg havde fået så dårlig betjening. Matas damen ydmygede hende totalt, og hun skulle jo bare gøre sit arbejde.\nNo offence til alle jer der arbejder i matas og gør det skide godt, men hold fast hvor er der bare mange tarvelige, u-servicemindede sure kællinger i matas.....\nIndlægaf Vira » 30. apr 2016, 16:34\n^ vi havde faktisk en tråd om emnet på den gamle debat\nIndlægaf twinkle » 30. apr 2016, 17:00\nJunika skrev: For pokker hvor bliver jeg bare forarget næsten hver gang jeg er i matas. Hvad f... sker der for ekspedienterne og deres sindssygt dårlige service?? De trænger til seriøs konkurrence, hvis jeg havde mulighed for at købe tingene andre steder gik jeg aldrig derind!\nMen også bare de råd de kommer med.. Sad for et par måneder siden og læste igennem deres tilbudskatalog, og så stod der noget i stil med: "spring solcremen over, og vælg et makeup produkt med solfaktor i stedet!" Jeg var nær faldet ned af stolen. Og gik endda i gang med at skrive en harmdirrende mail, men fik mig selv manet til ro inden jeg gik helt berserk. At give så dårlige råd omkring solbeskyttelse er simpelthen for ringe. Og jeg tænker ikke kun ift. for tidlige aldringstegn osv., men lige så meget ift. forebyggelse af hudkræft og modermærkekræft.\nIndlægaf Juki » 30. apr 2016, 17:27\nDer skulle næsten laves en forargelse-tråd Og ikke kun for Matas, men generelt med dårlig service.\nIndlægaf twinkle » 30. apr 2016, 21:31\nKan ikke lige gennemskue hvilken side der er, men pt. kan du få garniers micellar på tilbud hos feelunique http://eu.feelunique.com/search?csf=tru ... cellar&go= - og nu sender de jo inden for EU, så der er ikke længere udfordringer med tolden\nIndlægaf twinkle » 30. apr 2016, 22:05\nDet er meget længe siden jeg har købt noget hos feelunique. Hvor lang er leveringstiden ca.?\nJeg ærgrer mig sådan over, at jeg ikke kan huske den der side! Det var efter anbefaling fra debatten, at jeg fandt den engang. Mener også at jeg købte noget A-derma derfra.\nJeg synes leveringstiden er rimelig, mine pakker plejer at ankomme ca. en uge efter ordren er blevet afsendt.\nMåske er det http://www.escentual.com/ du tænker på?\nIndlægaf Vira » 1. maj 2016, 10:56\n^ kan det ikke være aporot? Det er så godt nok tysk\nIndlægaf Vira » 1. maj 2016, 10:59\nHerome neglehærder bruger i den som underlak? Kan ikke finde ud af om man må bruge lak ovenpå de første 3 uger\nIndlægaf Vira » 1. maj 2016, 18:16\nJeg spammer lige lidt i dag\nHvor ofte er det magasin har 20% rabat, og kan det passe det næsten lige har været der?\nIndlægaf twinkle » 1. maj 2016, 18:22\nFrkvira skrev: Jeg spammer lige lidt i dag\nJa, det var der lige i fredags. Synes de har det 3-4 gange i året, måske sådan en gang i kvartalet-agtigt.\nIndlægaf Vira » 1. maj 2016, 18:24\nÅh gud hvor er det dumt jeg ikke nåede at opdage det\nIndlægaf Pityt » 6. maj 2016, 20:54\nJeg har faktisk købt en for nyligt, men jeg har ikke fået prøvet den endnu\nPrøv den lige ik'?\nSvaret er nej! Den "løber"\nIndlægaf twinkle » 7. maj 2016, 08:33\nØv. Tror jeg må begive mig ud i noget gele-noget, det må jeg da kunne få helt tæt melle vibberne oven fra. Det skal nok blive pænt...\nGel eyeliner er rimelig let at lære at tightligne med nedefra, hvis du investerer i en lille eyelinerpensel som fx Zoevas 321 detail liner brush. Jeg kan så bare aldrig finde en gel eyeliner der heller ikke smudger.\nIndlægaf Pityt » 7. maj 2016, 08:46\nJeg har Benefit "They're real" eyeliner og den bliver faktisk på plads. Til gengæld er det ikke superfantastisk at stå og kratte rundt inde i øjet med den der gummispids


Seks festivaler med god betjening i høj kurs | Voxmeter - Vi har Danmarks klogeste kunder\n20. marts 2019 /i Koncert, festivaler & spillesteder, Musik /af Anders Andreasen\nNår man står med årets festivalbillet i hånden, ser man forhåbentligt frem til mange sjove oplevelser, som man kan leve højt på resten af året. For at de gode oplevelser kan finde sted, skal festivalrammerne være i orden – og for mange danskere, kommer dette i høj grad an på betjeningen i festivalernes boder.\nVoxmeter foretager 52.000 årlige målinger på danskernes hverdag, herunder målinger af musikvaner og syn på landets spillesteder og festivaler. Vi har i denne uge kigget på besvarelser fra et repræsentativt og uvildigt udsnit af befolkningen, der mener, at det er “meget vigtigt” (den stærkeste svarkategori) at betjeningen på deres ideelle festival er “god”.\nQ: Hvordan tænker du den ideelle musikfestival? Svarkategori: Betjeningen skal være god / Meget Vigtigt. Stikprøve: 3176\nHvilken festival, der er den ideelle, har respondenterne også oplyst, hvorfor der er noget at dykke ned i. Målingen, der tager udgangspunkt i 2019 og således er tilbageskuende i forhold til sidste års festivalsæson, viser, at 20,4% af respondenterne har deres blik rettet mod Nibe Festival. Dette er nok ikke helt tilfældigt, da Nibe Festival ifølge egen hjemmeside er “blandt de festivaler, som bruger flest penge pr. gæst på at yde den ultimative servicering”.\nPå andenpladsen kommer Jelling Musikfestival med 18%. Derefter falder satsen et enkelt procentpoint med COPENHELL, før den nærmest udjævner sig med målingens resterende festivaler hhv. 16,5% med Tinderbox, 16,5% med NorthSide Festival og ende-lig Langelandsfestivalen med 16,4%.\nEndeligt kan det siges, at danskerne er et meget serviceminded festivalfolk. Betjening er nemlig et af de kriterier, hvor det repræsentative udsnit reagerer kraftigst for. Ser man f.eks. på Nibe Festival igen, men denne gang på respondenter, der anser det som “hver-ken vigtigt eller uvigtigt” med “god betjening” (middel svarkategori), så er procentsatsen kun 10,3%. Vender man tallene på hovedet og ser på, hvor mange der er aldeles lige-glade med god betjening, ligger tallet for samtlige festivaler i Danmark på under 1%.\nTags: Analyser, CEM Intelligence, CEM Music Intelligence, COPENHELL, Insights, Jelling musikfestival, Langelandsfestivalen, Nibe festival, NorthSide festival, tinderbox, voxmeter\nBerlingske Barometer: Konservative er blå bloks eneste lille solstråle Foto: Liselotte Sabroe, Claus Fisker, Mads Claus Rasmussen & Thomas Lekfeldt Van Morrison vinder lyttere med musikalitet


Havet er ved at spise Danmark, millimeter for millimeter. Her er den kamp, vi skal kæmpe de næste mange hundrede år\nSKVULPVi har brug for en bedre klimaplan end ham her. Illustration: Calum Heath for Zetland\nHavet stiger få millimeter hvert år. Men over de næste 50-100 år vil det bid for bid få bygninger til at styrte og måske tvinge os til at flytte hele byer. Det er en af den slags langsomme forandringer, som vi let kan overse i hverdagen, men som vil få store følger for vores liv. Så hvad gør vi, når vandet kommer? Her har du Zetland Kikkert, der denne uge giver perspektiv på vores lands måske mest underkendte udfordring.\nBent Frederiksens blåmalede sommerhus ligger på halvøen Reersø, som en isbræ for tusinder af år siden skubbede ud i Storebælt lidt syd for Kalundborg. Da hans nu afdøde kone var barn her, blev engen uden for vinduet ofte oversvømmet, og hun kunne fortælle om at have stået på skøjter derude. Det hørte op, da man i slutningen af 1960’erne byggede diger og gravede afvandingskanaler, så engen kunne forvandles til landbrugsjord, og de lavtliggende arealer på halvøens nordkyst udstykkes til sommerhuse.\nNår man i dag kører ind på Reersø, passerer man derfor et gulmuret pumpehus fra 1972, som pumper vand fra afvandingskanalerne ud i havet. Hvor pumpehuset står, er vejen det højeste punkt i landskabet, og den ligger blot halvanden meter over havniveau. Det var her, vandet kom ind, da Reersø blev ramt af en kraftig stormflod i 2006. Afvandingskanalerne, der skulle holde vandet væk, fordelte det nu i stedet ud i hele sommerhusområdet. Også ind i Bent Frederiksens stue, hvor han nu sidder – tørskoet – ved sit spisebord, klædt i grå uldsweater og bordeauxfarvede bukser, mens han fortæller om dengang.\nI den mørke novembernat, fortæller han, bredte sig en lugt, der mindede om krudtrøg, efterhånden som elskabene langs grusvejene kortsluttede på stribe. Inde i sommerhuset lå Bent Frederiksen og hans kone i sengen, omgivet af vand. På et tidspunkt spurgte hun, om vandet stadig steg. Bent Frederiksen hiver op i ærmet og stikker en arm ned mod gulvet for at vise, hvordan han svarede. “Ja, jeg kan jo lige tjekke,” siger han. På to lakerede træstole bag den 65-årige mand kan man stadig se, hvor højt vandet stod. Lakken er skallet af på de nederste ti centimeter af stolebenene.\nHavet ender ofte i en birolle, når vi tager de store diskussioner om klimaforandringerne og deres mange alvorlige konsekvenser – ørkendannelse, styrtregn, uddøende arter, tørke, hedebølger, skovbrande. Måske fordi vi mennesker hører hjemme på landjorden, hvor vi på paradoksal vis næsten kan glemme betydningen af det element, som omslutter 71 procent af kloden og for æoner siden måske muliggjorde selve livets opståen. Måske bare fordi alt med havet går så langsomt. Havstigninger er en af den slags langsomme forandringer af vores verden, som vi let kan komme til at overse i den strøm af akutte sager, der præger hverdagen og nyhedsbilledet. Det er let for os at se konsekvenserne af det mest regnfulde efterår og den mest regnfulde februar nogensinde målt, når jyske søer og åer går over deres bredder. Det er sværere at fornemme konsekvenserne af globale havniveaustigninger på gennemsnitligt lige under fem millimeter om året. Svært at forholde sig til, hvordan de gradvise, langsomme havstigninger hænger sammen med en stormflod som den, der forvandlede Bent Frederiksens sommerhus til et soppebassin for snart 14 år siden.\nMen faktisk fortjener havet en hovedrolle i den store fortælling om den varmere og vådere fremtid, vi går i møde. Havet opsuger omkring 30 procent af al den CO2, vi mennesker udleder, og mere end 90 procent af den varme, som vores drivhusgasser spærrer inde i atmosfæren. Hvis ikke det var for havet, ville den globale opvarmning være langt, langt alvorligere. Samtidig er klimaforandringernes effekter på havet måske dem, som vil få allerstørst betydning for os mennesker alene af den grund, at så mange af os bor så tæt ved vandet.\nFlorida og Bangladesh dukker ofte op i medierne, men Danmark er reelt et af de lande, som vil mærke konsekvenserne mest: Vi har over 8.000 kilometer kystlinje – tre gange så meget som hele Tyskland – og den er bestrøet med lavtliggende byer, havne og sommerhuse, som stadig oftere vil blive udsat for alvorlige stormfloder. Nær havet ligger også en stribe af vores vigtigste naturområder, som langsomt vil synke i havet. Hvad vi oplevede af oversvømmelser på grund af ekstremregn i vinteren 2019-2020, er – som det udtrykkes af en professor i kystsikring, som vi skal møde senere – peanuts i forhold til, hvad vi har i vente, efterhånden som stigende temperaturer på kloden vil få havet til at stige. Vi har at gøre med et fænomen, som vi kun lige er begyndt at ane konturerne af konsekvenserne af. Men når først man rigtigt begriber de mulige følger af havstigningerne, er det faktisk svært ikke at blive en lille smule urolig. Det bliver nemlig hurtigt klart, at vores lille land slet ikke er forberedt på, hvad der venter. Særligt ikke, hvis de mere dystre scenarier viser sig at holde vand.\nSom udgangspunkt anbefaler både DMI og Kystdirektoratet, at man regner med havstigninger på helt op mod halvanden meter, når man planlægger langt frem i tiden – bare for at være på den sikre side. Til sammenligning er havet inden for de seneste 120 år blot steget med omkring 25 centimeter. Men hvor meget havet reelt vil stige, er faktisk temmelig usikkert – lige nu kan man bare konstatere, at det stiger hurtigere og hurtigere.\nFor at få en idé om, hvad vi mere præcist kan vente os et par realkreditlån ude i fremtiden, besøger jeg Kristine Skovgaard Madsen, som er leder af havforskningen på DMI. Hun siger goddag i receptionen, viser ind i et mødelokale og lægger en sort bærbar computer på bordet. Uden på den er der et klistermærke formet som en isbjørn, hvorpå der står “Never stop exploring” med svungne blå bogstaver. Indeni er der et kort over Danmarks kyster.\nKristine Skovgaard Madsen fortæller, at DMI arbejder med to forskellige scenarier for fremtidens havniveau, som begge er baseret på FN’s Klimapanels seneste hovedrapport fra 2014. Der er et mellemscenarie, hvor CO2-udledningerne falder, men ikke hurtigt nok til at holde temperaturstigningerne under to grader, og så et højt scenarie, hvor både udledninger og temperatur bare fortsætter med at stige. I mellemscenariet stiger vandet omkring Danmark med cirka 30 centimeter i løbet af de næste seks-otte årtier, i det høje med omkring en halv meter. Og det er vel at mærke efter, at der er korrigeret for den landhævning, som langsomt har været i gang siden seneste istid, hvor tonstunge gletsjere trykkede Danmark så langt ned i jordskorpen, at landet stadig er i gang med at rejse sig.\nEn havstigning på et sted mellem 30 og 50 centimeter frem mod århundredets afsluttende årtier lyder måske ikke så voldsomt. Men det er ikke havstigningen i sig selv, som giver problemer, det er dens effekt på stormfloder. Det ville ikke være det store problem, hvis havet blot steg en halv meter og så blev dér. Men det gør havet jo ikke. Året rundt vælter lavtryk ind over Danmark fra vest i en lind strøm, og nogle gange maser kraftige vinde store mængder vand fra Nordsøen op mod den jyske vestkyst og ind i de indre danske farvande. Det får vandet til at stige, nogle gange ganske meget – som for eksempel dengang i 2006, hvor Bent Frederiksens hus blev oversvømmet. To lavtryk rottede sig dengang sammen og sendte store mængder vand fra både Nordsøen og Den Botniske Bugt ind i de indre danske farvande. Hurtigt steg vandstanden til et niveau, som det kystnære Danmark på indersiden af Jyllands vestkyst slet ikke er bygget til at modstå. Det er den type vejrhændelser, som giver størst grund til bekymring. Efterfølgende måtte Stormrådet udbetale 375 millioner kroner i erstatninger. Og efterhånden som normalvandstanden bliver højere, skal der mindre og mindre stormflod til at udløse den slags skade. “Hvis du har en kajkant, som bliver oversvømmet ved et eller andet niveau,” siger Kristine Skovgaard Madsen, “så sker det måske hvert 20. år i dag. Det kan komme til at ske hvert andet år i den fremtid, vi ser ind i.”\nDe 30 til 50 centimeter ved århundredets afslutning er heller ikke på nogen måde hele historien om, hvad der venter. For som Kristine Skovgaard Madsen siger: “Det stopper jo ikke i år 2100.” Vandet vil med al sandsynlighed fortsætte med at stige, formentlig i århundreder. Vi skal ikke ret langt om på den anden side af år 2100, før vi meget vel kan risikere, at havet som udgangspunkt står en meter højere end i dag. Det betyder, at man allerede i dag skal tænke sig grundigt om, når man bygger nye veje, tunneller og bygninger.\nSamtidig er forudsigelserne præget af ret stor usikkerhed. De 30 eller 50 centimeters havstigning er blot de bedste bud inden for nogle ret store intervaller. I mellemscenariet er der mulighed for havstigninger fra nærmest ingenting og helt op omkring 70 centimeter frem mod slutningen af århundredet. I det høje scenarie ligger mulighederne mellem knap ti centimeter og op omkring en meter. Årsagen er, at forskerne stadig er i gang med at vikle deres modeller rundt om sammenhængen mellem de to måder, som temperaturstigningerne påvirker havet på – nemlig ved at få det til at udvide sig og ved at få mere smeltevand fra alverdens iskapper til at løbe ud i det.\nOg, siger Kristine Skovgaard Madsen, så er der også lige én ting mere, som kan vende op og ned på alle forudsigelserne:\n“Og det er det, vi kalder ‘jokeren nede på Antarktis’.”\nJOKERENSmeltende is på Antarktis er ekstra risikabelt for Danmark på grund af tyngdeeffekten. Ismassens store tyngdekraft trækker havvand mod syd. Men smelter isen, forsvinder effekten, og så vil havet stige ekstra meget mod nord. Foto: NASA, Presse\nFørste gang, jeg hørte om ‘jokeren nede på Antarktis’, var den her vinter, og faktisk var det på grund af dén, at jeg besluttede at skrive den her artikel. Hvert år holder min familie skiferie med nogle andre familier på en norsk fjellstue, og en af de andre familiefædre er gletsjerforsker. Under en skitur med vores sønner fortalte han om en ildevarslende ny videnskabelig opdagelse, han netop havde læst om. Forskere fra New York University befandt sig på det tidspunkt på det vestlige Antarktis, hvor de havde målt vandtemperaturen under den store Thwaites-gletsjer, som kælver ud i Amundsenhavet vest for Antarktis. Til forskernes store overraskelse viste vandet under gletsjeren sig at være to-tre grader varmt.\nThwaites-gletsjeren er også kendt som ‘Dommedagsgletsjeren’, og mens vi bevægede os gennem det uendelig smukke (og usædvanlig milde) norske vinterlandskab, forklarede Anders, som den anden familiefar hedder, hvorfor. Kort fortalt fungerer Thwaites-gletsjeren som en prop, der holder store mængder is længere inde på Antarktis tilbage. Hvis proppen ryger, vil isen begynde at vælte ud i havet med katastrofal fart. Og Thwaites er ikke den eneste gletsjer af sin slags. Hvis først det virkelig går løs, kan havet omkring Danmark i værste fald stige med to-tre meter i løbet af bare 20-30 år, sagde Anders. Det ville være nok til at få min hustrus families gamle, nedarvede sommerhus til at forsvinde i havet. Hun var også med på turen, og hun så helt forkert ud i ansigtet resten af dagen. Jeg selv fik en ubehagelig fornemmelse i maven og besluttede altså at bearbejde chokket ved at skrive den her historie.\nI mødelokalet hos DMI gentager Kristine Skovgaard Madsen, hvad Anders fortalte på skituren: “Hvis der begynder at ske noget nede på Antarktis, så kan det faktisk ske relativt hurtigt – i løbet af ti til 30 år.”\n“Så stiger vandstanden i Danmark.”\n“Bedste bud er 2,4 meter.”\nEfter at have talt med Kristine Skovgaard Madsen ringer jeg til Anders for at få hele historien om, hvor nervøs man egentlig skal være for ‘jokeren nede på Antarktis’. Hans fulde navn er Anders Anker Bjørk, han arbejder på Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning på Københavns Universitet, og han har for nylig besluttet at skifte sit videnskabelige fokus fra Grønland til Antarktis netop for at forstå, hvad der foregår dernede. Han har også fået knap ti millioner kroner at gøre det for, så han er ikke nogen helt dum mand at spørge.\nDet er både beroligende og foruroligende at tale med Anders igen. Det med de to-tre meters havstigning på få årtier er absolut et worst case-scenarie, siger han. Men han kalder også Thwaites-gletsjeren og den nærliggende Pine Island-gletsjer “uhyggelige”, fordi de står på grundfjeld, der ligger under havniveau og tilmed skråner nedad, ikke opad. Det betyder, at varme havstrømme kan komme ind og smelte gletsjerne meget hurtigt.\nDer er stadig virkelig mange ubekendte og virkelig meget, som Anders og de andre forskere simpelthen ikke aner. For eksempel omkring havstrømme. Men mere og mere tyder på, at Antarktis er langt mere følsomt over for menneskeskabt global opvarmning, end man troede for blot få år siden. “Vi kan ikke sige, at der er et tipping point ved for eksempel 4,1 grad. Vi ved ikke, hvor det ligger, men det ligger jo et eller andet sted. Så man skal bare holde temperaturen så lav som muligt,” siger Anders. Jo mindre vi varmer kloden op, jo mindre er altså risikoen for at slippe jokeren løs.\nJeg spørger Anders, hvordan han egentlig har det med at skulle forholde sig til den her risiko hver eneste dag. “Jeg tænker jo også meget over det selv,” siger han. “Hvad er det, der venter os? Men jeg ved det sgu ikke. Jeg synes, at bare én meter på 80 år lyder helt vildt. Og bliver det så to meter, som også er en mulighed? For mig er det både abstrakt og vildt.”\nPersonligt har jeg svært ved at forholde mig til problemer af den størrelsesorden, som havstigningerne præsenterer os for, uden straks at tænke over, hvad i alverden man skal stille op. Der er for længst gletsjerforskere, som i ramme alvor har foreslået storstilede ingeniørprojekter for at bremse gletsjerne på Antarktis. Enten ved at dræne smeltevandet under gletsjerne væk, så de glider langsommere, ved at bygge undersøiske barrierer, der forhindrer varmt havvand i at komme tæt på isen, eller ved simpelthen at holde isen tilbage med store konstruktioner placeret på havbunden. Men om det kan lade sig gøre, er mildt sagt usikkert. Forskerne foreslår derfor at begynde med forsøg i mindre skala ved gletsjere på Grønland. Vi kan håbe, at det aldrig bliver nødvendigt. Men tilbage står, at hvis man vil forsøge at begribe, hvordan fremtidens havstigninger vil se ud i Danmark, så bør man ikke tænke i centimeter – men i meter. Særligt i forbindelse med de stormfloder, som oftere og oftere vil true stadig større dele af landet.\nNår først dén erkendelse er sunket ind, er det svært ikke at begynde at tænke i kystsikring, højvandsmure og enorme diger a la Holland. Selv om store dele af den mellemeuropæiske kystnation ligger under havniveau, er ingen døde i oversvømmelser siden 1953, hvor en stormflod dræbte 1.835 mennesker og fik hollænderne til at gå amok i kystsikring. På lange stræk af kysten er diger og stormflodsbarrierer i dag bygget så høje, at de kan modstå en stormflod så voldsom, at den statistisk set kun vil forekomme én gang på 10.000 år.\nKontrasten til Danmark er ret stor. Hvis havet stiger bare 1,1 meter her, vil store dele af Amager stå under vand, som situationen er lige nu. En alvorligere stormflod kan lukke metroen i København i årevis og forhindre Amagerværket i at levere fjernvarme i flere måneder. Professor Karsten Arnbjerg-Nielsen fra DTU har brugt de seneste mange år af sit liv på at studere, hvordan Danmark vil blive påvirket af alt det vand, som venter os. Det er ham, som kalder vinterens regnvandsoversvømmelser for peanuts i forhold til, hvad vi har i vente fra havet. Da jeg fanger ham på telefonen, siger han:\n“Hollænderne har brugt kassen på at bygge deres diger. De har et land, hvor kystlinjen er en femtedel af Danmarks, og de er tre gange så mange mennesker inde bag den kystlinje til at betale. Hvis vi skal gøre noget tilsvarende, bliver det rigtig, rigtig dyrt. Og vi får det heller ikke gjort i tide, hvis jeg skal være helt ærlig. Så vi er nødt til at begynde diskussionen om, hvad der skal beskyttes, og hvad der ikke skal beskyttes.”\nMan skal ikke have talt med professoren ret længe, før man mærker en tydelig frustration over, hvad han anser for mangel på rettidig omhu. Hvis man går en tur i Sydhavnen i København, siger han, kan man se, at der er forskel på indgangspartiernes højde. Nogle bygherrer har taget højde for havstigninger, mens andre blot har satset på, at nogen engang vil bygge et dige. Og over hele landet efterligner kommunerne København og lader bygherrer bygge helt ned til vandet, med varierende blik for fremtidens vandspejl.\n“Rigtig mange af de huse, der bliver bygget nu, vil være værdiløse inden for de næste 50-70 år,” siger Karsten Arnbjerg-Nielsen. “Så længe kommunerne er i så intens konkurrence med hinanden, som de er, og så længe de kun kan tjene flere penge ved at tiltrække nye skatteborgere, er de pisket til ikke at kigge 50 år frem i tiden, men bare sige ‘der kommer nok en løsning med et dige’.” Det holder kort sagt ikke i længden, mener professoren.\nUdfordringen fra havet er så stor, at vi ifølge Karsten Arnbjerg-Nielsen er nødt til at håndtere den helt anderledes, end vi hidtil har gjort. I dag er det i al væsentlighed et lokalt ansvar at sikre sig mod stormflod. Kystdirektoratet yder blot rådgivning og vender tommelen op eller ned fra sag til sag i forhold til, hvor der må bygges diger og hvor højt. Standardmodellen er, at lodsejere nær vandkanten går sammen i digelav, eller at kommunerne tager initiativet og så lader lodsejerne betale alt efter risiko. Det er ikke en model, som egner sig til fremtiden, mener Karsten Arnbjerg-Nielsen. Udfordringerne er simpelthen oppe i en skala, hvor det bliver tæt på umuligt at håndtere dem lokalt.\n“Hvis du skal have et digelav omkring København, skal det i hvert fald begynde nede omkring Køge og så gå op til Klampenborg. Ud fra de nuværende regler er det vel en kvart million mennesker, der skal til den stiftende generalforsamling,” siger han. “Prøv lige at forestille dig, at alle de her mennesker – uden vejledning fra staten – skal blive enige om, hvem der skal betale hvor meget. En husejer i Solrød Strand, der har givet fire millioner kroner for at få en havudsigt, skal pludselig betale for at bygge et dige, der sænker værdien af hans hus med to millioner kroner, og nogle mener endda, at han skal betale mere end den husejer, der bor i tredje række.”\nHvor svært det kan være at håndtere truslen fra stormfloder lokalt, oplevede borgerne i Kerteminde for nylig. Den nordøstfynske kystby blev ramt hårdt af samme stormflod, som fyldte Bent Frederiksens sommerhus med vand. Det fik en gruppe borgere til at foreslå at sikre byen og den bagvedliggende fjord med forhøjede diger og en sluse i havneløbet. Men initiativet endte i en bitter skyttegravskrig, hvor et af de centrale stridspunkter netop var, hvem der burde have ansvaret for sådan et projekt. En protestgruppe argumenterede imod, at kommunen ville pålægge lodsejerne en del af regningen, og krævede staten på banen. Til TV 2 Fyn sagde talskvinde Iben Høj: “Vi bør stå sammen og råbe Folketinget op og få lavet noget tidssvarende lovgivning på det her. Sådan at byer og landområder rundtomkring i Danmark kan blive beskyttet på en ansvarlig måde, og hvor vi løfter i flok.” Efter heftig debat under kommunalvalget i 2017 sendte byrådet sluseprojektet til afstemning. Det blev et rungende nej.\nMORÆNELANDSKABReersø blev skabt af en gletsjer for 15.000 år siden. Siden smeltede isen, og i dag slår Storebælts bølger mod klinterne. Det udsatte sommerhusområde, hvor Bent Frederiksen bor, ligger til venstre i billedet. Foto: Lars Laursen / Biofoto / Ritzau Scanpix\nPå Reersø er der også en diskussion om kystsikring under opsejling. Bent Frederiksen viser ind i sit arbejdsværelse, som er dekoreret med små figurer, modelkajakker og andet memorabilia fra de 20 år, han har boet i Grønland. Gennem de store panoramavinduer har man udsigt til et lille dige, som ligger nogle hundrede meter væk på den anden side af græsmarken, der grænser op til haven. Hvis det stod til Bent Frederiksen, blev dét dige bygget noget højere. På sin computer viser han billeder af, hvordan stormen Bodil i 2013 blæste vandet over diget og helt ind i haven. Der manglede bare nogle få centimeter, før vandet igen ville have været inde i stuen. Bent Frederiksen viser afstanden med tommel- og pegefinger. “Tror du, det var en spændende nat?”\nBent Frederiksen sidder i bestyrelsen for Reersø Dige- og Pumpelag, som vedligeholder kystsikringen rundt om sommerhusområdet og de drænede marker. Det vil sige afvandingskanalerne, diget uden for vinduet og et mindre dige et andet sted på øen. Gennem efterhånden nogle år har lavet arbejdet sammen med et ingeniørfirma om en plan for at forstærke beskyttelsen af hele den del af Reersø, som lavet dækker. Vejen ved pumpehuset skal hæves til 1,85 meter over havniveau, men Kystdirektoratet vil ikke være med til at forhøje diget, som Bent Frederiksen kan se fra sit vindue. I stedet går forslaget derfor på et ekstra dige bag det eksisterende, så vandet kan blive samlet op i en indsø og pumpet ud igen. Under alle omstændigheder bliver det dyrt – omkring 11 millioner, måske betydelig mere – og Bent Frederiksen forudser nogle svære diskussioner forude. Nogle lodsejere skal betale for at få deres havudsigt spoleret. Andre vil finde fordelingen af den økonomiske byrde uretfærdig. Bent Frederiksen opfordrer mig til at besøge et af de andre bestyrelsesmedlemmer i Reersø Dige- og Pumpelag, landmanden Kim Christens, for at forstå hvorfor.\nReersø er et af de ganske få steder i Danmark, hvor landsbygårdene ikke blev flyttet ud under de store landboreformer i det 18. og 19. århundrede. Derfor ligger gårdene stadig, hvor de oprindelig blev bygget – på en bakketop på halvøens læside, med udsigt mod øst over den lavvandede vejle, der adskiller Reersø fra fastlandet. En af gårdene hedder Dronningegården, for hertil kom ifølge sagnet Dronning Margrethe I, Nordens store samlerske, da hun engang led skibbrud i Storebælt. Den store skibsplanke, som hun reddede sig i land på, tjener endnu som bordplade på Dronningegården, og kort efter at jeg er trådt ind ad døren, breder Kim Christens et stort kort over Reersø ud på den.\nKim Christens er en kraftkarl af en mand i ternet skjorte og grønne overalls, som taler et muntert vestsjællandsk og har så meget ungdommeligt smut i øjnene, at man næsten tror, det er løgn, når han siger, at han er over 60. Han er netop blevet færdig med formiddagens staldarbejde hos sine “høveder”. Dronningegården er Kim Christens’ kones barndomshjem og i dag det eneste aktive landbrug på øen. Men Kim Christens bliver ved, for “det kan jo ikke passe, at der ikke kan være en bonde på Reersø,” som han siger.\nKortet på bordet er i virkeligheden et stort luftfoto, hvor alle Reersø Dige- og Pumpelags matrikler er tegnet ind. Kim Christens udpeger det lavtliggende område bag pumpehuset, hvor sommerhusene ligger. Måske skulle der aldrig have været bygget sommerhuse her, siger han, men nu, hvor husene ligger der, skal værdierne beskyttes – det kan der ikke være tvivl om. Spørgsmålet er bare, hvem der skal betale.\nNår man kigger på kortet, er det slående, at alle de mest udsatte bebyggelser er af nyere dato. Ud over sommerhusområdet ligger der også en hel bydel nær havnen med lave parcelhuse, som slet ikke er omfattet af Reersø Dige- og Pumpelag, selv om de er endnu mere udsatte end sommerhusene. Dernede måtte Kim Christens i 2006 køre sin pickup gennem saltvandet for at fiske sin mor og svigermor op af Storebælt. Dronningegården derimod forblev tør på sin bakketop under stormfloden ligesom de andre gamle gårde og kirken. Det var også her på bakken, at der vistnok lå en stenalderboplads engang, siger Kim Christens. “Jo længere du går tilbage, jo klogere var de.”\nPå kortet er lavets matrikler farvekodet efter, hvor meget hver lodsejer skal betale til lavets drift. Fordelingsnøglen er lavet på et tidspunkt, hvor et typisk sommerhus var noget mere primitivt end i dag, og hvor landbrugsjorden havde en noget større dyrkningsværdi. Dengang blev det anset for naturligt, at bønderne skulle betale mest for at vedligeholde diger og afvandingskanaler. Det var jo også dem, der havde tjent på at udstykke til sommerhuse. Men hvis digerne nu skal forhøjes på lavets regning, vil det være til langt større gavn for sommerhusejerne end for Kim Christens og de andre bønder. Kim Christens kan sagtens leve med, at hans lavtliggende jord bliver oversvømmet. For sommerhusejerne derimod kan en alvorlig oversvømmelse let løbe op i skader for mange millioner. Men på grund af den gamle fordelingsnøgle er det Kim Christens og de andre bønder, som står til at skulle betale mest, hvis kysten skal sikres – medmindre de da kan overbevise sommerhusejerne om noget andet. “Der bliver et slag der, og der bliver jeg taberen, det kan jeg godt se,” siger Kim Christens. Men selv om han er en jovial mand, har han ikke tænkt sig at give op uden sværdslag. “Min indstilling er, at hvis ikke de, der har værdierne, vil betale for at beskytte dem, så skal vi slet ikke have lavet noget.”\nDen diskussion, som skal til at begynde på Reersø, befinder sig på vidt forskellige stadier rundtomkring i Danmark. Nogle steder er havstigningerne særdeles nærværende i planlægningen, andre steder er det næsten, som om de slet ikke fandt sted. I Vejle har byrådet for nylig sendt en stormflodsstrategi i høring, hvor forslaget er at hæve beskyttelsesniveauet gradvist de kommende årtier og i sidste ende sikre hele byen med en dæmning tværs over Vejle Fjord. Så kan fjorden lukkes helt af med en sluse, når der er stormflod. I Horsens lidt længere mod nord bygger de stadig boliger på havnen.\nI hovedstadsområdet er Hvidovre og København kommuner gået sammen om en plan om at forbinde digerne mellem Avedøre Holme og Vestamager. Et nyt dige er også under opførelse tværs over Amager for at forhindre vandet i at løbe ind over Amager Fælled og Tårnby. Det kan alt sammen beskytte hovedstadsområdet mod stormflod fra syd. Men på længere sigt, kan man læse i Københavns Kommunes stormflodsstrategi, bliver der nok også behov for at sikre hovedstaden mod stormflod nordfra. Sådan er spekulationerne i gang lokalt rundtom i hele landet. Karsten Arnbjerg-Nielsen, kystsikringsprofessoren fra DTU, har selv for mere end et årti siden været med til at regne på, om det ville give mening at sikre hele Isefjorden med et dige mellem Rørvig og Hundested. “Så kan man få skabt en fantastisk ferskvandssø, som måske, eller måske ikke, vil gøre det muligt at være i sommerhuset, uden at der er alt for mange myg,” siger han.\nProfessoren savner en national plan for det hele. Et af de centrale spørgsmål handler om naturværdier versus menneskelige værdier. For hvor mange strandenge skal diges ind og forvandles til marker, fordi der ligger nogle sommerhuse i nærheden? “På et eller andet tidspunkt må man finde ud af, hvornår vi skal lade naturen råde og få flyttet de huse, der bliver ramt, og hvornår vi skal bygge diger. Det er ikke nemt, og det kræver, at der er nogle politikere, som tager nogle beslutninger og tør stå på mål for dem,” siger Karsten Arnbjerg-Nielsen. “Når man har bygget et dige, har man også tabt på den måde, at det eneste følgespørgsmål, man så kan stille, er: ‘Hvornår skal det være højere?’” Samtidig, tilføjer han, er det farvel til strandenge og anden kystnatur, når først man har rejst et dige.\nStaten burde derfor, mener professoren, simpelthen udpege områder, hvor der ikke vil blive bygget eller forhøjet diger, og hvor alt fremtidigt byggeri sker på eget ansvar. Det vil sige, at man ikke som normalt skal kunne få økonomisk hjælp fra Stormrådet, hvis en stormflod rammer. Det vil kræve nogle nationale landsplandirektiver, som fortæller, hvad der skal ske med vores kyststrækninger. “Det er på absolut høje tid. Jeg ser det ikke ske, men det er noget, der bør ske i indeværende folketingssamling,” siger Karsten Arnbjerg-Nielsen.\nJeg har spurgt miljøminister Lea Wermelin, om det skal blive ved med at være et lokalt ansvar at håndtere havstigningerne og vurdere, hvor det er fornuftigt at bygge, hvor der skal bygges diger, hvor naturen skal lades i fred, og så videre. Det har hun ikke svaret sådan helt konkret på, men i en mail til mig skriver hun: “Næsten en million danskere bor under 1.000 meter fra kysten, og vi skal ruste Danmark til de fremtidige havvandsstigninger. Det er en stor og vigtig opgave, og jeg er enig i, at der er brug for at arbejde mere på tværs. Derfor ønsker regeringen at udarbejde en national plan for klimatilpasning.”\nMiljøministeren skriver også, at hun er på vej med nogle “vejledende forslag” til kommunerne omkring kystsikring, og nævner, at Kystdirektoratet for nylig har offentliggjort en stribe risiko-kort over 14 områder, der er blevet udpeget til at være særlig meget i farezonen. Områderne er udpeget, fordi vi ifølge et EU-direktiv er forpligtet til at udpege sådan nogle områder. De berørte kommuner har så pligt til at lægge planer for kystsikring på de udpegede steder. Vejle er et af risikoområderne, Kerteminde er ikke.\n“Men hvorfor er det, at Kerteminde ikke er vigtig?” spørger Karsten Arnbjerg-Nielsen. “Der er en hovedvej, som går gennem området, og den bliver altså oversvømmet på et eller andet tidspunkt. Den bliver bare ikke nævnt nogen steder, og sådan er det rigtig mange steder i Danmark. For de lokale er det jo en stor beslutning, der skal træffes. Vi skal beslutte, om det er deres ansvar, eller om det er vores fælles ansvar.”\nKigger man længere ud i fremtiden, bliver det hele næppe lettere. En stor del af Karsten Arnbjerg-Nielsens tid går i dag med at finde ud af, hvordan man på sigt kan flytte hele byer, eller i hvert fald de vigtigste dele af dem, længere ind i landet.\n“Vi har ikke svaret endnu, men vi kan jo kigge på Kiruna,” siger han. Hele den nordsvenske mineby er i gang med at blive flyttet tre kilometer mod øst, fordi den gigantiske jernmine, som er årsag til, at Kiruna overhovedet findes, nu er ved at undergrave byens fundament. Planen er ikke at flytte hele Kiruna, men blot de mest ikoniske bygninger, sådan at Kiruna vil blive ved med at føles som Kiruna for dem, der bor der. “Det kan være svaret på, hvordan man faktisk kan flytte en by, sådan at folk stadig kan føle, at de bor i Juelsminde, samtidig med at Juelsminde rykkes tilbage for at give mere plads til vandet,” siger Karsten Arnbjerg-Nielsen.\nDengang i sidste halvdel af 1990’erne, hvor Bent Frederiksen købte sit sommerhus på Reersø og efterfølgende byggede ud og lavede sauna og badeværelse, fyldte risikoen for oversvømmelser meget lidt i bevidstheden. Mens jeg er på besøg, fortæller han, at han bar bestilt en ejendomsmægler til at komme ud og kigge. Bare for at se, om hun mon vil spørge til risikoen for oversvømmelser.\nKigger man på et gammelt kort over Reersø som det, Bent Frederiksen har hængende på væggen i sit køkken-alrum, kan man se, at strandengen uden for hans vinduer i gammel tid fik det sigende navn Store Saltsø. De seneste seks årtier har engen ikke levet op til sit navn. Men det kan den meget vel komme til om yderligere seks årtier, hvis ikke det nye digeprojekt bliver til noget. Bent Frederiksen henter en mappe med avisudklip og papirer og begynder at læse op af Kalundborg Kommunes forslag til en klimatilpasningsplan tilbage fra 2013. Om Reersø står der blandt andet: “Strandengene i øst og nord er udsatte ved højere vandstand, og de forventes permanent oversvømmede i fremtiden.”\nBent Frederiksen kan godt se, at vi ikke kan bygge diger rundt om alting, og at der også skal være nogle “habitatsområder” tilbage, som han siger. Men når nu myndighederne én gang har givet deres tilladelse til at bygge, bør man efter hans mening også give lov til at beskytte det, der nu en gang er bygget. “Det danske landskab er langt hen ad vejen et kulturlandskab,” siger han. “Det vil sige, at man lever med naturen, men man plejer den også i egen interesse.”\nNogen tid efter at jeg har besøgt Bent Frederiksen, sender han mig en mail. Nu har ejendomsmægleren, han havde bestilt til at kigge på huset, været forbi. Hun spurgte ikke til risikoen for stormflod.


Legekammerater efter måned - readingthebookers.com\nVigtigste > Fisse > Legekammerater efter måned\nNyhedsbrev Få nyhederne fra tv2lorry.\nFind flere indlæg af Tanteette. Men omkring års alderen og ca engang hver 4. Se også Jonas er autist, men spiller på et 'normalt' fodboldhold: I mere end ti år har selskabet brugt Vestas-møller på næsten alle sine projekter, men det er slut nu.\nTilmeld dig vores nyhedsbrev og få de lokale nyheder hver dag fra Albertslund Posten. Legekammerater efter måned. Sex med klæder på. Læserbreve E-paper Nyhedsbrev RSS Artikelarkiv. Redaktion Informations Forlag iBureauet Vores butik Informations Venner Ledige stillinger Økonomi og ledelse. Om I har overvejet et skoleskift fremgår ikke af dit brev. Fanget porno billeder. Vi har jo Veronika der ikke har haft vildt mange legeaftaler. Det fik deres far til at søge nye venner til dem på Østerbro, hvor han bor, siger Camilla Lind-Følsgaard.\nFlyet måtte vende om. Følg avisen Facebook Twitter RSS. Spørger man hende, søger de fleste — både børn og voksne — ligesindede at spejle sig i på et tidspunkt i deres liv.\nEn anden ting vi så, var flamingo og mælke- og juicekartoner i pap, som skulle have været i restaffald, og så er der stadig en del i restaffaldet, der godt kan sorteres fra til genanvendelse. Ønsker du at vide mere om BrandView, bedes du kontakte content marketing afdelingen Public Impact via e-mail: Sarah har været på besøg hos bedsteveninden fra børnehaven to gange, og hun har været hos os én gang. Tanteette Vis offentlig profil Besøg Tanteettes hjemmeside!\nUdlændinge skal optjene ret til velfærdsydelser. Du kan være med. Vild med dans-stjerne gik i panik: Og hun opsøger det meget for tiden. Trafiksikkerhedsplan får igen dumpekarakter i et valgår. Berlingske Pilestræde 34 DK København K Danmark. Del Del på Facebook Del på Twitter Del på e-mail. Flere steder var der restaffald i madaffaldscontaineren, og noget af madaffaldet var i almindelige plastikposer. Endelig vil man indføre mulighed for, at præsidenten kan genvælges én gang og afskaffe Det Nationale Sikkerhedsråd, COSENA, hvor værnscheferne har sæde og stor indflydelse — en arv fra Pinochet-tiden.\nBørn, som er vokset op med en eller flere søskende tæt på, bliver ofte gode til at begå sig rent socialt.\nTV 2 Lorry Allégade Frederiksberg Tlf: Lokale sites Sjælland Albertslund Allerød Egedal Fredensborg Frederikssund Furesø Gentofte Gribskov Halsnæs. Politikens journalistik og etik. Sundhed Chris MacDonalds opråb: Der kan muligvis komme annoncer eller andet, der på sigt kan give en indtægt. Dog kan de godt mødes ude foran og lege mellem 18 og Share on Facebook Share on Twitter Send link to page via e-mail Print page. Danske kendte nøgen. Legekammerater efter måned. Der er typisk et tæt samarbejde mellem projektudviklere og vindmølleproducenter, og hidtil har GWP arbejdet tæt sammen med Vestas.\nFor få adgang til indhold på Berlingske. Bengalske skuespillerinde sexet fotos. Unge laver t-shirts mod bander: Helens bog om børn og søvn. Elsker mine børn Nick fra Lukas fra Tvillingerne Jonas og Kamilla Tusind tak for jeres svar.\nRune Lykkeberg Dagbladet Information, Store Kongensgade 40C, København. Store dæmnings- og vandkraftprojekter, som har vakt protester over det meste af landet. Besparelser gør DSB værre end skidt. Forstå bandekrigen i København på sekunder. Vi har også regel om ingen legeaftaler i hverdagene med mindre man bliver hentet i SFO og så bliver man hentet kl\nFrygtelig film fortæller om en stakkels kvinde, der blev svigtet af alle. Nøgne berømtheder falske billeder. Hillerød Hørsholm Lyngby-Taarbæk Rudersdal Jylland Ebeltoft Favrskov Grenaa Kalø Vig. Is, dessert og tyggegummimaskine - med inspiration fra Wayne Thiebaud af Fru Billedkunst. Håber, du igen kan hjælpe os videre mod en beslutning. I dag kæmper de om magten som de førende af i alt ni kandidater til posten som Chiles næste præsident. Få avisen i weekenden for kun kr. Billede af rigtig fisse. Det kan være udtryk for en vis grad af ensomhed og indikere, at man ikke har et særligt godt ungdomsliv, siger hun.\nHun vil satse på tre hovedområder — en dybtgående forfatningsreform, en uddannelsesreform og en skattereform. Oplysningerne må på ingen måde tages som erstatning for kompetent professionel rådgivning eller behandling af uddannet og godkendt læge eller andet sundhedsfagligt personale. Og i starten varede de kun ca 2 timer, for de skal hjælpes med at lege, når de ikke er så gamle og det kan godt være hårdt Skriv et svar Annuller svar.\nHan er mest en hjemme-dreng, bliver heller ikke passet ret meget, heller ikke af bedsteforældre.\nDen japanske kone næste dør fuld film online Kategorier Babymad Tumlingemad år Børnenes favoritter Højtider Juleopskrifter Hverdagsmad til hele familien. Der er aldrig nogen, der spørger, om hun vil lege, og det er hun meget ked af.\nBEDSTE BERØMTHED NØGEN PIC Hun har måske brug for at erfare, at hun bare er én blandt mange andre, som selvfølgelig har samme rettigheder som hun selv.\nLesbiske hot billeder Rune Lykkeberg Dagbladet Information, Store Kongensgade 40C, København.


Tagrens i Mørdrup Allerød ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nTagrens i Mørdrup Allerød, spar tid og penge\nKunne du tænke dig at spare tid og penge på tagrens i Mørdrup Allerød? Så er du kommet frem til den helt rette hjemmeside. Her på hjemmesiden kan du nemlig indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på tagrens i Mørdrup Allerød. Det er faktisk nemmere end de fleste tror, og det kan spare dig for mange penge og meget tid. Først og fremmest kan du spare mange penge, fordi at de forskellige tagrensere i Mørdrup Allerød, er i konkurrence med hinanden om at få lov at udføre din opgave. Det gør, at de udfordrer hinanden på prisen, og det vil altså ofte føre til en lavere pris for tagrens i Mørdrup Allerød.\nDer er tilmed også en masse tid at spare, fordi du ikke skal bruge din dyrbare tid på at kontakte de forskellige tagrensere i Mørdrup Allerød. Her skal du blot beskrive din opgave på vores samarbejdspartners hjemmeside, hvorefter de vil sørge for at tage kontakt til de firmaer, der laver tagrens i Mørdrup Allerød. Der vil her efter gå et par dage, så vil du modtage dine tilbud. Det er altså ganske nemt og det tager ikke lang tid at beskrive din opgave. Det gode er også, at det er ganske gratis og uforpligtende. Det vil sige, at du ikke binder dig til at gøre brug af disse tilbud, du modtager. Du er i din frie ret til at skippe dem. Hvis de ikke lever op til forventning til billig tagrens i Mørdrup Allerød.\nDu vil kun modtage tilbud fra de bedste til tagrens nær Mørdrup Allerød, fordi at det firma, vi har indgået et samarbejde med kun arbejder sammen med de bedste af de bedste. Du er altså dermed sikret kun at få tilbud fra dygtige firmaer, der ved, hvad de laver. Både os og vores samarbejdspartner synes, at du fortjener det bedste, når det kommer til tagrensning i Mørdrup Allerød. Hvis du har spørgsmål, er du altid meget velkommen til at tage kontakt til vores samarbejdspartner, hvor du kan få yderligere information\nTagrens i Lerbakken Helsingør\nTagrens i Tirslund\nTagrens i Toft Sønderborg\nTagrens i Hallumvad\nTagrens i Bovsø Gårde Ringkøbing-Skjern\nTagrens i Bodilsker


Såfremt du har en tand, hvor det ikke længere er muligt eller forsvarligt at reparere den med en fyldning, kan det være en nødvendigt med en krone på tanden. Kronen kan via sin tøndebåndseffekt beskytte tanden mod at knække, så du dermed ikke risikerer at miste tanden.\nMan anbefaler som hovedregel altid, at rodbehandlede tænder efter ½ til 1 år efter rodbehandlingens afslutning bliver forsynet med en krone, da de efter at være blevet er mere skøre og sprøde end ikke rodbehandlede tænder.\nEn anden årsag til at få fremstillet en krone er af kosmetisk karakter, hvor det i tilfælde af en misfarvet eller misdannet tand kan være den eneste måde, hvorpå man kan få et pænt og holdbart resultat.\nHer på klinikken fremstiller vi alt efter dit ønske kroner i rent porcelæn, en kombination at keramik og metalkerne eller guld. Vi giver dig naturligvis en professionel vurdering af, hvilken slags krone der er den mest anbefalelsesværdige for den konkrete tand.\nSelve proceduren, når man skal have fremstillet en krone består simplificeret fortalt i, at man får formgivet den respektive tand, får taget et aftryk af tanden. Derefter fremstiller vores tekniker en krone ud fra aftrykket. Fremstillingen af kronen tager oftest ca. en uge. I den mellemliggende uge, fra du får forgivet tanden, til du får cementeret den permanente krone, vil din tand være forsynet med en midlertidig plastkrone.\nVi bruger en lokal tekniker til at fremstille vores kroner, således at vi er sikre på, at der kun bruges de bedste materialer og kosmetik, samt at tiden med den midlertidige krone er reduceret til et minimum.


ID. får batterier med den højeste kapacitet og 8 års garanti - Volkswagen Randers\nID. får batterier med den højeste kapacitet og 8 års garanti\nVolkswagen garanterer kapaciteten på batterierne i ID. i 8 år eller 160.000 km\nBatterierne i ID.-elbilerne kan klare op til 125 kW opladning, så de hurtigt kan oplades på farten\nEn ny serie af Volkswagen wall box-opladere gør hurtig opladning muligt både i hjemmet og på job\nVolkswagen introducerer den nye ID.3 elbil i slutningen af året. Den kompakte familiebil er det første medlem af ID.-familien – en ny generation af progressive elektriske biler udstyret med lithium-ion-batterier med en rækkevidde på op til 550 km, der gør bilerne egnet til lange ture.\nI 2017 samlede Volkswagen udviklingen af batterier på Centre of Excellence. Blandt mange andre ting skal centret sikre, at alle batterier til ID.-elbiler bevarer deres maksimum kapacitet over lang tid og dermed garanterer en lang rækkevidde. ”Vores mål er at sikre, at batterierne får lige så lang levetid som vores biler”, udtaler Frank Blome, leder af Centre of Excellence i Salzgitter.\nHøj ladekapacitet giver hurtige ladetider\nVolkswagen vil tilbyde ID.-batterier i forskellige størrelser. Det markerer en ny tilgang til elbiler for Volkswagen i forhold til hidtidige elbiler som e-up! og e-Golf. Hvis en ejer af en ID. ikke har behov for lang rækkevidde (måske fordi de kun kører kortere ture i byen), kan de vælge et batteri med lav energikapacitet. Dette vil samtidig gøre deres bil billigere. Dem, der typisk kører lange ture, vil på den anden side vælge et større batteri, hvilket muliggør en mere fleksibel brug af bilen. Afhængig af batteri og model kan man opnå en rækkevidde fra cirka 330 til 550 km (WLTP). Volkswagen har samtidig udviklet batterierne, så de kan lades med op til 125 kW, hvilket er højere, end vi hidtil har været forvænt med for biler i ID.3-klassen. Det gør hurtigladning muligt og ladetiden kortere.\nBekvem opladning i hjemmet. Ekstrem hurtig opladning på farten.\nVolkswagen forventer, at 50 % af alle opladninger vil ske i hjemmet og 20 % på jobbet. Netop dette forhold var udgangspunktet for en ny type wall box-ladere udviklet af Volkswagen. Disse opladere, der kan installeres ved hjemmet eller på arbejdet, fungerer med en ladekapacitet på op til 11 kW (AC). Fordelen er, at ladetiden er markant kortere end med en konventionel 230 volt strømforsyning – en wall box har strøm nok til at kunne lade et batteri helt op i løbet af en nat eller i løbet af en arbejdsdag. Volkswagen tror på, at 25 % af al opladning vil foregå ved offentlige tilgængelige ladestandere og 5 % ved store ladestationer langs motorvejene. Afhængig af kørestil vil det kun være nødvendigt at lade en ID.3 med det største batteri op to gange på en tur fra Hamburg til München, eller fra Torino til Paris (begge ture er på ca. 800 km). Hvis batteriet er opladt ved en hurtigladestation, kan du lade op til cirka 260 km (WLTP) ekstra rækkevidde på cirka 30 minutter.


Robert Neiiendam - Wikipedia, den frie encyklopædi\ndansk skuespiller, teaterhistoriker og museumsleder (1880-1966)\nRobert Neiiendam (født 24. marts 1880 i København, død 26. september 1966) var en dansk skuespiller, teaterhistoriker og museumsleder; bror til Nicolai og Valdemar Neiiendam, gift med Sigrid Neiiendam.\n24. marts 1880\n26. september 1966 (86 år)\nSelvbiograf, historiker, skuespiller\nSlægten Neiiendam stammer fra den hollandske by Nieuwendam, og den indvandrede til Danmark før 1700. Navnet blev efterhånden "fortysket" til Neuendam, men efter 1864 fordansket til Neiiendam for at dens bærere ikke skulle forveksles med slesvigere.\nHan blev født på Frederiksberg og gik i Frederiksberg Latin Skole. Derefter blev han sendt i boghandlerlære hos en boghandler på Gl. Kongevej. Han blev færdiguddannet i 1899 og blev ansat i en boghandel i Købmagergade som også drev forlag. Men hans interesse lå for teatret og han fik en chance da han fik mulighed for at læse med Herman Bang som var instruktør på Folketeatret og han optrådte første gang 28. november 1899 som Hans Olsen i Over Evne på dette teater og var i de følgende 20 år knyttet til de københavnske privatscener, Dagmarteatret undtaget, og optrådte som gæst på teatrene i Aarhus og Odense. Blandt hans roller var: violinisten i Trilby, anarkisten i Lynggaard og Go., adjunkten i Den mystiske Arv, Hjalmark Ekdal i Vildanden, professoren i Pygmalion, Tartuffe, Stensgaard i De Unges Forbund og professor Thygesen i Geografi og Kærlighed.\nTidligt havde han drevet grundige historiske studier, som han senere, vejledet af dr. Louis Bobé, supplerede med arkivforskning på det teaterhistoriske område, der siden Thomas Overskous dage var et ret uopdyrket felt. 1910 udsendte Neiiendam sin første afhandling i Historisk Tidsskrift om "Christian VII som Skuespiller"; 1911-12 udkom tobinds-værket Breve fra danske skuespillere og Skuespillerinder 1748-1864 med meget fyldige noter; 1914 fulgte Det danske Teaters vilkår i Nordslesvig 1864-1914, til hvilket emne forfatteren også havde praktisk erfaring, idet han 1907 blev bortvist som oplæser af de preussiske myndigheder; 1915 udgav han Scenen drager med en afhandling om grevinde Danner, grundet på ny arkivundersøgelser, der stillede hende i et retfærdigere lys; 1915-16 på tog Neiiendam sig en ny udgave i to bind af Overskou’s Af mit Liv med efterskrift og noter.\n1917 vakte Johanne Luise Heiberg opmærksomhed og diskussion, idet forfatteren anlagde ny synspunkter blandt andet på grundlag af hendes breve til A.F. Krieger; 1918 udkom En Danserinde (Augusta Nielsen); 1919 Omkring Teatret og Folketeatrets Historie 1857-1908; 1920 Michael Wiehe og Frederik Høedt; 1921-22 de to første bind af Det kongelige Teaters Historie 1874-1922, et stort anlagt værk, der fortsætter Overskous Den danske Skueplads.\n1922 kom Det kongelige Hofteater, udgivet i anledning af teatermuseets udvidelse og overflytning til det tidligere Hofteater ved Christiansborg. Dette foretagende gennemførtes på Neiiendams initiativ og under hans ledelse i 200-året for Skuepladsens oprettelse; 1923 endelig en redegørelse for prinsesse Charlottes forhold til Édouard du Puy under titlen Ungdom og Galskab.\nSom foredragsholder omkring i landet har han vakt yderligere interesse for de personer, han har skildret.\nHans selvbiografi Robert Neiiendam fortæller udkom i 1953.\nHan var Ridder af Dannebrog, Dannebrogsmand og modtog Ingenio et arti.\n^ Robert Neiiendam fortæller, s. 5.\nChr. Blangstrup, "Neiiendam, Robert Johannes", Salmonsens Konversationsleksikon (2. udgave), 17, s. 800, hentet 14. marts 2018.\nH.B. Krogh (1967), Robert Neiiendam in memoriam – ved Hofteatrets 200 årsdag den 30. januar 1967, København: Nyt Nordisk Forlag/Arnold Busck.\nChristian Ludvigsen, "Robert Neiiendam", Den Store Danske Encyklopædi, Gyldendal, hentet 14. marts 2018. der også medtager de sidste år af hans liv\nRobert Neiiendam på danskefilm.dk\nRobert Neiiendam på gravsted.dk\nArtiklen om Robert Neiiendam kan blive bedre, hvis der indsættes et (bedre) billede\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Robert_Neiiendam&oldid=9436302"\nSidst redigeret den 14. marts 2018, klokken 17:07\nDenne side blev senest ændret den 14. marts 2018 kl. 17:07.


Ny investeringsmulighed: Få statsstøtte, højt afkast og billetter til premierefilm\nNu kan du blive medejer af danske biograffilm. Den første fond fra Scandinavian Film Funds giver mulighed for at investere i nordiske spillefilm med et forventet afkast på mellem 12 og 15 procent om året. Og det smarte ved ideen? Filmene er statsstøttede, så der er næsten ingen risiko, siger stifterne.\nNu kan du investere i store, danske biograffilm – og få et forventet afkast på op til 15 procent. Og billetter til premieren. Fold sammen\nLørdag d. 18. januar 2020, kl. 10.01\nHar du altid drømt om at blive skuespiller i en stor biograffilm? Eller måske instruktør?\nFor de færreste bliver de drømme til virkelighed, men nu har du i stedet muligheden for at komme helt tæt på filmbranchen gennem en ny investeringsfond. Det nyoprettede selskab Scandinavian Film Funds vil over de næste fem år investere ca. 100 mio. kroner i op til 50 store spillefilm i Danmark, Norge, Sverige, Finland og Island.\nSom investor i fonden bliver man medejer af en film og får samtidig del i overskuddet. Afkastet forventes at være på 12-15 procent om året.\n»Det er et tilbud om at kigge ind i en branche, som normalt er et forjættet land. Et land, man normalt ikke har adgang til,« siger Christian Bévort, der står for forvaltningen af fonden.\n»Vi har tænkt os at lave nogle investorting, hvor man som medejer selvfølgelig kommer med til premieren. Og som langsigtet investering er det interessant, fordi det ikke korrelerer med aktiemarkedet. Det er også ret usædvanligt at have en aktivklasse, der er statsstøttet. Så vi laver i virkeligheden en helt ny aktivklasse, men med lav risiko og et relativt højt afkast,« tilføjer han.\n45 procent statsstøttet\nNetop statsstøtten er et af de helt centrale elementer i investeringscasen hos Scandinavian Film Funds. I hele Norden er film nemlig statsstøttet, og i Danmark kan filmprojekter for eksempel få op til 45 procent af finansieringen dækket gennem filmaftalen i medieloven. Det vil sige, at staten i virkeligheden dækker op til 45 procent af risikoen.\nSamtidig skal de forskellige landes filminstitutter godkende alle filmene. De gennemgår derfor producenten, skuespillerne og ideen, før de giver grønt lys til, at de kan modtage statsstøtten. På den måde er man næsten helt sikker på, at man ikke kaster penge efter film, der bliver fiaskoer, forklarer stifterne.\n»Vi investerer i store, såkaldte markedsorienterede film af uafhængige producenter. Det kunne være film som »De Forbandede År«, »Ternet Ninja« og »Kollission«,« siger Kim Magnusson, der skal være med til at udvælge filmene til fonden.\nMagnusson er et kendt ansigt i den danske filmindustri og har blandt andet vundet to Oscar-priser som producent og været producer på blandt andet »Blinkende Lygter« og »De Grønne Slagtere«.\n»Vi har set i mange år i vores producentvirke, at der mangler kapital i branchen. Og med de 100 mio. kroner, vi regner med at rejse, kommer vi jo med friske penge til markedet. Så i den forstand håber vi også, at der er et kulturbærende element i det her,« tilføjer han.\nPlanen er at investere i otte film om året, fordelt over hele Norden. De første film udvælges igennem 2020, men de to stiftere kommer ikke nærmere ind på, hvilke projekter de har i kikkerten.\nDen mest lukrative del af filmindustrien\nFonden er sat op som et distributionsselskab, der ifølge stifterne er den mest lukrative del af filmbranchen. Der er i øjeblikket kun to større distributører på det nordiske filmmarked – Nordisk Film og Svensk Filmindustri, kendt som SF. Som distributør tjener man penge ved at lancere og sælge filmene til biografer, TV-stationer i ind- og udland og streamingtjenester som Netflix.\n»Vi vil bygge en ny distributør. Producenterne tjener fornuftige penge, biograferne tjener også ok, men de, der virkelig har en profitabel og relativ sikker forretning, er distributører,« siger Christian Bévort.\n»Sælger vores film ikke nok billetter i biografen, kan vi få penge fra streaming og internationalt salg. Når vi kigger på data, så taber den her kategori af film stort set aldrig penge. Vi gør meget for at sikre, at vi bygger en solid, men relativt konservativ case uden at stikke nogen blår i øjnene,« siger han.\nIkke påvirket af kriser\nBévort forklarer, at selv hvis vi er på vej ind i en lavkonjunktur eller ligefrem recession, vil det formentligt ikke påvirke filmbranchen. Danskerne ser nemlig stadig masser af film, selv om der er en økonomisk krise.\n»Vi så hen over finanskrisen, at der var en meget lille påvirkning af salget af biografbilletter. Det er en konjunktur-ufølsom branche, så man kan godt tale om at balancere sin portefølje, hvis man i forvejen er i aktier eller ejendomme,« siger Christian Bévort.\nPå samme måde ser hverken han eller Kim Magnusson, at streamingtjenesterne er en udfordring. Snarere tværtimod.\n»Vi har haft Netflix i Danmark i syv år, og vi har ikke set nogen påvirkning. Det har i stedet øget indtjeningsgrundlaget, at de er kommet til. Der er en enorm efterspørgsel på indhold,« siger Bévort.\nVed at bruge de seneste syv års data for nordiske distributører har Scandinavian Film Funds i samarbejde med revisionsfirmaet BDO regnet sig frem til, at fonden kan give et afkast på cirka 15 procent om året. Hagen for almindelige investorer er imidlertid, at man minimum skal investere 750.000 kroner i fonden, og den derfor primært henvender sig til velhavende enkeltpersoner og familiekontorer.\nHar man pengene, kan 15 procent dog være et attraktivt afkast og cirka det dobbelte af, hvad man gennemsnitlig kan få på aktiemarkedet, siger Rune Wagenitz Sørensen.\n»De mennesker, der skal investere i det her, skal være meget formuende. Sådan nogle investeringer i unoterede projekter må ikke udgøre for meget af hele porteføljen. Hav maksimum ti procent og så endnu mindre i det enkelte projekt,« siger han.\n»Man skal være indforstået med, at det ikke må være penge, man lige skal bruge i morgen. Det er en lang tidshorisont,« tilføjer han.


Muleposer med tryk fra SEK 6,85 | Camaloon\nVælg tøjposer alt efter materiale\nAlle vores muleposer\n1. Vælg din mulepose\nSe vores store udvalg af muleposer og vælg din favoritmodel. Vælg det antal poser, du vil bestille, og fortsæt derefter med at tilpasse dem.\n2. Tilpas dine muleposer\nBrug vores online produktdesignværktøj til at personliggøre din mulepose. Du kan tilføje et billede og/eller tekst i en række forskellige skrifttyper. Du behøver ingen designerfaring for at skabe fantastiske muleposer!\nNår du er færdig med at designe, sørger vi for trykningen. Vi dobbelttjekker hele processen for at sikre, at udskrivningen er perfekt, før du sender dine personlige muleposer.\nHvor lang tid tager det at få og få leveret stofposer med print?\nOprettelse af stofposer med print hos Camaloon er en hurtig, nem og sjov proces. Når du har oprettet din ordre, er der flere leveringsmuligheder at vælge imellem. Vi tilbyder gratis levering ved ordrer over 425 SEK.\nEr det muligt at anmode om en produktprøve?\nDet er muligt at anmode om en produktprøve, så længe produktet ikke har en mindste ordremængde. Hvis du vil foretage en stor ordre, kan det være en god ide at bestille en produktprøve først, før du gennemfører den endelige ordre. På denne måde kan du kontrollere produktet og kvaliteten af udskriften i fred og ro.\nVi giver dig muligheden for at foretage ændringer eller annullere en ordre, forudsat at din anmodning fremsættes inden produktet begynder at blive fremstillet. Når din ordre har bestået dette trin, kan der ikke foretages ændringer og / eller annulleringer.\nDu kan ændre din leveringsadresse, så længe produktet ikke har forladt vores fabrik. Når produktet er sendt, foretager vi ingen ændringer i adressen.\nEr der et krav til den mindste ordremængde?\nNår det kommer til Camaloons tøjposer, er der begge produkter med et krav om en minimum ordremængde og produkter uden dette krav. Vi tilbyder den bedste kvalitet i forhold til pris og giver dig mulighed for at tilpasse dine produkter helt efter din egen smag.\nHos Camaloon værdsætter vi åben og enkel kommunikation med vores kunder. Hvis du har spørgsmål eller bekymringer, er du meget velkommen til at kontakte os via chat, telefon (telefonnummer findes øverst på siden) eller kundeservice-e-mail: help@camaloon.com. Hvis du allerede har ordrenummeret til din ordre, kan du identificere dig ved at bruge det i kontakt med os.


Køb SAMYANG AF 24 mm 2,8 Sony FE - 250,- DKK CASHBACK - Hos Hørsholm Foto\nSamyang AF 24mm f/2.8 FE er et perfekt vidvinkelobjektiv til Sony-fotografer, der ønsker at holde deres fotoudstyr så kompakt og let som muligt uden at ofre funktionalitet eller optisk kvalitet. Objektivet vejer kun 93 gram og kan klare en bred vifte af motiver fra landskaber, rejsefotos og arkitektur til gadefotografering, gruppebilleder og endda sport!\nSamyang AF 24mm f/2.8 FE er bygget specielt til Sonys spejlløse systemkameraer og passer til full-frame-sensorer. Objektivet kan også bruges på Sony-kameraer i A6x00-serien, der har den mindre APS-C-sensor.\nObjektivet har en hurtig, lydløs og præcis autofokus, og takket være en nærgrænse på kun 24 cm er det muligt at komme meget tæt på motivet og samtidig få en del af omgivelserne med i billedet. Det er en fantastisk funktion, når du vil tage flotte fotos af spændende detaljer på din rejse!\nPå trods af sit kompakte og lette format har Samyang AF 24mm f/2.8 FE plads til hele 7 linseelementer, der er opdelt i 7 grupper. For at minimere optiske fejl og sikre maksimal skarphed helt ud i kanterne indeholder konstruktionen tre asfæriske linseelementer samt to lavet af HR-glas (High Refractive).\nSamyangs avancerede UMC-belægning (Ultra Multi Coating) modvirker strejflys og sikrer, at billederne har høj kontrast og klarhed samt en neutral farvegengivelse under selv vanskelige lysforhold.\n24mm vidvinkel til Sony FE/E-fatning\nUdnytter full-frame (kan også bruges med APS-C-sensor)\nKompakt og superlet - kun 93 gram!\nHøjkvalitets optisk konstruktion med asfæriske linseelementer og HR-glas\nKort nærgrænse på kun 24 cm\nHOYA 49MMUV HMC filter\nCokin M49 Harmonie POL-C\nB+W 49mm UV-HAZE FILTER\nB+W 49mm UV-HAZE DIGI. PRO FILTER


Body Jac-Health / beauty-85 fotos | Mayara Cardoso\nfitnesseksperter er enige om, at pushup er en af de mest effektive øvelser til at tone muskler og tabe sig, men at udføre en pushup korrekt er ikke så let som det ser ud. De fleste mennesker har en tendens til at gøre pushups forkert, fordi de ikke har styrken til at gøre det rigtigt, hvilket kan beskadige korsryggen og håndledene.\nBody Jac er den effektive og sjove måde for folk i alle aldre og fitness niveau til at udføre pushups. Med den patentanmeldte Lift Assist-teknologi bruger Body Jac specialdesignede vægtmodstandsbånd, der giver en helt tilpasselig træning, der er skræddersyet til brugerens fitnessniveau. Lift Assist fremmer perfekt form ved at tilpasse kroppen korrekt hver gang. Nu kan brugere, der ikke kunne gøre en enkelt pushup, gøre dem med lethed og høste fordelene ved vægttab, en styrket kerne og tonede muskler.\n67-årige opfinder og succesfuld iværksætter Cactus Jack opfandt maskinen efter at indse, at han ikke var i stand til at udføre en korrekt pushup som foreslået af sin læge for at tabe sig. Cactus Jack præsenterede Body Jac for investorerne på ABCs hit-tv-serie Shark Tank, og den modtog investeringstilbud fra ikke en, men to af seriens ‘hajer’. Efter at have tilbragt de sidste 2 år med investorerne test, perfektionere, og fremstilling af Body Jac, det er nu endelig tilgængelig for offentligheden til køb.\nPrevious: 11 Best Practices in Self Service Business Intelligence\nNext: League of Legends ping spikes på Vinduer 10 [gamers GUIDE]


PROJEKTBESKRIVELSE RundKanT - PDF\nDownload "PROJEKTBESKRIVELSE RundKanT"\n2 PROJEKTBESKRIVELSE Rundkant Rundkant er navnet på et tværfagligt designfællesskab, som forener over 20 kvindelige designere fra Danmarks arkitekt-, kunst- samt designuddannelser. Foreningen skal betragtes som et feminint designlaboratorium, hvor der eksperimenteres med materialer, tilgange og form, og hvor der stilles spørgsmålstegn ved normerne. Resultatet af disse eksperimenter skal være en årlig udstilling af innovative møbeltyper med særlig kunstnerisk og ikke-kommerciel karakter under skiftende temaer. Rundkant ønsker at favne en bred vifte af designfagligheder for derved at åbne op for nye og alternative tilgange til møbeldesign, hvorfor både grafikere, tekstildesignere, illustratorer, interaktionsdesignere, modedesignere, arkitekter, keramikere samt industrielle designere er inviterede til at indgå som medlemmer.\n3 kvinde kend din kropsholder Rundkant debuterede på Carlsberg i sommeren 2012 med udstillingen, Kvinde, kend din Kropsholder en hyldest til kvindegruppen, Krops-holder, der i midten af halvfemserne, under initiativ af Louise Campbell og Malene Kastalje, satte fokus på kvinderne i det skandinaviske designfelt og samtidig præsenterede en traditionsbunden møbelindustri for poetiske og eksperimentelle møbeludstillinger. Med Rundkants hyldestudstilling til Kropsholder, 15 år efter deres første udstilling, ønskede vi således at sige TAK, da Kropsholder har banet vejen for en ny generation af designere samt endvidere at hylde Kropsholderne som forløbere, forbilleder og ikke mindst som kvinder. Dele af KKDK-udstillingen blev installeret i forbindelse med Rundkants oplæg til Trapholts arrangement på den Internationale Kvindedag 2013 og blev vist på Trapholt indtil d. 5. maj 2013, hvorefter den rykkede videre til Kunsthal Aarhus i forbindelse med et specialeprojekt om designart af Sara Staunsager.\n4 IKKE TALE, BAre snakke - Rundkant i Rundetaarn 2014 Den gode feedback på begge udstillinger og en stigende interesse for foreningen gør, at vi ønsker at tage eksperimentet Rundkant videre med en ny udstilling i Rundetaarn fra d. 23. august til d. 28. september I IKKE TALE, BARE SNAKKE udfordres medlemmerne til en designduel, hvor to kvindelige designere fra forskellige designfagligheder skal arbejde parallelt om at udarbejde et eller to møbler. Disse skal forholde sig til og skabe en fortælling omkring et, af parrene selvvalgt, undertema, der lægger sig op ad udstillingens hovedtemaer, dialog og mellemrum. Udstillingen ønsker at udforske interaktionen, der sker i mellemrummet mellem designerne, når forskellige fagligheder mødes i et sam- eller modspil, og hvor de endelige møbler, står som konkrete udsagn for et overlap mellem personligheder og fagligheder. Ydermere samarbejder deltagerne med en række danske designvirksomheder en kontakt, formidlet af Rundkants samarbejdspartner, Innovationsnetværket. Her er dialogen igen tema for et spændende udbytte af materialeerfaringer og eksperimenterende formsprog. Som noget nyt, lukker vi i år op for, at møblerne ikke behøver være siddemøbler. Vi forventer således 1-2 møbeltyper pr. designerpar af høj håndværksmæssig kvalitet, med et mindstemål på 50x50 cm. I alt har 20 designere altså 10 par - taget udfordringen op.\n5 Projektudvikling Følgende afsnit er et eksempel på et af designparrenes projektudvikling. Af Emilie Dissing Wiehe og Naija Nygaard Tema: Introvert/Ekstrovert Med udgangspunkt i det overordnede tema Dialog, har vi valgt at kigge bredere på begrebet og se på vores moderne samfundsstruktur. Et samfund, som er bygget op omkring en konstant dialog med omverdenen, både fysisk og virtuelt. Dette ses i skoler og på arbejdspladser, hvor gruppearbejde og sociale arrangementer anses for den bedste måde at komme frem til nye ideer og gode resultater. Vores kultur er opbygget omkring en ekstrovert dagsorden, der tilgodeser de ekstrovertes kompetencer, men til gengæld modarbejder de omkring procent af befolkningen, der kan betegnes som introverte*. Temaet er både interessant set i en samfundsmæssig, men ligeledes personlig, kontekst, da vi som designere ofte er under den introverte kategori og har brug for ro og inderlighed for at opnå de gode resultater. Ud fra dette oplæg, har vi arbejdet med at omsætte vores tanker til en række nøglebegreber, der især er relateret til begyndende tanker om form og materiale. Nøglebegreber: Filtrere, Fragmentere, Membran, Semitranslucent, Omsluttende, Indeni/udenpå, Rum i rum, overlapning. *www.ted.com/talks/susan_cain_the_power_of_introverts.html\n6 RUNDKANTS manifest Foreningen af unge kvindelige skandinaviske designere, Rundkant, er et innovativt fristed til ikkekommercielle eksperimenter med nye materialesammensætninger, hvor vi kan udforske og udvikle vores designtilgange i en faglig selvransagelse. Rundkant, blev katalyseret af en nysgerrighed over den mulige styrke i et kvindeligt designfællesskab, hvor rammerne ikke længere var fastsat af et overtal af anerkendte mandlige designere og mandlige undervisere fra de danske designskoler, og hvor det skandinaviske formsprog skulle ses som et afsæt for nytænkning i stedet for historisk dvælen. Rundkant er i denne sammenhæng også en kommentar til Henrik Visbøls udsagn fra 1996: Hvad skal vi med kvinderne, hvis de alligevel efterligner mændenes formsprog?. I stedet for at tilpasse os til et eksisterende maskulint formsprog, har vi i Rundkant taget skeen i egen hånd og forsøger at skrive os selv ind i fremtidens designhistorie som en ny generation af kvindelige, skandinaviske designere. Rundkants feminine afsæt skal derfor forstås som en designpolitisk dagsorden om at arbejde tværfagligt ud fra nogle fælles værdier, undersøge den styrke, der ligger i dette kvindelige samarbejde og endvidere udforske og udfordre om der findes en feminin æstetik. Rundkants særlige styrke er medlemmernes forskellige designfaglige baggrunde, så som grafik, illustration, keramik, modedesign, interaktionsdesign, tekstildesign, arkitektur og industrielt design. Forskellighederne er afsæt for en bredere udforskning af designbegrebet, som søges anskuet fra flere vinkler. Det er et mål at skabe debat og undersøge om der, også uden et mandligt mod- eller medspil, kan defineres et fælles feminint formsprog og om et fokus på relationer og emotioner kan udfordre og forny designprocesser.\n7 udstillerliste 2014 / designerpar Stine Weigelt Lærke Thorst Balslev // industriel designer // interaktionsdesigner Charlotte Bodil Hermansen Lene Roehrig Kjær // keramiker Maria Lyhne Grønaa Lisa Strøander Nina Wasland Julie Damhus Anne Louise Bahn Kitt Stuart Schwenn Emilie Dissing Wiehe Naija Nygaard Katrine Marie Nielsen Johanna Magoria Christina Hansen Kerstin Kongsted Helle Sveistrup Clausen Kathrine Henneberg Maria Rokkedahl Nørholm Anne Brandhøj //industriel designer //illustrator // grafisk designer // industriel designer // industriel designer // illustrator // grafisk designer // industriel designer // arkitekt // møbelarkitekt // arkitekt\nDimittendundersøgelse Page 1/30 1.0 Indledende bemærkninger Nærværende rapport er udarbejdet på baggrund af en undersøgelse foretaget blandt Designskolen Koldings dimittender fra 2000-2009. Undersøgelsen


Skaksæt med bræt, vægtede brikker og bomuldpose\n(239,20 excl. moms)\n607På lager Lev. 1-3 dage\nDet særlige ved dette sæt er, at brikkerne er vægtede, hvilket giver dem en god tyngde, når du spiller med dem. Med sættet følger en smart bomuldpose, så der holdes styr på brikkerne. Brættet kan let klappes sammen. Sættet er perfekt at have med på ferien, da det ikke fylder så meget. Som noget særligt medfølger Dansk Skoleskaks letforståelige og illustrerede skakregler på dansk. De er gode at have ved hånden - især for nybegyndere.\nVægtede brikker: Ja, med jern.\nBedømmelse for Skolernes Skakdag skaksæt m. vægtede brikker\nRigtigt godt starter sæt. God størrelse på bræt og brikker. Virkelig kvalitet til prisen :-)\nFlot analogt skakur med fod - lyst træ\nFlot analogt skakur med fod i lyst træ og store, lyse urskiver, der er lette at læse. Sæt det digitale skakmat og "go retro" - lige som i Queens Gambit.