Stamceller giver halskræft-patienter livskvaliteten tilbage | Viden | DR\nStamceller giver halskræft-patienter livskvaliteten tilbage\nVed at dyrke stamceller fra fedtceller har forskere vist, at man kan hjælpe skadede spytkirtler i gang igen. Men de ved ikke helt, hvorfor behandlingen virker. (Foto: Grafik: Lærke Kromann)\nChris Lehmann og Lærke Kromann (illustration)\n07. mar. 2018 kl. 20.01\nDanske forskere har opdaget en helt ny teknik, som kan bruges til at gøre livet lettere for tusindvis af nuværende og tidligere danske kræftpatienter.\nHvis en patient har fået strålebehandling af hoved-hals-kræft, kan han eller hun have svært ved at tale og spise, fordi spytkirtlerne bliver beskadiget. Men det kan lægerne måske lave om på nu.\nTeknikken er helt ny og tiltrækker allerede international opmærksomhed, siger Christian Grønhøj fra Øre-Næse-Halskirurgisk Klink på Rigshospitalet, der er en af forskerne bag opdagelsen:\n- Vi har forsøgt at hjælpe patienter med de her problemer i 15 år. Nu har vi som de første i verden forsøgt at bruge stamceller til at forbedre spytproduktionen hos personer, der har været i kræftbehandling.\nForskingen er udgivet i tidsskrift International Journal of Radiation Oncology, Red Journal.\nSpytkirtlerne får ar\nMennesker, der har fået kemo- og strålebehandling for kræft i hoved eller hals har ofte problemer med at spise og synke, da de har svært ved at danne spyt på grund af arvæv og dårlig blodtilførsel til spytkirtlerne.\nLæs også:Stamceller er ikke længere ren science-fiction\nDet er fordi vores spytkirtler er følsomme, og de kan tage skade, når de hårde behandlinger slår kræften ned. Særligt strålebehandling er skadeligt for spytkirtlerne.\n- Vi oplever, at mange patienter henvender sig med udfordringer efter behandlingen. De har problemer med tørhed i munden og nedsat spytproduktion. De har blandt andet svært ved at sove, spise og tale, og mange får infektioner i munden eller problemer med deres tænder, siger Christian Grønhøj.\nStamceller høstes i maven\nMen nu har forskere på Øre-Næse-Halskirurgisk Klinik altså muligvis fundet en løsning på problemet.\nLægerne har lavet et forsøg med 30 patienter. 15 af dem fik taget en prøve af deres mavefedt, som forskerne dyrkede til stamceller i laboratorier.\nNormalt forstår vi stamceller som en type celler, der kan gro og erstatte en hvilken som helst anden celle i kroppen. Det er også rigtigt for såkaldte foster-stamceller. Som navnet antyder, er det dem, det tidlige foster dannes af.\nLæs også:GRAFIK: Hvad er en stamcelle?\nSenere i livet bliver de fleste stamceller mere specialiserede, og det betyder, at de ikke længere kan blive til alle type celler. Til dette forsøg brugte forskerne stamceller fra patienternes fedtlag på maven, som de tog ud gennem en fedtsugning.\n- Vi afleverer fedtet i blodbanken på Rigshospitalet. I fedtvævet er der en lille andel stamceller, som vi trækker ud og lader vokse. Efter 10-14 dage kan vi høste cellerne, og så er de klar til brug, siger Christian Grønhøj\nDerefter får patienterne sprøjtet stamcellerne fra deres eget mavefedt ind i deres spytkirtler.\nForskere ved ikke, hvorfor det virker\nEfter forsøget kunne forskerne konstatere, at de 15 patienter, der fik behandlingen, oplevede en markant forbedring. Forskerne kunne måle en stigning i patienternes produktion af spyt - ligesom de kunne se, at sammensætningen af spyttet blev sundere.\nLæs også:Flere får transplanteret stamceller\nForsøgspersonerne har også svaret, at de selv har oplevet en forandring og en øget livskvalitet.\n- De har mindre behov for at drikke, og de har lettere ved at spise fast føde. Efter 4 måneder kan vi se en markant forbedring i patienternes spytproduktion og de fortæller, at deres livskvalitet er bedre, siger Christian Grønhøj\nDe resterende 15 patienter i forsøget fik en indsprøjtning med uskadeligt saltvand i deres spytkirtler. De mærkede ingen forandring. Det spøjse er, at forskerne ikke ved præcist hvorfor stamcellerne hjælper spytkirtlerne.\n- Vi kender ikke den konkrete effekt, som stamcellerne har. Men vi tror, at stamcellerne nedsætter arvævet i spytkirtlerne og øger blodgennemstrømningen. Og det har formentlig også en effekt på immunforsvaret, siger Christian Grønhøj.


» Køb Afsætningspæle online i dag → Se udvalget her\nFlere firmaer på nettet tilbyder til alt held en række forskellige billige former for fragt til afsætningspæle. En der er meget almindelig er nu om dage at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du så selv henter de købte varer når du har tid. Fragtmuligheden er nemlig yderst let, og mange gange endvidere den prisbilligste leveringsudgave.\nDu bør alternativt foretrække at få ordren sendt hjem til din privatadresse eller til din arbejdsplads. Fragtformen er desværre en sjat dyrere, men til gengæld ultra let gængelig for afsætningspæle online. Den mest prisbevidste metode til levering vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente varerne, som desværre betinges af at du har bopæl nær internet virksomhedens butikker, for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringstiden på afsætningspæle er selvfølgelig meget essentiel såfremt vi har brug for din pakke øjeblikkeligt, og med det formål er det naturligvis passende at vi efterser den forventede leveringsdato for afsætningspæle. En stor portion internet foretagender – eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – reklamerer med billig 1 dags fragt på en lang række af deres varer online, som imidlertid stiller krav om at bestillingen placeres før et givent tidspunkt, sådan at de kan nå at få dit nye produkt pakket inden pakkemedarbejderne får fri.\nNogle webbutikker byder på fragt uden omkostninger på afsætningspæle online, men i de fleste tilfælde er det påkrævet at du aftager for et bestemt beløb. Desuden burde du udse dig den mindst kostelige leveringsmetode, der oftest vil være at få fragtfirmaet til at bringe din ordre til et afhentningssted.\nTemmelig mange netbutikker yder click-and-collect hvor man bestiller billig afsætningspæle derhjemme og selv henter i byggecenteret. Fx Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Silvan, 10-4, Harald Nyborg og Stark. Byggemarkederne udlover bl.a. click-and-collect på afsætningspæle i disse områder:\nAalborg, Taastrup, Brønshøj, Risskov, Glostrup, Stenløse, Hedehusene, Struer, Kalundborg, Gentofte, Dragør, Næstved, Hørsholm, Vejle, Nærum, Odder, Nyborg, Aarhus, København, Holstebro, Albertslund, Ballerup, Hjørring, Frederiksværk, Lillerød, Solrød Strand, Højbjerg, Roskilde, Søborg, Åbyhøj, Tilst, Rønne, Brabrand, Skive, Charlottenlund, Farum, Horsens, Køge, Nykøbing Falster, Thisted, Skanderborg, Ikast, Frederiksberg, Randers, Viborg, Vanløse, Hillerød, Nakskov, Ishøj, Helsingør, Sønderborg, Haderslev, Vallensbæk, Greve, Gladsaxe, Nørresundby, Fredericia, Jyllinge, Herning, Holbæk, Værløse, Virum, Varde, Rudersdal, Hedensted, Lyngby, Lystrup, Hobro, Esbjerg, Allerød, Kolding, Slagelse, Hvidovre, Brøndby, Korsør, Tårnby, Middelfart, Grenaa, Ølstykke, Svendborg, Vordingborg, Aabenraa, Birkerød, Odense, Frederikssund, Frederikshavn, Rødovre, Brønderslev, Haslev, Ringsted, Herlev, Valby, Kokkedal, og Silkeborg, .\nClick-and-collect for afsætningspæle er muligt i alle regioner af landet: Sjælland (Nordsjælland, Hovedstaden, Østsjælland, Falster, Bornholm, Midtsjælland, Sydsjælland, Amager, Vestsjælland, Lolland), Jylland (Syddanmark, Nordjylland, Vestjylland, Sydjylland, Østjylland, Midtjylland, Sønderjylland) og Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Vestfyn, Nordfyn).\nVed indkig i data fremstår det klart, at folk typisk søger eksempelvis afsætningspæle priser og billig afsætningspæle. Foruden dette oplever man jævnligt folk kigge efter eksempelvis køb afsætningspæle, afsætningspæle online og afsætningspæle tilbud, foruden de gængse byggecentre som XL-Byg, Jem og Fix, Stark, 10-4, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen og Bygma.\nDet har vist sig at være meget simpelt for internetbrugere at søge sig frem til tilbud på billige afsætningspæle online i blandt forskellige netshops, og altså har en lang række forhandlere på nettet ikke kunne lade være med at tvinge priserne på afsætningspæle eftertrykkeligt, og i øvrigt tilbyde fragt uden gebyr.\nDet kan dog immervæk vise sig tiden værd at efterse nogle netshops efter tilbud og udsalg på afsætningspæle online forud for at du færdiggør din shopping, således at du er tryg ved at antage den bedste pris. Se ikke kun på de kendte byggemarkeder som Stark, Jem og Fix, Silvan, Bygma, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg og Bauhaus.\nDu må trods alt ikke undervurdere, at såfremt en e-butik udlover billige afsætningspæle online på tilbud til en pris der anses for hamrende billig, så kan det mange gange være et faresignal om en uoprigtig internet shop. Kortkøb er dog omsluttet af en lovbestemmelse, hvilket skærmer folk overfor snydagtige e-forretninger.\nGenerelt anbefaler vi handler med kort eller MobilePay. Som et alternativ burde du drage fordel af en billig afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, såfremt du har i sinde at betale beløbet til afsætningspæle over et længere tidsrum. Dette tilbydes typisk i specialiserede webshops, men ikke de velkendte byggemarkeder som for eksempel XL-Byg, Davidsen, Silvan, Bygma, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix.\nNår vi kigger i statistikkerne bliver det markant, at internet shoppere mange gange kigger efter eksempelvis billig afsætningspæle og køb afsætningspæle. Foruden dette ser vi mange gange online shoppere søge efter eksempelvis afsætningspæle priser, afsætningspæle tilbud og afsætningspæle online.\nTrustpilot fremskaffer flere ønskværdige løsninger til at bese en række eksisterende forbrugeres observationer og på grund af dette er det smart, at du læser e-handlens omtaler inden du bestiller billige afsætningspæle online.\nFacebook frembyder for øvrigt fuldstændig hensigtsmæssige genveje til at få en idé om internet butikkens kundefokus. Herinde møder vi nogle online butikker som gør det muligt at notere en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket også bør benyttes til at fornemme kundernes tilfredshed.\nForinden nogen handler billige afsætningspæle online hos en internet shop burde de reelt studere webbutikkens forretningsaftale, dog er det undertiden ikke super spændende, især med de kendte byggekæder som Harald Nyborg, XL-Byg, Davidsen, Silvan, Stark, Bygma, Jem og Fix, 10-4 og Bauhaus.\nEt alternativt forslag kunne derfor være at se om online forhandleren er tilsluttet e-mærket, fordi det generelt er en forsikring om at online shoppen efterlever de danske regler, samt at netshoppen hyppigt vurderes af fagfolk som har den nødvendige knowhow om vedtægterne på området.\nDette er en god mulighed for bistand, når du møder udfordringer med din bestilling af afsætningspæle. For øvrigt er det fornuftigt at kunden er sat ind i de væsentligste retningslinjer der er gældende for købet af afsætningspæle online, som for eksempel hvilken returneringsret netbutikken anvender.\nI relation til det er det også essesentielt, at man når som helst bibeholder ens købsbekræftelse, så man i fremtiden kan bekræfte sin bestilling af afsætningspæle, uagtet om man har købt hos Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Jem og Fix, Bygma eller Silvan.


SERIELAND - fordi vi elsker tegneserier • Vis emne - Hvorfor er du tegneseriefan?\nDato og tid er 22. sep 2020, 20:23\nHvorfor er du tegneseriefan?\nTitel: Re: Hvorfor er du tegneseriefan?\n: 6. nov 2019, 15:42\nRobin skrev følgende:\nDet er jo meget subjektivt, og andres holdninger og meninger lytter jeg da til, af og nogle gange flytter det noget, andre gange ikke, så det....\nHvilket fik mig til at spekulere, om min smag i streger og striber har forandret sig siden jeg var lille Berti.\nJa. På især én måde. Meget af det, som jeg elskede som knægt, holder nu ikke en meter. Jeg kan kun hakkende slæbe mig igennem De 4 esser fx. Og hverken Benny Bomstærk, Seriemagasinet eller Felix kan holde mig vågen en sen stund. Sådan var det ikke for længe siden. Da læste jeg og læste endda så meget, at jeg fik forbud og ved en enkelt lejlighed frataget pæren i min læselampe. Så meget guld dengang er nu blevet muld.\nTil gengæld, og det synes jeg er sørgeligt og interessant. Jeg er ikke for alvor blevet tændt eller voldsomt inspireret af noget som helst nyt eller nyere. Jeg sværger stadig til mit gamle gamle.\nSå på en trist måde, stoppede min udvikling for mange år siden.\nBevares, der har da bestemt været serier og enkeltudgivelser, som jeg for alvor har bidt mærke i. Buddy Longway-sagaen læste jeg først sent i livet, og den holder jeg meget af. Og så har Undertaker da flået lidt i den gamle revolvertrang.\nHvad med dig? Holder du stædigt fast som Googa og jeg, eller er du både moderne og senmoderne i dit tegneserievalg?\nDet der med smag, det er sgu noget spøjst noget.\n: 6. nov 2019, 18:20\nJa. På især én måde. Meget af det, som jeg elskede som knægt, holder nu ikke en meter. Jeg kan kun hakkende slæbe mig igennem De 4 esser fx. Og hverken Benny Bomstærk, Seriemagasinet eller Felix kan holde mig vågen en sen stund. Sådan var det ikke for længe siden. Da læste jeg og læste endda så meget, at jeg fik forbud og ved en enkelt lejlighed frataget pæren i min læselampe. Så meget guld dengang er nu blevet\nTænk du ikke kan lide Serie Magasinet. Indrømmet, der var meget lort, men der var også Conan, Kull, Kerry Drake, Sprit, Corrigan...., som stadig holder.\n: 6. nov 2019, 18:46\nRet skal være ret. For Seriemagasinets vedkommende handler det (vist) om, at jeg ikke kan læse teksten. Størrelsen på bogstaverne volder mine trætte øjne besvær.\n: 6. nov 2019, 19:26\nTegneseriefan... tja, jeg er tidligt skadet: Da jeg var 4 år læste min storebror op fra Familie journalen, og det var ikke Bamse og Dukke Lise eller Klaus Kludder, der fængede, men Willy på eventyr. Da jeg nogle år senere fik bare lidt penge mellem hænderne, var det Gigant, Superman og Batman, de blev brugt på. Jeg red på superhelte-bølgen sidst i 60erne; men var også med på album-eksplosionen i70erne. Rigtig fan blev jeg, da Tegneserieklubben Asterix dukkede op, og de første danske fanzines opstod.\nTegningerne, ja; teksten også! Men som tidligere påpeget kan en genialitet hæve en middelmådighed. Og så elsker jeg mangfoldighed, et lille sært hæfte med en nichehistorie kan glæde mig lige så meget som et mainstream-album med toptegner og -forfatter.\n: 6. nov 2019, 22:26\n[quote="Berti Stravonsky] Jeg er ikke for alvor blevet tændt eller voldsomt inspireret af noget som helst nyt eller nyere. Jeg sværger stadig til mit gamle gamle.\nHvad med dig? [/quote]\nNu er jeg jo nogle år bagud i forhold til det sidste nye. (Tror det nyeste jeg har læst er fra 2014).\nMen jeg sammenligner altid det nye jeg læser med det bedste inden for den "gruppering" jeg er i gang med. Og indtil nu, har der altid været nogle få album der er helt op at ringe blandt det bedste. Og en del mere blandt det næstbedste. Ikke mange album bevares - men det skal der vel heller ikke være - det bedste skal jo ikke kunne slås af pinden af alt hvad der er kommet af nyt.\nJeg kan nævne; En dødbringende dame (Sin City), From Hell, Gavrilo Princip, Artic Nation (Blacksad), Asterious Polyp, Coraline, Dommen (XIII), Daytripper, Drageløberen, Et hjerte af Bronce (Grev Skarbeks hævn), Faderens tid (Et kinesisk liv), Frit fald (Mandrill), Gudernes magiske bog (Jagten på tidsfuglen).\nDer er flere, men det hører til det lidt ældre, som jeg bare ikke har ejet tidligere.\nOg pt. er jeg i gang med det lidt nye og helt nye i 'H', tror ikke der er så mange helt i top, men det må vise sig.\nBrugere der læser dette forum: Google [Bot] og 21 gæster


Hjem / Camera tray systems / 14 inch flex arm 3/4″ (YS-head)\n14 inch flex arm 3/4″ (YS-head) til dykning\nAldrig har dykning været så populært over hele verden, og det uanset om vi snakker om fridykning eller flaskedykning. Uanset hvordan interessen er opstået, skal man bruge noget ordentligt dykkerudstyr. Den utrolig kvalitetsbevidste varekategori Camera tray systems, er en de kategorier indenfor dykning der sælger rigtig godt. Når du dykker, er sikkerheden altid vigtig, også når du dykker i Danmark, og det hjælper shoppen her dig med, du kan nemlig finde det grej der holder, og som gør dit dyk mere sikkert. Dine oplevelser når du dykker gør din dag meget bedre, når du så også har 14 inch flex arm 3/4″ (YS-head) med, så bliver smilet lige lidt bredere.\n14 inch flex arm 3/4″ (YS-head) ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i vores gruppe af varer Camera tray systems. Det er ret godt at du får hele 30 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres 14 inch flex arm 3/4″ (YS-head) hos onlineshoppen Dykkerbutikken, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, det kan jo passende være dette produkt. Når du handler online er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.


E-LANDSHOLDET PÅ PLADS TIL ENATIONS CUP 2019 – Sports-Gaming\nDet bliver Fatih Üstün og Marcus Jørgensen, der skal repræsentere Danmark til den store FIFA-turnering i eFootball, eNations Cup 2019. De to spillere er udtaget af et nyt udvalg med repræsentanter fra esportsmiljøet i Danmark samt DBU. Derudover er der udpeget en e-landstræner til at stå i spidsen for holdet.\nNyhed fra DBU:\nDer er meget på spil, når det danske e-landshold i april drager afsted til den store FIFA-turnering eNations Cup i London med deltagelse af 20 stærke e-landshold fra hele verden.\nOg nu står det klart, at det bliver Fatih ”FifaÜstün” Üstün og Marcus ”Marcuzo” Jørgensen, der kommer til at skulle forsvare vores ære, når kampene går i gang ved eFootball-turneringen i England den 13. og 14. april.\nDe to spillere er udtaget af et nyt e-landsholdsudvalg, der består af fire personer, herunder en ny e-landsholdstræner. Dennis Nordenbøl, der har mange års erfaring fra esportsmiljøet i Danmark og nu blandt andet arbejder som ekspert og kommentator for eSuperligaen, står i spidsen for udtagelsen som e-landstræner, og han er meget glad for at kunne rejse med de to spillere til eNations Cup i London i april.\n”Fatih er i øjeblikket en af verdens bedste spillere, og han er en vaskeægte målmaskine, som kan score på mange forskellige måder. Marcus er også en sand bomber, der i den sidste måneds tid har været i uhyggeligt god form ved at kvalificere sig til de tre seneste udenlandske turneringer, så det er et virkelig kompetent hold, vi sender afsted” siger e-landstræner Dennis Nordenbøll.\nDerudover er August ”Agge” Rosenmeier udtaget som 3. mand, som træder til, hvis én af de to spillere bliver forhindret i at deltage i turneringen i eFootball.\nI eSuperligaen repræsenterer Marcus Jørgensen og August Rosenmeier begge North, mens Fatih Üstün tørner ud for FC Helsingør.\nTruppen er udtaget af et nyt e-landsholdsudvalg, hvor der både sidder repræsentanter fra esportsmiljøet i Danmark og DBU.\nKenneth Reeh, der er konstitueret direktør i DBU, og en del af udvalget, er begejstret over at skulle sende to skarpe repræsentanter afsted.\n”Vi er meget glade for at kunne udtage Fatih Üstün og Marcus Jørgensen til turneringen. De er begge dygtige og erfarne, og vi er helt overbeviste om, at de tager til London og leverer et rigtig flot resultat under ledelse af Dennis Nordenbøll som e-landstræner. Det bliver meget spændende at følge,” siger Kenneth Reeh.\nTil eNations Cup er Danmark i gruppe D med Australien, Holland, Portugal og Rusland.\nTo spillere skal repræsentere Danmark til turneringen, hvor hver kamp afgøres over tre runder. Én runde mellem to spillere på Playstation, én runde mellem to spillere på Xbox og slutteligt en tredje runde, hvor der spilles to-mod-to på én af de to konsoller.\nTurneringsformatet består først af et gruppespil, hvorefter de to bedst placerede hold i grupperne avancerer til knockout-kampe.\nVinderne af turneringen får hver mulighed for at vinde op mod 1500 EA SPORTS FIFA 19 Global Series points, og der spilles med FIFA Ultimate Team – også kaldet FUT – hvor spillerne kan sætte præcis det hold, de ønsker.\nI det nye udvalg, der har udtaget holdet, sidder følgende personer:\nDennis Nordenbøl, e-landstræner\nDennis Nordenbøl er i dag kommentator og ekspert på dækningen af den danske eSuperliga og har i alt 25 års erfaring fra den danske FIFA-scene, hvor han blandt andet som aktiv spiller har vundet tre danske mesterskaber, ligesom han også har deltaget i et væld af turneringer i udlandet.\nKenneth Reeh, konstitueret administrerende direktør, DBU\nKenneth Reeh var i februar i år med til at sikre udtagelsen af det første e-landshold, der vandt FIFA 19 Nordics Invitationel-turneringen i Finland.\nKristoffer Smedstrup, ejer, Sports-Gaming.dk\nKristoffer Smedstrup har været en del af det danske FIFA-miljø i snart 10 år og stiftede for fem år siden Sports-Gaming.dk, hvor han siden har arrangeret over 300 FIFA-events i Danmark og dækket sporten tæt med redaktionelt indhold.\nRonnie Hansen, direktør, Burson Cohn & Wolf\nRonnie Hansen er direktør hos Burson Cohn & Wolf og rådgiver globalt indenfor sport og underholdning. Han rådgiver etablerede sports- og underholdningsorganisationer omkring esport og fungerer også som rådgiver for nogle af verdens største esportsselskaber.\nmar 26, 2019 /0 Kommentarer/af Kristoffer Smedstrup\nTags: eLandsholdet, eNations Cup\nhttps://i1.wp.com/sports-gaming.dk/wp-content/uploads/2019/03/eNations.jpg?fit=1198%2C641&ssl=1 641 1198 Kristoffer Smedstrup http://sports-gaming.dk/wp-content/uploads/2015/03/Sportsgaming-logo-hvid-1024x268.png Kristoffer Smedstrup2019-03-26 12:25:522019-03-26 13:13:15E-LANDSHOLDET PÅ PLADS TIL ENATIONS CUP 2019\nDanmark er klar til kvartfinalen til eNations Cup\nDanmark fører gruppen - men har brug for hjælp\neSuperliga halvvejsstatus: Hvad har vi lært? eSuperliga Finals bliver i KB Hallen


Hvad vil der være afladning efter ægløsning, hvis undfangelse er sket? - Intim 2021\nÆggløsning er en proces, uden hvilken en kvinde ikke kan blive gravid. Kvinder forsøger at fange det øjeblik, hvor det opstår. Nogle betragter disse dage som farlige, fordi de er bange for at blive gravide, andre beregner utålmodig når tiden er inde. Du kan bemærke øjeblikket af ægløsning ved nogle tegn, især ved en ændring i de hvides natur. De bestemmer endda ved deres udseende, om befrugtning fandt sted efter ægløsning eller ej. For at gøre dette skal du vide, hvad udledningen skal være i normen, og hvad der påvirker deres ændringer.\nNormal udladning i cyklusens anden fase\nMenstruationscyklussen består af to faser. I den første fase modnes den dominerende follikel med det æg, der er indeholdt i det, og i den anden fase bryder folliklen, "frigiver" ægget, hvorefter det kan befrugtes. Øjeblikket med brud på folliklen kaldes ægløsning. Det forekommer omtrent den 12.-14. Dag i cyklus (afvigelser kan forekomme, hvis kvinden har en længere eller mindre regelmæssig periode).\nI dette tilfælde forekommer cykliske ændringer ikke kun i æggestokkene, men også i livmoderen: strukturen af dens slimhinde (endometrium), såvel som sammensætningen og konsistensen af slim produceret af kirtlerne placeret i livmoderhalsen ændrer sig. Udledninger hos en kvinde findes konstant, men afhængigt af cyklusprocesserne og forholdet mellem østrogen og progesteronhormoner ændres deres mængde og type.\nUmiddelbart efter menstruation er de mindst ("tør periode"), da konsistensen af slimet er den tætteste. I livmoderhalsen dannes en såkaldt kork, på grund af hvilken sædceller ikke kan komme ind i livmoderen. Derefter begynder en gradvis udtynding af slimet (der forekommer en stigning i hvidvolumen). På tidspunktet for ægløsning ligner de æggehvide. Ved ægløsning kan dråber af blod blandes ind i udladningen, på grund af hvilken deres farve ændres lidt.\nInden for to dage forbliver udflod efter ægløsning rigelig og flydende. På grund af flydningen af slimet bliver sædindtrængning i æggelederne muligt til befrugtning. Det er på disse få dage før og efter ægløsning, at sandsynligheden for graviditet betragtes som den maksimale.\nHvis befrugtning ikke forekommer, bliver slimet tykkere, endometrium afvises, menstruation forekommer.\nNormalt vises der fortsat voldsomme, uklare hvide hele ugen. Hvis de forbliver flydende inden menstruation og efter dem, har en usædvanlig lugt, skygge, er dette allerede en patologi.\nBrunlig plettet leucorrhoea cirka en uge efter den forventede ægløsning (et par dage før menstruation). De forekommer på tidspunktet for implantation af embryoet i livmoderen, når der er en lille skade på de små blodkar i endometrium.\nVideo: Hvordan de hvidtes natur ændrer sig i menstruationscyklussen\nÅrsagen til udseendet af patologiske sekretioner efter ægløsning kan enten være en krænkelse af produktionen af hormoner eller sygdomme i kønsorganerne. Patologi udtrykkes i en ændring i de hvides natur og udseendet af smerter i underlivet.\nKvindelige kønshormoner østrogener og progesteron produceres hovedsageligt i æggestokkene, så enhver sygdom i disse organer (betændelse, cyste, tumor) forårsager hormonel ubalance. Oftest fører dette til uregelmæssigheder i menstruationen, udseendet af blodige pletter mellem menstruation. Efter ægløsning, på grund af dette, vises snavs brun udflod, gradvist forvandlet til menstruation og fortsætter efter dem. I dette tilfælde har kvinden en fornemmelse af, at menstruationen bliver længere.\nEn midlertidig hormonel ubalance dannes, hvis en kvinde begynder at tage p-piller, anvende antikonceptionsmidler i form af specielle plaster, der installeres en intrauterin enhed til hende. Alle af dem indeholder medikamenter, der undertrykker udviklingen af folliklen og æget (ægløsning). Derfor vises en kvinde i anden fase af cyklussen, når der skal være ægløsning, blodudladning. Dette fortsætter i 2-3 måneder, indtil kroppen tilpasser sig en ny hormonel baggrund. Hvis situationen ikke ændrer sig yderligere, bør præventionen erstattes med en anden.\nÅrsagen til hormonelle forstyrrelser kan være hormonelle sygdomme, stress, der opleves af en kvinde, vitaminmangel og andre faktorer, der påvirker produktionen af kvindelige kønshormoner..\nBemærk: I nogle tilfælde, når patienten klager over udseendet af udtværing af brune hvide mellem menstruation, er der behov for særlig behandling med medikamenter, der kan gendanne den hormonelle baggrund (f.eks. Duphaston eller utrozhestan).\nHormonelle forstyrrelser i kroppen kan føre til unormal udvikling af endometrium (hyperplasi). Som et resultat oplever kvinder i forplantningsalderen sygdomme som endometriose (spredning af endometrium i tilstødende organer) og adenomyose (invasion af livmoderslimhinden i dens vægge). En manifestation af disse sygdomme er vaskulær skade, hvilket fører til udseendet af udtværende udstrygninger af en brun farve midt i cyklussen såvel som efter ægløsning.\nLukorréens karakter ændres, når kvinder har kønsinfektioner. Så med trast er udflod normalt rigeligt med en skruet konsistens, hvid farve og en sur lugt. Skummende rigelig gulgrøn udflod med en ubehagelig lugt og en blanding af pus forekommer med trichomoniasis, klamydia, gonoré og andre seksuelt overførte sygdomme.\nDet skal bemærkes: Før menstruation forværres som regel infektionssygdomme. Cirka en uge før dem øges kramper og kløe i skeden såvel som usædvanlig udflod.\nRigelig grå udflod med en fiskeagtig lugt forekommer med gardnerellose (vaginal dysbiose forårsaget af brug af antibiotika, forkert hygiejne og andre faktorer).\nI kønsorganerne (vagina, forskellige dele af livmoderen, i æggestokkene) forekommer inflammatoriske processer i forbindelse med abort, gynækologiske operationer og vævsskade under fødsel. Typiske symptomer på alle disse sygdomme er gulgrøn udflod efter ægløsning, som har en ubehagelig lugt..\nVaginal afladning er en obligatorisk fysiologisk proces, som er normen, forudsat at de hvide er lugtfri og ikke har nogen udvendig farve. I henhold til kendetegnene ved leukucé kan man sige om kvindens sundhedsstatus og mulige igangværende processer, for eksempel vil afladningen ved befrugtningen afvige fra den leukucé, der er nødvendig for naturlig smøring eller menstruation. En forsinkelse eller fravær af sidstnævnte kan indikere graviditet, inklusive. Dette fænomen bringer ofte bekymring, og dette er naturligt, fordi der forekommer ændringer i kroppen, så det er vigtigt at kende arten af udflod efter ægløsning, hvis undfangelse er sket.\nHvilken dag er undfangelse efter ægløsning\nDet kropssystem, der er ansvarligt for en kvindes reproduktive funktion, har sit eget princip om arbejde. En gang om måneden forbereder hun sig på befrugtning og et barns fremtidige fødsel. Menstruation er en del af dette præparat til ægløsning, en kvindes evne til at føde et barn afhænger af det..\nÆggløsning er en naturlig fysiologisk proces, hvorefter befrugtning finder sted.\nFor at finde ud af det tidspunkt, hvor befrugtningen fandt sted, og for at planlægge dagen på forhånd, skulle pigen have en regelmæssig cyklus og føre en særlig kalender af menstruation.\nDer er grunde til, at ægløsning kan forekomme senere:\nEn historie med kroniske sygdomme eller tidligere patologier.\nOverexcitation eller stressede situationer.\nTilstedeværelsen af cystiske neoplasmer i bækkenorganerne.\nEn skarp ændring i miljøets temperatur.\nFor at få den bedste idé om undfangelsesprocessen skal du vide, hvor længe ægget og sæden er aktiv. En kvindes reproduktionscelle lever ikke mere end en dag i modsætning til den mandlige celle - hvis aktivitet kan være flere dage.\nBefrugtning bør finde sted på en dag, fordi et ægs levetid er en dag. Hvis det ikke skete, dør kvindecellen, og befrugtning forekommer ikke.\nHvor meget er undfangelsen forekommende efter handlingen\nDe fleste kvinder, der planlægger en graviditet, er interesseret i, når befrugtning sker umiddelbart efter sex. Det hele afhænger af perioden med sædaktivitet hos mænd. Det vil sige, selvom ægget ikke er modent efter sæd efter samleje, kan der dannes en zygot på få dage, hvis hancellen har bevaret sin aktivitet. Normalt kan hele processen tage cirka en uge..\nHvilken udflod efter ægløsning, hvis befrugtning er sket\nUdskillelse efter ægløsning, hvis befrugtning er forekommet, afviger muligvis ikke fra normal leukocé i fertilitetsperioden. Den eneste forskel kan være en tykkere udflod, der minder om et råt ægprotein, deres antal kan stige markant.\nForekomsten af blodig udflod sammen med slim, hvis befrugtning ikke har fundet sted, kan betyde brud på follikelsækken og begyndelsen af den periode, hvor chancen for undfangelse er størst.\nForudsat at pigen opretholder en speciel kalender og kender datoen for ægløsning, hjælper måling af basal temperaturværdier med at bestemme cellefusion. I den første fase af cyklussen når indikatorerne 36,5 grader, i perioden med ægløsning op til 37,3. Hvis der er en graviditet - et markant fald først og derefter en stigning i temperaturen.\nI mangel af befrugtning ændres temperaturen ikke.\nFunktioner af leukucé i første gang efter undfangelsen:\nFarve på hvide fra gennemsigtig til beige uden ispedd andre nuancer.\nEn lugt eller tilstedeværelsen af forskellige blodpropper og klumper i de hvide kan indikere en patologi, de kan indikere udviklingen af betændelse og andre abnormiteter. Hvis ubehandlet, er der en trussel om ophør af graviditet eller fremtidige komplikationer.\nVed undfangelsen kan du bemærke ændringer i hvidens natur med hver efterfølgende dag.\nHvordan afladningen varierer afhængigt af de dage, hvor undfangelsen fandt sted:\nDen første dag er de flydende og har et stort volumen, har ikke farve eller let hvidlige.\nPå den anden dag kan væsken blive tykkere.\nCremede sekret synes normalt at være lugtløse og har et lille volumen..\nPå den fjerde dag er udledningen den samme som på den tredje.\nFra den femte til den syvende dag træder fosterægget ind i livmoderen, graviditet opstår, hvis fosteret har fikset på livmoderslimhinden.\nI tilfælde af fremmede indeslutninger i hvidkalk eller en ubehagelig lugt, anbefales det at konsultere en gynækolog for at finde ud af årsagerne.\nHvad siger farven på udflod efter undfangelsen og før menstruation\nVaginal afladning hos en kvinde kan variere afhængigt af den hormonelle baggrund, begyndelsen af graviditet eller menstruation, og også tale om mulige sygdomme. Derfor er du nødt til nøje at overveje leukocéens art, de kan være et symptom på afvigelse eller indikere udviklingen af forskellige fysiologiske processer.\nHvidt slim, adskilt efter befrugtningen, er normalt homogent og forårsager ikke ubehag eller smerter på intime steder. Sådanne sekretioner danner til sidst en kork, der beskytter livmoderhalsen mod infektion..\nDannelsen af beige eller brunlig udflod ved undfangelsen kan være en af mulighederne for en normal graviditet. Ofte er de forbundet med blødning inde i implantatet, og på grund af det har en sådan skygge. Det forekommer som et resultat af en krænkelse af endometriumet ved fosterets æg..\nSom et resultat beskadiges små kar, og cervikalslim får denne farve..\nLeucorrhoea, der har en karakteristisk lugt af sur mælk og ispedd i form af klumper eller flager, er det første symptom på candidiasis. Denne patologi kan ledsages af kløe og ubehag i det intime område, hvilket forårsager rødme og hævelse i vaginalslimhinden. Denne svamp har egenskaben af hurtigt at sprede sig over hele overfladen af kønsorganet, hvilket markant forringer patientens livskvalitet. Trast kræver tidlig behandling, hvilket vil undgå komplikationer og spredning af svampe.\nSpor af linned fra hvide i en gul eller grøn nuance er ikke normen og indikerer tilstedeværelsen af betændelse, forudsat at farven er mættet.\nNogle gange kan gult slim udskilles før menstruationens forsinkelse, det er ikke nødvendigvis et tegn på undfangelse, men der er en chance for befrugtning.\nPå enhver periode af cyklussen kan du bemærke en gennemsigtig udladning, som regel er dette et normalt fænomen. Slim kan blive tykkere efter ægløsning.\nSlim fra en rød, brun eller lyserød nuance kan pletter normalt med implantationsblødning. Andre årsager kræver terapi og er ikke naturlige..\nKønsblødning er ofte et farligt symptom, når det kommer til menstruation. Den farligste komplikation kan være en ektopisk graviditet, som kræver øjeblikkelig indgriben fra kirurger såvel som kræft, polypper, endometriose, vaskulære patologier og kønssygdom.\nGennemsigtig udflod, der minder om vand, er et af de første tegn på graviditet. Normalt bør de ikke have en fremmed lugt og ikke forårsage ubehag for en kvinde.\nBlødning af et implantat er en udflod, der vises efter undfangelsen ca. 5-6 dage efter befrugtning.\nMed dette fænomen kan slimets farve være gullig, brun, lyserød eller rød. Varigheden bør ikke overstige 3 dage, udladningen bør ikke have et stort volumen.\nHvis blødningen er langvarig, og afladningen er betydelig, skal du konsultere en læge, så dette er symptomer på intrauterin blødning.\nEr graviditet mulig, hvis der ikke er nogen sekretion?\nSlim kan være fraværende efter ægløsning - dette er ikke en patologi. Hver organisme er struktureret forskelligt og har sine egne karakteristika, dette er hovedårsagen til dette fænomen. Ofte påvirker hormoner egenskaberne ved hemmeligheden, deres afvigelse fra normale værdier kan forekomme i slim fra kønsorganerne.\nI de fleste tilfælde er hemmeligheden stadig til stede, og der vises vandigt slim før menstruation.\nGraviditet ledsages typisk af følgende symptomer:\nDøsighed og konstant træthed.\nÆndringer i adfærd og spisevaner.\nMed stor sandsynlighed vil undfangelse hjælpe med at bestemme en speciel test eller en rejse til en fødselsklinik.\nSådan genkendes ved udskrivning, hvis befrugtningen mislykkedes\nDet er ikke altid muligt at finde ud af om graviditet ved sekretion, da hemmeligheden muligvis ikke har forskelle i en kvinde i første trimester af graviditeten og i fravær af undfangelse.\nDet mest markante tegn er implantationsblødning, som ledsages af udseendet af lyserød, rødlig eller lysegul udflod.\nEn mere korrekt og pålidelig måde at genkende graviditet er en test..\nHvad er følelserne efter ægløsning, hvis undfangelse opstod\nGraviditet kan bekræftes ved udskrivning som følge af implantationsblødning, som næsten altid findes..\nDer er andre tegn, der skal advare en kvinde:\nÆndring i madsmag.\nMåling af basaltemperatur er en af de mest pålidelige muligheder for at bestemme begyndelsen af befrugtningen. Normen betragtes som 37 grader, men værdien kan stige, dette skyldes skabelsen af betingelser for dannelse af en zygote.\nOfte er et af tegnene en ændring i tætheden af mælkekirtlerne..\nDu kan bedst nøjagtigt bestemme begyndelsen af befrugtningen ved at konsultere en gynækolog.\nKvalme før menstruation hos kvinder: årsager og behandling


Kilpi Deneri-W regnjakke, dame, sort er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den godt sælgende kategori Regntøj til damer. Der følger også lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Kilpi Deneri-W regnjakke, dame, sort ved den velkendte shop AktivVinter.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, det kan jo passende være produktet er på siden. Når der handles i webshop kan priserne være lavere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nKøber du varer online, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Derudover har du et meget større udvalg, og det gør en prissammenligning let, i den store skov af webshops, der er derude. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Integration - eller mangel på samme | Indland | fyens.dk\nIntegration - eller mangel på samme\n71 procent af etnisk danske mænd mellem 20 og 34 år er i beskæftigelse, mens det samme er tilfældet for 66 procent af mændene i samme aldersgruppe med tyrkisk, somalisk eller pakistansk baggrund.\n22 procent af de danske mænd mellem 20 og 34 år er under uddannelse. For indvandrermændene gælder det 13 procent.\nHos de danske kvinder er 58 procent i beskæftigelse og 23 procent under uddannelse.\nFor indvandrerkvinderne er de tilsvarende tal 32 og 18.\n25 procent af de etnisk danske kvinder arbejder deltid. Det samme gælder for 40 procent af indvandrerkvinderne.\n"Skæve arbejdstider" er dobbelt så udbredt hos indvandrermænd som hos etnisk danske mænd. Til gengæld er det mere udbredt hos etnisk danske kvinder end hos indvandrerkvinder.\nDer er relativt færre indvandrere på universiteterne end etniske danskere. Til gengæld er indvandrerne overrepræsenteret i forhold til de etniske danskere, hvis man kun ser på studerende fra de lave socialgrupper.\nDer sidder i alt 3741 i de danske fængsler. Deraf er er de 955 udlændinge eller har udenlandsk baggrund - altså cirka 25 procent. Indvandrere og deres efterkommere udgør 8,2 procent af befolkningen, og udlændinge udgør 4,9 procent. Folk med anden etnisk baggrund end dansk er dermed kraftigt overrepræsenterede i fængslerne.\nForbrydelser begås typisk af unge lavtuddannede fra socialt svage grupper. Da der er relativt mange indvandrere i disse grupper, vil indvandrerne alt andet lige være overrepræsentede i kriminalstatistikkerne. Hvis man renser statistikken for disse faktorer, forsvinder megen af, men ikke hele overrepræsentationen.\nKilder: Socialforskningsinstituttet, Danmarks Statistik, Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration.


Fjordavisen.nu » Aktiv juleweekend hos spejderne\nSøndag 15. december 2019 kl. 08:00\nMange spejdergrupper holder fri i december måned, da der jo her foregår mange andre aktiviteter blandt andet med forberedelser til julen. Dette er der dog ikke tradition for hos Det Danske Spejderkorps i Støvring.\nHos juniorspejderne (4-6. klasse) skulle december weekenden bruges til et par spejderudfordringer – enten at tage mærket 24 timer i sovepose eller at tage mærket 24 timer vågen, eller som flere af spejderne besluttede sig for, nemlig at tage begge mærker på en gang.\nDet at opholde sig 24 timer i en sovepose lyder måske meget enkelt, men nu er det ikke for spejderne meningen at man bare skal slappe af, så der skulle samtidig klare de daglige gøremål som eksempelvis at handle ind og lave mad.\nSpejderne blev delt i 3 grupper, der skulle lave indkøbsseddel for henholdsvis frokost, aftensmad og morgenmad, hvor man samtidig også skulle stå for forberedelsen og anretningen på bordet. Man skulle også sørge for indkøb, så i samlet flok gik man – stadig iført sovepose – til REMA1000.\nSelv om soveposerne var lynet op i bunden, så man kunne gå rimeligt normalt, så var det stadig et bemærkelsesværdigt syn som flere lørdagshandlende i Støvring fik at se, da de 15 spejdere kom gående gennem byen.\nSpejderne havde selv planlagt en række aktiviteter på spejdergården, så der blev spillet brætspil og hygget, ligesom der blev bagt julesmåkager i store mængder.\nDe fleste spejdere havde også meldt sig til at tage udfordringen, hvor de skulle holde sig 24 timer vågen. Det blev konstateret, at det går fint med at holde sig vågen i de lyse timer, men efterhånden som aftenen og natten skred frem, så var der flere spejdere, der måtte opgive, og derfor måtte sove resten af natten på de opredte madrasser.\nEn god håndfuld spejdere holdt ud hele natten, men de var dog noget stive i blikket, da de blev hentet om morgenen af deres forældre.\nDe to spejderledere – Randi Gindeberg og Birgitte Wilsted Simonsen, der havet været med hele natten, havde dog ikke fri endnu, da der lige var en gang familiespejd, der skulle klares.\nMed de 3 til 6-årige familiespejdere var der "julespejd", så der blev både løbet på skøjter, kastet med snebolde, bygget snemænd og brunkagehuse. Det hele foregik dog inden for, så det var hverken koldt eller vådt, når man eksempelvis kan bruge pølsebakker som skøjter, vatkugler som snebolde, krus til snemænd.\nDet Danske Spejderkorps i Støvring holder nu en kort juleferie, og er klar igen til den 8. januar 2020 til en ny gang spejd.


Dansk Maskinhandlerforening. 90-års jubilæum i PDF\nDansk Maskinhandlerforening. 90-års jubilæum i 2008\nDownload "Dansk Maskinhandlerforening. 90-års jubilæum i 2008"\n1 Dansk Maskinhandlerforening 90-års jubilæum i 2008\n2 2 Dansk Maskinhandlerforening 90-års jubilæum i 2008 Udgivet af Dansk Maskinhandlerforening i november 2008 i anledning af foreningens 90-års jubilæum. Redaktion og tekst Niels Damsgaard Hansen, ndhtxtfoto, bortset fra forordet. Korrektur og inspiration DM-sekretariatet Grafik Jens Julius (forside) Hans Møller, Møllers grafisk Tegnestue (tabeller og grafer) Sats og tryk Rosendahls Bogtrykkeri, Esbjerg Oplag eksemplarer ISBN Gengivelse af bogens indhold tilladt med tydelig angivelse af kilde Dansk Maskinhandlerforening Kokholm 3C 6000 Kolding Tlf\n3 Forord Det er nu 15 år siden Dansk Maskinhandlerforening fejrede 75 års jubilæum, hvor foreningen udgav en meget flot bog med titlen Dansk Maskinhandlerforening års jubilæum Den nuværende bestyrelse i Dansk Maskinhandlerforening besluttede allerede i foråret 2008, at der skulle udarbejdes et efterskrift for perioden 1993 til 2008 i forbindelse med foreningens 90-års jubilæum. Vi håber, denne historie kan skabe glæde og minder for rigtig mange branchefolk og ikke mindst skabe forståelse og indsigt for næste generations ledere og medarbejdere i landbrugsmaskinbranchen i Danmark. Foreningens 90-års jubilæum i 2008 er samtidig også et år præget af store forandringer. Sekretariatet flyttede i foråret 2008 fra Brønshøj til Kolding, og en hel ny organisation skulle etableres i det nye sekretariat. Bestyrelsen og direktionen i Dansk Maskinhandlerforening har i jubilæumsåret også arbejdet med nye strategier og værdier for foreningen. Der er formuleret en ny vision for foreningen, som sætter fokus på resultater og værdier. Dansk Maskinhandlerforenings vision er: Vi skaber værdier for vores medlemmer hver dag Visionen opfølges af en klar mission for foreningen. Dansk Maskinhandlerforenings mission er: At skabe viden og lønsomhed hos vore medlemmer og deres medarbejdere Foreningen har endvidere udarbejdet fire værdier, som skal afspejle vores forening og medlemmernes arbejde og adfærd i forhold til vores omgivelser og medarbejdere. Dansk Maskinhandlerforenings fire værdier er: Åbenhed Engagement Fortrolighed Ansvarlighed Dermed er rammerne lagt for foreningens virke og grundlag frem til vores 100-års jubilæum i Vi takker de mange i bogen, som har bidraget med input og inspiration til både før, nu og fremtidige betragtninger omkring vores branche. En særlig tak skal lyde til de tre tidligere formænd for Dansk Maskinhandlerforening, nemlig Asger Andersen, Karsten Jensen og Hans Holm, som sammen med tidligere fuldmægtig i Dansk Maskinhandlerforening Jytte Christensen deltog i et 24 timers seminar i Kolding for at få dette projekt sat i gang. Tak til journalist Niels Damsgaard Hansen, som påtog sig opgaven at skrive DM s 90-års jubilæums efterskrift. Rigtig god læsning og husk fortiden kan vi ikke ændre, men vi kan ødelægge nutiden ved at bekymre os om fremtiden. Jens Aage Jensen Formand for Dansk Maskinhandlerforening Kolding, november 2008\n4 Indhold Fremtidens landbrug i DK og globalt Side 5 Fremtidens maskiner, interview med Martin Heide Jørgensen Side 12 Fremtidens forhandling af landbrugsmaskiner, interview med Jørgen Damkjær Side 14 To nye medlemmer af DM, interview med Svend Aage Jensen og Keld Andersen Side 16 DM i fremtiden, interview med branchedirektør Michael Husfeldt Side 18 Jens-Aage Jensen om hans formandsperiode Side 21 Karsten Jensen om hans formandsperiode Side 24 Hans Holm om hans formandsperiode Side 26 Asger Andersen om hans formandsperiode Side 28 Claus Jensen, Dansk Metal, interview om samarbejdet med DM Side 30 Branchens og landbrugets udvikling de seneste15 år Side 31 Bestyrelsen og medarbejdere i DM-sekretariat Side 39\n5 Mulighederne er enorme Det globale landbrug har et kæmpe potentiale til at producere langt større mængder fødevarekrisen var bare en krusning på overfladen I høsten 2007 skete der det fantastiske for planteproducenterne, at prisen på afgrøderne fik en dramatisk stigning ikke kun i Danmark, men over hele kloden. Dårligt vejr i de betydende dele af verden med produktion af korn, sojabønner og mange andre afgrøder betød, at høsten blev dårligere end forventet. Samtidig var store landes nationale politikker for forsyning af brændstof til biler, lastbiler og busser med til at øge forbruget betragteligt. For spekulanter var denne situation en kærkommen anledning til at placere overskydende likviditet andre steder end i de sædvanlige aktier, obligationer, ejendomme, guld og så videre. Det gav prisen på salgsafgrøderne en yderligere stigning. En kort stund så det ud til, at træerne skrabede bunden af skyerne for planteproducenterne og snart fulgte prisen på mælk og mejeriprodukter med op, mens svineproducenterne sad tilbage med smerten som følge af de stigende omkostninger til foder. For prisen på svinekød fulgte ikke med op. Det gjorde til gengæld prisen på alle de hjælpestoffer, som landbruget anvender lige fra prisen på finansiering til prisen på diesel, pesticider, handelsgødning og maskiner. Prisen på forpagtninger, jord og ejendomme fulgte også med op i kølvandet på de øvrige stigninger og verden over er prisen på jord steget. Og mange steder til et niveau, som ikke modsvares af jordens evne til at give afkast af en almindelig landbrugsproduktion. Men i en situation med stejlt stigende indtjening betød det tilsyneladende ikke alverden. Købekraften går efter kvalitet Set på verdensplan oplever en stor andel af klodens befolkning på 6,3 milliarder mennesker også en kraftigt stigende velstand og deraf følgende øget købekraft. Middel- og overklasserne i Asien, Kina, Indien samt flere andre steder vokser med millioner fra år til år disse mennesker efterspørger i stigende grad kvalitet og sikkerhed på flere planer. Her har det danske landbrug sine fremtidsmuligheder ikke som leverandør af bulk men af fødevarer med høj kvalitet på flere niveauer. Samtidig kan det konstateres, at verden ikke har så meget brug for det danske landbrug, som det har for verden. Vi er nemlig alt for små til at betyde noget for den samlede forsyning med landbrugsprodukter, hvad der i det efterfølgende beskrives mere indgående. Et vendepunkt i 2008 Hvor indgangen til 2008 fandt sted med pilen pegende opad for alle de økonomiske faktorer set med landbrugets øjne, bliver årets udgang næppe så rosenrød. For september og oktober 2008 var for alvor vendepunkt i den globale økonomi, som blev ramt af et amerikansk overforbrug i årevis baseret på oppustede værdier og belåning. Høsten i efteråret 2008 udviste også meget stigende udbytter, sådan at priserne på afgrøderne igen faldt tilbage. For mange afgrøder blev prisen den halve af det, den var på sit højeste tidligere på året. Men prisen på hjælpestofferne er ikke faldet tilsvarende, og dermed står landmændene tilbage i en situation, hvor bytteforholdet mellem indsatsfaktorerne og deres produkter er ringere, end før afgrødernes pris himmelflugtede. Som nævnt andet sted i denne bog er maskinhandlernes optimale situation, at landbruget tjener gode penge, så landmændene har råd til at investere i nye maskiner og vedligeholde den eksisterende maskinpark godt. Danmark sætter ikke dagsordenen Så det store spørgsmål for dagens maskinhandler må være, om de danske landbrug hvor mange de end er og bliver fortsat kan opretholde deres gode indtjening?\n6 6 mulighederne er enorme Selvom vi i årtier har haft for vane at betragte den danske produktion af landbrugsvarer som stor både i mængde og betydning, fordi vi har en stor eksport af især svinekød og mejeriprodukter, er der måske grund til at eftertænke den opfattelse. For er den danske produktion af fødevarer og råvarer fra landbruget stor set i global sammenhæng? FAO, som er fødevareorganisationen under FN, indsamler hvert år statistik om den globale produktion af fødevarer herunder arealer, udbytter pr. hektar og udbytter i alt. Det er en forholdsvis detaljeret statistik, som gør det muligt at sammenligne lande, regioner og verdensdele op mod den samlede verdensproduktion. I tabellen Verdens kornproduktion er udvalgte tal vist for at gøre det muligt at sammenligne den danske produktion med produktionen andre steder. Det viser sig, at vi i Danmark i 2007 kun havde 0,21 procent af det areal, der globalt blev dyrket med korn og kornlignende afgrøder (udover vores kornarter er det afgrøder som majs, ris, sorghum og hirse med flere). Men verden over er der rigtig mange lande, hvor de høstede langt mindre pr. hektar, end vi gjorde i Danmark. Så det er nok tænkeligt, at vi havde en procentvis større andel af den samlede produktion af korn. Ganske rigtigt høstede vi i 2007 i Danmark 0,35 procent af den totale mængde korn. Men det batter jo ikke meget alligevel i den totale forsyning med korn og kornlignende afgrøder. Vi må erkende, at Danmark i global sammenhæng blot er en mindre spiller overgået ikke kun af mange kollegaer i EU, men også af lande som Burma, Filippinerne, Ægypten, Iran og Vietnam med flere for at nævne nogle af dem, vi normalt ikke tænker over som større end os i den sammenhæng. Masser af udyrkede arealer I Danmark får landmændene meget ud af de resurser, de råder over. Andre steder i verden kniber det med resurserne i form af viden og hjælpestoffer, mens arealerne er der eller kan skaffes via rydning og opdyrkning. Med en fortsat hårfin balance mellem udbud og efterspørgsel på de basale landbrugsprodukter er der et stort incitament til at øge produktionen over hele kloden. Det mærkes her i 2008 blandt andet på, at det er svært at skaffe hjælpestoffer nok i form af blandt andet maskiner, handelsgødning og pesticider. Fabrikkerne kan ikke eller ønsker ikke at producere så meget, at der er rigeligt til at efterkomme efterspørgslen. Brugen af moderne teknologi og dyrkningsmetoder øger udbytterne og nedsætter behovet for menneskelig arbejdskraft produktionen bliver mere effektiv. Men hvad er potentialet egentlig ud fra de kendte tal? Ser vi blot på mulighederne for at dyrke mere land inden for de områder, der tidligere var socialistiske, er der alene her enorme muligheder sammenlignet med, hvad vi har af landbrugsjord i Danmark. For der blev i 2007 dyrket færre hektar med korn i Russiske Føderation, Kasakhstan, Ukraine og Østeuropa sammenlignet med I de tre førstenævnte lande drejede det sig om et areal 14,7 gange større end det areal, vi dyrkede med korn i Danmark. I Østeuropa var det tilsvarende et areal 12,1 gange større end det danske eller i alt et 26,8 gange større areal end arealet med korn i Danmark. Det er således enorme arealer, der er udtaget af produktionen stort set uden at være benyttet til andre formål. Plads til øgede udbytter Såfremt arealerne, der er taget ud af produktion i Russiske Føderation, Kasakhstan, Ukraine og Østeuropa, igen benyttes til dyrkning af korn, vil verdensproduktionen af korn blive øget ganske betragteligt selv med de forholdsvis lave udbytter, der var på de allerede dyrkede arealer. Og formår landmændene i disse lande at øge udbytterne ad åre, er potentialet ganske enkelt ret enormt, fordi arealerne er så store. I Danmark blev der i 1993 høstet et gennemsnit på 57 hkg pr. hektar, og det gjorde der også i 2007 ifølge tallene fra FAO.\n7 mulighederne er enorme 7 I Russiske Føderation var tallene henholdsvis 16 og 18 hkg pr. hektar i gennemsnit således en mindre fremgang. I Ukraine var tallene 33 og 21 hkg pr. hektar altså en betragtelig tilbagegang. I Kasakhstan var tallene 10 og 13 hkg pr. hektar dermed en pæn fremgang, men på et meget lavt niveau. I Østeuropa som helhed var det gennemsnitlige udbytte i korn 22 hkg pr. hektar i både 1993 og Da 2007 var et dårligt år for kornhøsten af klimatiske årsager, har der i flere af landene været lidt højere udbytter i den mellemliggende periode. Forestiller man sig, at produktionen i de nævnte lande/ områder bliver øget med 10 hkg pr. hektar, hvilket ikke er urealistisk, giver det hele hkg mere korn eller hvad der svarer til 233 gange den høstede mængde korn i Danmark i SOJABØNNER HØSTET AREAL I MIO. HA Ø AS AF SA UDBYTTE I TONS PR. HA W NA EU SA 40 EU AS AF 20 NA Graferne viser det sam - lede høstareal, gennemsnitligt udbytte pr. hektar og høstudbyttet i alt for sojabønner i udvalgte lande og verdensdele/ verden. Det fremgår, at Sydamerika får en stadigt større betydning med hensyn til dyrkning af soja, som usa s farmere har været vant til at dominere indtil slutningen af 1990 erne UDBYTTE I MIO. TON I ALT Ø AS AF SA EU NA EU NA SA AF AS Ø W EU Nordamerika Sydamerika Afrika Asien Øvrige Verden Kilde: FAO\n8 8 mulighederne er enorme Udsigten til, at alverdens landbrug kan holde klodens befolkning forsynet med korn i de kommende årtier ser altså ganske lys ud, så længe klima og andre makroforhold ikke vælter læsset. Makro-forhold kan være politiske omstændigheder, økonomiske kriser, krige og så videre. Men stigende velstand kommer også til at spille en betydende rolle. Udover forbruget af afgrøder til biobrændstoffer og en befolkningstilvækst er det især forbruget af kød, som æder sig ind på planteproduktionen. Med stigende velstand følger normalt et stigende forbrug af kød. Kød er dyrt at producere målt i plantekalorier og dermed betyder øget forbrug af kød et kraftigt indhug i produktionen af korn og planteproteiner sat i relation til, hvad et menneske kan nøjes med at forbruge, hvis det er vegetar. Af samme årsag er den største andel af verdens befolkning stadig meget lidt kødspisende, fordi kød er en dyr måde at blive mæt på. Med stigende velstand ændrer dette billede sig. Korn Korn HØSTET AREAL I KM 2 SAMLET KORNUDBYTTE I TON I MIO. PR. HA TON AS AS DK NA NE 50 EU SE SA AS W AF AF ØE U ØE 20 ØE RU NA NA 500 AF EU200 EU KZ OC RU 10 RU SA SA OC OC U SE RU KZ NE DK00 DK U SE RU KZ DK Danmark NE Nordeuropa SE Sydeuropa ØE Østeuropa U Ukraine KZ Kazakhstan RU Russiske Føderation EU EU OC Oceanien AF Afrika NA Nordamerika SA Sydamerika AS Asien W Verden Kilde: FAO\n9 mulighederne er enorme 9 Korn Så aftrækket på korn og planteprotein til produktion af kød vil også øges. En prognose fra OECD/FAO Og så er vi tilbage ved de danske landmænd, som i over 100 år har været eksperter i animalsk produktion. Hvis de vil, kan de stadig holde sig en grisetryne foran konkurrenterne, men det kræver omtanke og investering i såvel produktionen som markedsføringen hvad enten det er konventionelle eller økologiske produkter, de producerer SAMLET KORNUDBYTTE I MIO. TON ØE NA EU RU SA OC 00 DK NE AS AF U SE RU KZ Her i 2008 udsendte OECD-FAO deres fjerde fælles Agricultural Outlook Det efterfølgende er korte uddrag af en uofficiel dansk oversættelse: Som et resultat af dynamik inden for udbud og efterspørgsel peger Outlook i retning mod, at råvarepriserne i nominelle termer på mellemlangt sigt i gennemsnit vil ligge betydeligt over de niveauer, der har været fremherskende i de seneste 10 år. Når gennemsnittet for 2008 til 2017 sammenlignes med det fra 1998 til 2007, er okse- og svinekødspriserne omkring 20 pct. højere, hvede, majs og skummetmælkspulver 40 til 60 pct., smør og olieholdige frø mere end 60 pct. Men fra dette højere niveau vil priserne fortsætte deres fald i realpriser om end i et svagere tempo. Herudover vil nogle priser også være mere flygtige end tidligere: DK Danmark det forventes ikke, at varelagrene bliver fyldt betydeligt NE Nordeuropa op i perioden. Det SE globale Sydeuropa landbrugs epicentrum flytter sig yderligere ØE Østeuropa fra OECD og hen imod udviklingslande. Både forbrug og produktion U Ukraine af alle produkter vokser hurtigt i udviklingslande KZ Kazakhstan bortset fra hvede. Senest i 2017 forventes disse RU lande Russiske at ville dominere produktion og forbrug af de fleste Føderation råvarer. Den dramatiske prisstigning siden 2005/06 er delvis EU EU et resultat af ugunstige vejrforhold i store kornproducerende AF Afrika regioner i verden. I en sammenhæng med lave, OC Oceanien globale NA Nordamerika lagre ville denne udvikling alene have udløst stærke SA Sydamerika prisreaktioner. Disse forhold er ikke nye. Det er AS Asien W Verden Graferne viser det samlede høstareal, gennemsnitligt udbytte pr. hektar og høstudbyttet i alt for korn og korn lignende afgrøder (majs, ris, hirse med flere) i en række udvalgte lande og verdensdele/verden i perioden Det fremgår, at Danmark både har et meget lille areal og en meget lille andel af verdens produktion af korn og at vores udbytte ligger helt i top. Hvis andre lande øger deres udbytter, vil det betyde en betragteligt større produktion mange hundrede gange den samlede danske produktion. Kilde: FAO\n10 10 mulighederne er enorme sket tidligere, og priserne er faldet, når udbuddet bedres over tid. Outlook ser ingen grund til at tro, at dette ikke vil gentage sig i løbet af de næste få år. De underliggende kræfter, der driver udbuddet af landbrugsprodukter (i det store hele produktivitets-gevinster) vil til slut opveje kræfterne, der bestemmer stærkere efterspørgsel. Som konsekvens heraf vil priserne fortsætte med deres fald i realpriser, selv om det muligvis ikke vil blive helt så meget som tidligere. Muligheder og trusler De danske landmænd og dermed medlemmerne af DM har fortsat gode muligheder for at klare sig godt i den globale konkurrence om at forsyne verden med fødevarer og råvarer til industriel brug. Men det kræver, at især landmændene og deres fællesejede andelsselskaber erkender, at det ikke er på størrelse men andre kvaliteter, at værdierne skal skabes fremover. For den danske landbrugsproduktion kommer til at udgøre en stadig mindre del af den samlede verdensproduktion. Vi har nemlig allerede formået at effektivisere vores produktion, sådan at vi får meget ud af arealerne, husdyrene, maskinerne og den arbejdskraft, der anvendes. Andre vil hurtigt følge i vores fodspor og effektivisere på alle planer, sådan at både mængde og kvalitet øges betragteligt i de kommende år. Det er ud fra disse kendsgerninger, at de danske landmænd skal forstå at navigere rigtigt fremover. Mulighederne ligger i de stadigt flere millioner mennesker verden over, som efterspørger høj kvalitet på mange planer. Her kan et fremsynet landbrug i Danmark hente sit guld. Og det er her, medlemmerne af DM også har en stor rolle at spille som rådgivere, sælgere og servicevirksomheder. HVEDE HØSTET AREAL I MIO. HA 120 W W 217 AS E UDBYTTE I MIO. TON 300 W NA NA EU 20 RU Ø 50 AF RU SA 0 U DK W 607 E EU AS SA AF U Ø DK DK Danmark EU EU E Europa Danmark er en meget lille og ubetydende spiller, når RU det Russiske gælder Føderation den globale produktion af hvede. Derfor U Ukraine betyder det intet for prisdannelsen på verdensmarkedet, NA Nordamerika om den danske produktion går SAop Sydamerika eller ned. Som det lidt overraskende fremgår, AF Afrika er Asien den del af verden, hvor den største AS Asien produktion af hvede foregår. Ø Oceanien W Verden Kilde: FAO\n11 mulighederne er enorme 11 Tabellen og grafikkerne viser verdens kornproduktion i årene opdelt i perioder. I 2004 placerede Danmark sig på en 35. plads med en produktion af korn, der var 46 gange mindre end den kinesiske. Tabellen viser også, at lande som USA og Canada får stadig mindre betydning på det område. VERDENS KORNPRODUKTION Fordelt efter produktion i Tal i ton Kilde: FAO SA AF U Ø DK DK EU E RU U NA SA AF AS Ø W Danmark EU Europa Russiske Føderation Ukraine Nordamerika Sydamerika Afrika Asien Oceanien Verden Kilde: FAO Kina USA Indien Rusland Frankrig Indonesien Brasilien Canada Tyskland Bangladesh Ukraine Vietnam Argentina Tyrkiet Mexico Australien Pakistan Polen Thailand VERDENS KORNHØST USA FORDELT PÅ LANDE Tal i procent Kina 18,2 19, ,9 8,8 Indien 10, Sovjetunionen 2,9 Frankrig 2,1 Indonesien Brasilien Canada Tyskland Bangladesh Resten af verden Myanmar Spanien Rumænien Italien Nigeria Storbritt Iran Ægypten Filippinerne Ungarn Sydafrika Kazakhstan Japan Serbien/Montenegro Ethiopien Danmark Hele verden Kina USA 18,2 17, ,9 Indien 10,2 3,4 3,1 2,9 Rusland Frankrig Indonesien Brasilien Canada Tyskland Bangladesh Resten af verden\n12 Markarbejdet bliver industrielt Fremover vil det være en operatør, der overvåger flere enheder på samme tid, som klarer markarbejdet, mener Martin Heide Jørgensen Kvalitet og kapacitet. Udgangspunktet er, at det er økonomien, der styrer. Men inden for den ramme er kvalitet og kapacitet nøgleordene, konstaterer Martin Heide Jørgensen fra sin stol som ingeniør, docent og fagchef på Ingeniørhøjskolen i Århus. Han er af den klare opfattelse, at fremtidens landbrugsmaskiner får et andet design og mange bliver førerløse. I fremtiden bliver en del af maskinerne førerløse, men de kommer til at arbejde under opsyn af en operatør, mener Martin Heide Jørgensen. Traktorføreren er en operatør, som udover at håndtere en traktor har førerløse redskaber med i marken. Teknisk er det allerede muligt. Det er blot et spørgsmål om accept fra samfundet af en løsning med førerløse enheder, siger han. Fokus på at løse opgaven Fremtidens maskinoperatør i markarbejdet skal ikke tænke på at styre maskinerne. Hans opgave bliver ligesom i industrien at overvåge, at de udfører arbejdet på den ønskede måde og med den ønskede kvalitet, forklarer Martin Heide Jørgensen. På den maskine, hvor operatøren sidder, bliver der en kabine med skærme til betjening af de øvrige maskiner, der aktuelt er i gang. Det hele foregår i real time via internettet og med GPS-styring, så de førerløse enheder hele tiden er under kontrol fra operatøren. Enheder til at pløje, harve, så, sprede gødning, udkøre gylle og sprøjte kan eksempelvis blive førerløse. Sensorer måler kvalitet På nutidens maskiner er der allerede mange sensorer til registreringer. Men vi har endnu ikke oplevet alt det, som kan automatiseres via sensorsignaler, fortsætter han. Fremover kan sensorer f.eks. måle kvaliteten af et såbed og automatisk indstille maskinen til at arbejde mere optimalt. Ved sprøjtning vil der være sensorer, som registrerer mængder og arter af ukrudt, så sprøjtningen bliver målrettet de aktuelle problemer. Det er ikke nyt, så spørgsmålet er bare, hvornår det markedsføres, konstaterer Martin Heide Jørgensen. I årtier er maskinerne blevet større og større. Med førerløse maskiner er der mulighed for at reducere størrelsen på den enkelte enhed. Og det faktum, at en tung traktor til at trække et stort redskab kan udelades, vil sænke belastningen af jorden med mindre pakning til følge. Den reducerede pakning opnås ved at elementerne til fremdrift indbygges i redskaberne, så lasten fordeles over den fulde arbejdsbredde, forklarer han. Vi vil se maskiner, hvor design og funktionalitet er helt anderledes end de maskiner, vi har i dag. Førerplatformen er et af de dyre elementer i dag. Maskinerne behøver derfor ikke at blive meget dyrere, end hvad vi oplever i dag. De nye systemer vil komme på markedet inden for de kommende år, mener han.\n13 markarbejdet bliver industrielt 13 Tegningen til venstre viser, hvordan markarbejdet kan udføres med en traktor og en førerløs maskine, hvor operatøren overvåger begge, der selv styrer. Tegningen til højre viser, hvordan udkørsel af gylle sker mere effektivt via påfyldning fra vej. Udformningen af gyllenedfælderen kan være anderledes end det viste. MARKARBEJDE MED GPS AUTOMATISK GYLLEPÅFYLDNING\n14 Rationel drift er vejen frem Maskinhandlerne bør tænke i kæder og samle eksempelvis administrative funktioner samt brugtsalg i effektive enheder, der er eksperter på deres område, mener Jørgen Damkjær - I min tid som direktør for Scania Danmark har jeg lært, hvor effektivt salget af lastbiler kan drives, forklarer Jørgen Damkjær, adm. direktør for virksomheden. Han overtog funktionen i 1985 efter godt 12 år som ansvarlig for importen af John Deere til Danmark først i Otto C. Jensen og siden i Agro Domi. Og i 1985 købte han selv landbrug med svineproduktion på Sjælland det blev solgt i Kunderne er interesserede i at være kørende til en kendt pris, og derfor oplever vi i stigende grad, at vi skal give tilbud på en samlet løsning inklusiv service og reparationer af de vitale dele, fortæller Jørgen Damkjær. Kunderne har oftest flere mærker, de gerne vil vælge mellem, og i en situation med stærk konkurrence er det således mere end mærket, der skal konkurreres på, mener han. Pris er en af de parametre, som kan afgøre en handel. Et andet er den service, man som kunde kan få, og en tredje parameter kan være de vilkår, der handles på. Eller måske skal der slet ikke være tale om en handel i konventionel forstand, men en leje, forklarer Jørgen Damkjær. Men uanset, hvordan Scania Danmark holder deres kunder godt kørende, handler det om at få sorte tal på bundlinjen og det bliver de kun, når der er rationaliseret i bund på alle niveauer. Sort boks på lastbilerne De store vognmandsfirmaer har erfaret, at kørselsøkonomien totalt set svinger en del fra chauffør til chauffør. Derfor sender en del firmaer chaufførerne på kurser, hvor de blandt andet lærer at køre med lavt forbrug af brændstof. Men det er ikke givet, at de følger den adfærd, de lærte på kurset, når de er tilbage i førersædet, siger Jørgen Damkjær. Det helt nye er, at lastbilerne kan udstyres med en sort boks med indbygget GPS og internet, så den enkelte lastbil og chauffør kan følges, hvor de end kører. Ved at registrere disse data, kan vi eller vognmanden nemt følge, hvad der sker. Når bilen begynder at fejle noget, kan der gribes ind, og hvis chaufføren kører uhensigtsmæssigt, kan han også korrigeres, konstaterer Jørgen Damkjær. Han ser gerne, at alle nye Scania lastbiler i Danmark bliver forsynet med denne facilitet. Kunden skal blot holdes kørende Scania Danmark oplever i stigende grad, at deres kunder er mere interesserede i at have lastbiler, der kører, end i at handle i traditionel forstand. De spørger os, hvad det skal koste pr. måned at have en flåde af lastbiler, som vi sørger for at levere, servicere, reparere og udskifte, når tid er, fortæller Jørgen Damkjær. En sådan aftale kan udformes på flere forskellige måder afhængig af kundens ønsker og behov. Men det grundlæggende er, at de kan koncentrere\n15 15 sig om det, de er gode til, mens vi tager os af det, vi er gode til, fastslår han. Desuden indebærer en sådan aftale, at kunden kan regne med korte driftsstop, når en bil går ned. En del af aftalen kan være, at den skal køre inden for eksempelvis 24 timer, og sker det ikke, får vi dagbøder, indtil den igen kører. Den ordning får vores medarbejdere til at arbejde effektivt, fordi ingen af dem vil være skyld i, at der skal betales bod, siger Jørgen Damkjær. Salget af brugt samlet Danske maskinhandlere oplever brugtlagrene som både en betydelig omkostning og en væsentlig hindring for at gennemføre handler. Desuden har hele prisdannelsen i markedet ofte været præget af den kendsgerning, at kunderne ønsker høj pris for det brugte. Det samme gjorde sig gældende inden for lastbiler, og førhen var det virkeligt svært at sætte den rigtige værdi på især det brugte. Men det har vi gjort op med ved at samle alt brugt fra Danmark i Kolding, hvor vi har eksperter på dette område ansat. De kender det aktuelle marked og ved, hvor det brugte kan afsættes og til hvor meget, forklarer Jørgen Damkjær. Når en kunde kommer med sin brugte lastbil og vil købe nyt, bliver alt omkring den brugte bil inklusiv en stribe fotos sendt til Kolding. Inden for højst otte timer får vi en tilbagemelding med den rigtige pris, og så er vi klar til at handle med rigtige priser, konstaterer han. Det har betydet, at hvor det brugte før var en belastning, er det i dag en mulighed. Men i dag har vi i Scania organisationen cirka 400 lastbiler ude at køre på lejekontrakt. Man kan sagtens forestille sig, at landmænd gerne vil leje maskiner frem for at købe. Så det er blot et spørgsmål om at finde ud af vilkårene for det, så begge parter har fordel af den konstruktion, siger Jørgen Damkjær. Hos Scania Danmark kan kunden betale en leje, der dækker alt bortset fra diesel. I starten var udlejning et træls område for os, men i dag er det en meget vigtig del af vores forretning, konstaterer han. På vej mod færre forhandlere I Danmark har det i årevis været diskuteret hvor mange forhandlere, det enkelte mærke har brug for. Vi er nogle sjove nogle, for lige så snart, der bliver lidt langt til en forhandler, opstår der en underforhandler eller kunden skifter mærke/forhandler. Det er ikke så rationelt og slet ikke, hvis forhandlerne kører med hver sin administration og så videre, mener Jørgen Damkjær. Han forklarer, at Scania Danmark har samlet og dermed centraliseret en række af de administrative funktioner. Kunden har ikke behov for at vide, hvorfra hans faktura eller kontoudtog udskrives eller hvor personen, der tager telefonen, sidder henne. Så vi har købt en maskine, der efter udskrift af fakturaerne putter dem i kuverter og samtidig lægger meddelelser i til kunderne. Selvstændige maskinhandlere kan godt gå sammen om disse funktioner, mener han. Men de personlige relationer mellem kunde og virksomhed må ikke forsvinde, for så mister man kundernes loyalitet, understreger Jørgen Damkjær. Udlejning er vokset i omfang For år tilbage var udlejning af lastbiler for kortere eller længere perioder et stort set ukendt forretningsområde hos Scania Danmark.\n16 En rigtig god partner Brørup Traktor- & Maskincenter har siden 1. juli 2008 været med i DM, og det har givet en række indlysende fordele, mener Svend Aage Jensen Følgende kunne man i oktober 2008 læse på hjemmesiden for Brørup Traktor- & Maskincenter: Pr. 1. juli 2008 er firmaet blevet tilsluttet Dansk Maskinhandlerforening. Det er en officiel brancheforening for landbrugsmaskinforretninger i DK. Med dette tiltag ønsker vi at styrke vores forretning, både over for vore medarbejdere og ikke mindst vore kunder og samarbejdspartnere. Vi får en brancheforening, der taler samme sprog som os, og som ved hvad, der sker i branchen. Vi glæder os til samarbejdet. Dette udsagn uddyber Svend Aage Jensen, der sammen med Kurt Eg ejer forretningen, gerne. Vores virksomhed blev grundlagt 1. juni 1997, og vi valgte at bruge Dansk Smedemesterforening som vores brancheorganisation. Men hen ad vejen fandt vi ud af, at det ikke er her, de fleste forhandlere af landbrugsmaskiner er organiseret, fortæller han. Dermed fik de to ikke de informationer om deres branche, som de gerne ville have i deres hverdag. De kunne heller ikke få en hjælp, som var rettet specifikt mod de problemstillinger, de møder som forhandler af landbrugsmaskiner. Sammen med kollegaer I forvejen kendte vi mange af vores kollegaer i branchen. Men med medlemskabet af DM ser vi frem til at lære dem endnu bedre at kende, forklarer Svend Aage Jensen. Han ønsker at være aktiv i sin nye forening og deltage i de aktiviteter, der er i det omfang, det er muligt. Det betyder meget at kunne snakke med andre ligestillede om de problemstillinger, vi møder i vores dagligdag, mener han. Udover uformelt at kunne udveksle erfaringer med andre ser han også en række andre fordele i at være med i DM. Vi kan få en række formularer rettet mod os. Dem benytter vi os af. Desuden får vi en brancheorientering og statistikker, så vi kan benchmarke os mod kollegaerne. Det betyder også meget, mener Svend Aage Jensen. Disse orienteringer fik han ikke fra den anden forening. De rigtige forsikringer Som maskinhandlere ønsker Svend Aage Jensen og Kurt Eg at være forsikret bedst muligt. I DM kan vi få forsikringsbetingelser, som er tilpasset vores behov. Det betyder også, at vi får de dækninger, vi har brug for til den rigtige pris, forklarer Svend Aage Jensen. Når et eller andet går galt trods anstrengelser for at undgå det, har de to ejere af Brørup Traktor- & Maskincenter et sted at hente hjælp. Opstår der en sag, bliver vi hjulpet. Det betyder meget, fastslår han. Vi kan få hjælp til at udforme kontrakter med nye medarbejdere, og hvis vi skal afskedige en, er der også hjælp at hente, forklarer Svend Aage Jensen. Svend Aage Jensen (tv) og Kurt Eg (th) ejer sammen Brørup Traktor- & Maskincenter, som fra 1. juli 2008 har været med i Dansk Maskinhandlerforening. det har givet mange fordele, fortæller Svend Aage Jensen.\n17 17 Men det er ikke kun for at løse problemer, at der blev skiftet brancheorganisation. Vi bliver tilbudt specifikke kurser, hvor vi kan lære noget nyt af betydning for os. Med mere viden famler vi mindre i blinde, siger Svend Aage Jensen. Han mener også, at det er godt at blive orienteret om de udfordringer, der kan være i forhold til branchens leverandører. Det kan for eksempel være advarsler mod udenlandske firmaer, som prøver at snyde os, uddyber han. På den baggrund finder Svend Aage Jensen ikke, at det er for dyrt at være med i DM. Set i lyset af, hvad vi risikerer ved ikke at være organiseret, finder jeg, at kontingentet til DM er en særdeles god investering for os. Vi har fået en rigtig god partner i DM, og jeg ser frem til at samarbejde med de gode, fremsynede medarbejdere i det nye sekretariat i Kolding, siger han. Brørup Traktor- & Maskincenter beskæftiger udover ejerne en bogholder, to lagerfolk og fem mand på værkstedet, hvoraf de tre er lærlinge. Får de ønskede informationer Siden 1. januar 2008 har Herborg Smede- & Maskinforretning været med i DM og nu er ejerne langt bedre informeret om branchen Det var en godt etableret og velrenommeret maskinforretning, der pr. 1. januar 2008 valgte at skifte brancheorganisation fra Dansk Smedemesterforening til Dansk Maskinhandlerforening. Fra mange kollegaer havde vi hørt, at de fik en masse orientering om forhold i branchen, som vi ikke fik fra vores organisation, forklarer Keld Andersen, der sammen med Oluf Poulsen og Jens Poulsen ejer virksomheden. Udover de rent forretningsmæssige informationer savnede de at få at vide, når kollegaer havde runde fødselsdage eller jubilæer med videre. Vi kunne heller ikke følge med i, når andres lærlinge var udlært og så videre, fortsætter Keld Andersen. Alle disse oplysninger får de nu som medlem af DM. Orientering om lovgivning DM udsender hver måned orienteringer om en række forhold til sine medlemmer. På den måde får vi også den nyeste viden om lovgivning på de områder, som er af betydning for os. Det kan være om krav til bremser, vægte og lygter med videre, fortsætter Keld Andersen. Siden indmeldelsen i DM har Herborg Smede- & Maskinforretning også været inde i en forsikringssag, hvor man søgte hjælp i DM-sekretariatet. Det kørte op i en spids, og vi fik den hjælp, vi havde behov for, så vi kunne komme videre. Men desværre tabte vi sagen på grund af de betingelser, der var i vores forsikring, fortæller han. Virksomhedens forsikringsforhold har også været analyseret med hjælp fra DM, uden at det dog førte til, at der blev skiftet selskab. Ellers har vi ikke brugt DM til så meget. Men det er jo kun positivt, at vi ikke har problemer, mener Keld Andersen. Herborg Smede- & Maskinforretning beskæftiger i alt 33 medarbejdere. Fra venstre er det Keld Andersen, Jens Poulsen, Birte Poulsen og Oluf Poulsen, som ejer Herborg Smede- & Maskinforretning, der siden 1. januar 2008 har været med i Dansk Maskinhandlerforening.\n18 Festen begynder nu Efter flytning fra København, indretning af nye lokaler i Kolding og ansættelse af medarbejdere er DM-sekretariatet i arbejdstøjet for at yde kvalificeret mod- og medspil på medlemmernes præmisser Klar til fest, 90 år og stadig ung. Efter vores flytning til Kolding i marts 2008 har vi brugt en pæn del af vores tid på at komme på plads i mere end én forstand. Vi har nemlig både skullet have de nye lokaler til at fungere, få de to senest ansatte medarbejdere på plads og så sat virkelighed bag ordene i vores nye vision for DM, forklarer Michael Husfeldt, branchedirektør siden 1. august Vi hjælper medlemmerne med at løse de problemer, de står overfor i for bindelse med handler, medarbejdere, forsikringer, uddannelse, arbejdsret og andet lignende, forklarer Michael Husfeldt, branchedirektør i DM. Vi er meget ydmyge overfor DM-medlemmerne, som har haft tålmodighed med os i den proces. Og taknemmelig for den hjælp, Jytte Christensen har givet os som vores livline til det, vi overtog, understreger han. Med dette som fortid er der kun et at sige: Festen begynder nu, og vi har et rigtigt godt hold, som er parat til at tage fat på at løse opgaverne i en konstruktiv dialog med medlemmerne, siger Michael Husfeldt. Han peger på, at økonomien i DM er på plads for de kommende år, og at budgetterne viser, at omkostningerne er skåret ned mest som følge af en lavere lønsum. Vi har også oplevet uopfordret søgning fra maskinhandlere, der ønsker at være medlemmer. Desuden vil vi aktivt søge at få nye med, som naturligt hører hjemme hos os. Og allerede i år har vi fået ni nye medlemmer, og det bidrager også positivt til økonomien i foreningen, konstaterer Michael Husfeldt. Men økonomi er ikke alt heller ikke selvom der bliver gået efter et lavere kontingent. Det drejer sig nemlig mere om at løse de rigtige opgaver for medlemmerne, så deres hverdag bliver nemmere, mere indbringende, og at deres problemer løses professionelt via kompetent hjælp fra DM-sekretariat. Måler medlemmernes tilfredshed DM-sekretariatet har fremover fokus på at skabe værdi for medlemmerne hver dag. Men vi kan ikke nøjes med at tro, at vi gør det. Vi vil også måle på, om det lykkes, siger Michael Husfeldt. Derfor har bestyrelsen besluttet, at der i 1. kvartal af 2009 gennemføres en måling blandt de relevante målgrupper i DM. Det vil sige direktører og ejere i medlemskredsen. Vi vil måle på kendskabet til og tilfredsheden med de ydelser, vi har og spørge til, om der er forslag til andre aktiviteter, vi skal sætte i gang, forklarer Michael Husfeldt. Undersøgelsen kommer også til at omfatte spørgsmål om de samarbejdspartnere, som DM har. Det vil sige SALA, Willis, PensionDanmark, JMA, TDC og DMs kvalitetscertificering. Nye tider giver nye udfordringer Der kommer hele tiden nye, yngre maskinhandlere til, og dem vil vi gerne have med i vores forening. Det er en stor udfordring, forklarer Michael Husfeldt om det langsigtede perspektiv.\n19 19 Han er på det rene med, at det ikke er de nye, som skal tilpasse sig DM. Vi skal passe til deres behov, og det er blandt andet det, vi skal bruge de løbende medlemsundersøgelser til, fastslår han. De aktiviteter, DM herefter vælger at beholde og starte, skal alle skabe kontant værdi for medlemmerne. Og vi i sekretariatet skal selv være med til at tage initiativer, så vi når vores mål, klargør han. Salg af udvalgte maskiner i årene Kilde: Dansk Landbrugsrådgivning, Landscentret Antal plovlegemer Antal traktorer Rotorharver - meter total arbejdsbredde Antal plove Stubharver - meter total arbejdsbredde Komplette radsåmaskiner Antal mejetærskere Rotorharver - antal solgt Tabellen viser udviklingen hos medlemmerne af DM øvrige statiske oplysninger om DM findes i artiklen, der starter på side Stubharver - antal solgt Kombiharver og såmaskiner - meter total arbejdsbredde Antal bigballepressere Antal rundballepressere\n20 20 festen begynder nu Uddannelse i bred forstand bliver et af de store fokusområder i DM fremover. Der er behov for at rekruttere nye medarbejdere, som skal have en god uddannelse hos vores medlemmer samt på de tekniske skoler. Og vi skal tilbyde eksisterende medarbejdere efteruddannelser og lederuddannelser i vores DM-Akademi, forklarer Michael Husfeldt. Han nævner, at DM i oktober 2008 igangsatte en omfattende lederuddannelse, og at der fortløbende vil blive taget initiativ til andre uddannelser. FAKTA OM DANSK MASKINHANDLERFORENING Graferne viser salget af udvalgte maskiner i årene Medlemmer Udsalgssteder Omsætning mio. kr ,0 3,0 2,5 2,5 2,0 2,0 1,5 1,5 1,0 1,0 0,5 0,5 Omsætning pr. medarbejder mio. kr Medarbejdere gens. pr. virksomhed Mange tilbud til medlemmerne Læser man et af de breve, som bliver sendt ud til de landbrugsmaskinhandlere, der har vist interesse for at blive optaget i DM, står det klart, at foreningen har et meget bredt tilbud. Udover at være officiel brancheforening for virksomheder, der sælger landbrugsmaskiner i Danmark, har foreningen nemlig blandt andet følgende at tilbyde medlemmerne: DM-Arbejdsgiver, som samarbejder med SALA om løse spørgsmål vedrørende det at være arbejdsgiver herunder at indgå overenskomst med Dansk Metal/3F, HK/Privat og Ledernes Hovedorganisation DM-feriepenge garantiordning, der sparer rente og likviditet DM-Forlag, som sælger blanketter, formularer og pjecer DM-Akademi, som tilbyder uddannelser til ejere samt ledende medarbejdere og efteruddannelser af forskellig art Et fælles medlemskab af CLIMMAR, der er brancheorganisation for de europæiske landbrugsmaskinhandlere Rådgivning i spørgsmål om ledelse Virksomhedsrådgivning DM-Kvalitetscertificering DMiBRUGT, som er en avis til samtlige jordbrugere med tilbud om brugte maskiner fra medlemmerne Udsendelse af DM orienteringer to gange månedligt Hjælp til rekruttering af udenlandsk arbejdskraft Hjælp til analyse af medlemsvirksomhedernes forsikringer og fordelagtige forsikringsaftaler Erfa-grupper Tilskud til svendeprøver og legater til elever/lærlinge, der er færdiguddannede


Arbejdsgiveren kan orientere de ansatte om, at kommunikationsformen i relation til ansættelsesretlige påbud fremover vil være digital, og at de derfor forventes at tjekke deres e-boks.\nDet er arbejdsgiveren, der har bevisbyrden for, at der er aftalt prøvetid. Det anbefales derfor, at der i givet fald indskrives en bestemmelse herom i ansættelsesbrevet. Det er dog en forudsætning for at anvende det korte varsel, at fratrædelsen sker inden prøvetidens udløb, jf. funktionærlovens § 2, stk. 5.\nEksempel på ansættelsesforløb (datoer):\nAnsættelse 28/1 Sidste frist for opsigelse med prøvetidsvarsel 13/4\nEfter en eventuel prøvetids udløb skal opsigelse fra arbejdsgiveren efter funktionærlovens § 2, stk. 2, senest ske\ninden udløbet af (uafbrudt ansættelse) med et varsel på:\nFor ansatte, der bor i en tjenestebolig, gælder en særlig regel om varslets længde, jf. funktionærlovens § 2, stk. 9.\nAnsættelse 28/1 Sidste frist for opsigelse med 1 måneds varsel 31/5\nOpsigelse fra den ansattes side skal ske med 1 måneds varsel til en måneds udgang, jf. funktionærlovens § 2, stk. 6.\nSelvejende institutioner betragtes ikke som statsinstitutioner i relation til organisationsaftalens § 39. Institutionen skal dog, fx i ansættelsesbrevet, gøre opmærksom på, at § 39 ikke gælder for den pågældende ansættelse, jf. faglig voldgift af 1. marts 2007. Tages dette forbehold ikke, følger det af voldgiftskendelsen, at den ansatte har krav på at medtage sit opsigelsesvarsel ved direkte overgang mellem institutioner inden for organisationsaftalens dækningsområde, dvs. fra en statsinstitution til en selvejende institution, mellem to selvejende institutioner eller fra en selvejende institution til en statsinstitution.\nDet fremgår af tillidsrepræsentantaftalens § 3, stk. 4, at arbejdsgiveren skal underrette tillidsrepræsentanten om forestående afskedigelser, jf. faglig voldgift af 11. juni 2018 (FV 2017.0150) om pligten til at orientere tillidsrepræsentanten ved påtænkt afskedigelse og nærmere om orienteringspligten i kapitel 6 og kapitel 9.\nUnderretning kan ske ved, at arbejdsgiveren meddeler organisationen, at en eller flere navngivne ansatte er blevet afskediget. Arbejdsgiveren kan også vælge at fremsende kopi af afgørelsen om afskedigelse af den ansatte til organisationen. Hvis arbejdsgiveren vælger denne løsning, skal det sikres, at der ikke gives oplysninger i strid med den tavshedspligt med hensyn til fortrolige oplysninger, som fremgår af forvaltningslovens § 27, jf. straffelovens § 152, eller i strid med databeskyttelseslovens regler om behandling af personoplysninger, jf. kapitel 6 og kapitel 9.\nForhandlingen afholdes senest 14 dage efter anmodningens fremsættelse. Forhandlingen kan resultere i, at der opnås enighed om, at afskedigelsen er berettiget. Hvis der ikke opnås enighed ved den lokale forhandling, kan organisationen senest 14 dage (for månedslønnede 1 måned) efter forhandlingen skriftligt kræve sagen forhandlet mellem overenskomstens/organisationsaftalens parter. Forhandlingen afholdes senest 1 måned efter anmodningens fremsættelse.\nForhandlingen kan resultere i, at der opnås enighed om, at afskedigelsen er berettiget eller uberettiget. Hvis afskedigelsen er uberettiget, kan der indgås forlig om betaling af et beløb til den afskedigede.\nOpnås der ikke enighed mellem overenskomstens/organisationsaftalens parter, kan organisationen kræve sagen behandlet ved en voldgift. Krav om behandling ved voldgift skal fremsættes inden for en frist på 8 uger fra den centrale forhandling ved afgivelse af klageskrift. Herefter nedsættes en voldgiftsret efter retningslinjerne i lov om Arbejdsretten og faglige voldgiftsretter. Svarskrift skal afgives inden for 8 uger fra klageskriftets fremsendelse. Frister for eventuel yderligere skriftveksling fastsættes af opmanden. Fristerne bør normalt ikke overstige 4 uger. Parterne i voldgiftssager er overenskomstens/organisationsaftalens parter, fx HK som klager og Medarbejder- og Kompetencestyrelsen som indklaget.\nHvis voldgiftsretten fastslår, at afskedigelsen er urimelig, fastsætter voldgiftsretten en godtgørelse til den ansatte, der skal betales af arbejdsgiveren. Genansættelse kan kun ske, hvis både den ansatte og arbejdsgiveren er enige herom.\nHvis den ansatte benytter sig af klageadgangen, bør arbejdsgiveren og den faglige organisation overveje at indgå en aftale om at suspendere forhandlingsfristerne for lokal forhandling i det fælles regelsæt om afskedigelse.\nHvis enighed ikke opnås, kan organisationen kræve sagen behandlet ved faglig voldgift. Hvis voldgiftsretten fastslår, at bortvisningen ikke er rimeligt begrundet i den ansattes forhold, kan den fastsætte en godtgørelse til den ansatte.\nOgså ved behandling af sager om bortvisning skal de almindelige forvaltningsretlige regler følges. Specielt skal arbejdsgiveren være opmærksom på reglerne om partshøring, herunder grundsætningen om udvidet partshøring, hvor denne gælder. Der henvises til afsnit 31.1.1.1 og 31.1.1.2 samt til kapitel 9.\nArbejdsgiveren kan fritage den ansatte for at skulle stå til rådighed i opsigelsesperioden (såkaldt fritstilling).\nHvis arbejdsgiveren fritstiller den ansatte, er den pågældende frigjort fra sin arbejdsforpligtelse og kan uden videre tage nyt arbejde. Se mere om fritstilling i afsnit 31.2.6.\nMedarbejder- og Kompetencestyrelsen anbefaler, at arbejdsgiveren i forbindelse med en fritstilling skriftligt meddeler den ansatte, at man foretager modregning. Samtidig anbefales det, at det også skriftligt tilkendegives over for den ansatte, at vedkommende skal søge nyt arbejde (tabsbegrænsningspligt), og at arbejdsgiveren skal orienteres, hvis den ansatte får ansættelse andetsteds.\nEn funktionær har dog altid krav på en minimalerstatning svarende til 3 måneders løn, jf. funktionærlovens § 3. Hvis den ansatte først fritstilles i løbet af opsigelsesperioden, vil minimalerstatningen dog længst skulle betales indtil udløbet af opsigelsesvarslet. Er der på dette tidspunkt mindre end 3 måneder tilbage af opsigelsesvarslet, vil minimalerstatningen således kunne udgøre mindre end 3 måneders løn.\nVed beregning af den ansattes eventuelle krav ud over minimalerstatningen foretages der en sammenligning mellem lønnen i den hidtidige stilling og den ansattes samlede indtægt fra et nyt arbejde jf. Højesterets dom af 11. december 2019 (UfR2020.978H).\nReglerne om ferieafvikling i forbindelse med fritstilling fremgår af ferielovens § 16, stk. 2 og 3.\nDen 1. september 2020 træder en ny ferielov og ferieaftale i kraft. Ovenstående bestemmelser er videreført i den nye ferielov og ferieaftale. Se mere herom i kapitel 23.\nFunktionærlovens § 2 a giver den ansatte, hvis anciennitetskravet er opfyldt, en ubetinget ret til fratrædelsesgodtgørelse, hvis den ansatte bliver afskediget eller uberettiget bortvist. Anciennitetskravet skal være opfyldt på fratrædelsestidspunktet. Dvs. at den ansatte efter ansættelse i "samme virksomhed” har krav på en godtgørelse på:\nHvis den ansatte vælger at kontraopsige, har den ansatte fortsat ret til fratrædelsesgodtgørelse, hvis den ansatte på tidspunktet for sin fratræden opfylder anciennitetskravet. Fratræder den ansatte efter en kontraopsigelse, der indebærer, at anciennitetskravet ikke er opfyldt (på fratrædelsestidspunktet), har den pågældende dog ikke krav på fratrædelsesgodtgørelse.\nUdtrykket "samme virksomhed" skal i forbindelse med ansættelse i staten i almindelighed forstås som samme arbejdsgiver. Anciennitet fra en tidligere statslig ansættelse medregnes således ikke i ancienniteten i den stilling, som den ansatte afskediges fra, medmindre det konkret er aftalt mellem arbejdsgiveren og den ansatte.\nBegrebet "uafbrudt beskæftiget" i relation til tjenestefrihed blev fortolket i Sø- og Handelsrettens dom af 23. juni 1993. Dommen lægger til grund, at tjenestefrihed uden løn ikke afbryder, men alene medfører en tidsbegrænset suspension af ansættelsesforholdet, og at den ansatte ved tilbagekomst til samme arbejdsgiver genindtræder i sine rettigheder med hensyn til opsigelsesvarsel, lønanciennitet mv. Derfor fandt retten, at funktionærlovens § 2 a vedrørende uafbrudt beskæftigelse må anses for opfyldt også i sådanne tilfælde, idet tjenestefrihedsperioden dog ikke medtages ved opgørelsen af, hvorvidt 12- eller 17-års kravet er opfyldt.\nArbejdsgiveren skal på den ansattes begæring oplyse om årsagen til en uansøgt afskedigelse, jf. funktionærlovens § 2, stk. 7, om en såkaldt tjenesteattest.\nHvis den ansatte er blevet afskediget eller selv har opsagt sin stilling, er arbejdsgiveren, jf. funktionærlovens § 16, forpligtet til at give den pågældende den nødvendige frihed til at søge andet arbejde uden afkortning i lønnen. Den ansatte skal dog tage passende hensyn til institutionens arbejdstilrettelæggelse.


Rapport om efter- og videreuddannelse inden for sygeplejen - Ministeriet for Børn og Undervisning\nPressemeddelelse • Sep 08, 2010 10:39 CEST\nHvordan er det fremtidige behov for efter- og videreuddannelse på sygeplejerskeområdet? Det har en arbejdsgruppe i regi af Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Undervisningsministeriet undersøgt. Arbejdsgruppen, der i juli 2010 har udgivet rapporten ”Vurdering af fremtidige behov for efter- og videreuddannelse inden for sygeplejen”, blev nedsat som led i trepartsaftalen fra 2007 mellem regeringen, KL, Danske Regioner og FTF.\nI samarbejde med parterne at tage initiativ til en undersøgelse af, hvorvidt klinisk uddannelse i højere grad kan indgå som en del af uddannelserne i det videregående uddannelsessystem. Her tænkes særligt på de sundhedsfaglige diplomuddannelser, herunder eventuelle barrierer i lovgivningen.\nI samarbejde med Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling samt parterne at tage initiativ til en undersøgelse af, hvorvidt der kan skabes en øget sammenhæng og fleksibilitet mellem de forskellige klinisk rettede efter- og videreuddannelser. Her tænkes særligt på fleksibilitet mellem specialuddannelserne for sygeplejersker og diplom- og masteruddannelserne i form af blandt andet en øget synlighed om meritmuligheder.\nIndenrigs- og Sundhedsministeriet (formand)


Gå på jagt efter ørestikkere i Aalborg! - bp-el.dk\nØrestikkere kan bruges til alt! Til hverdag, til fest og til de helt særlige dage i den hvide kjole eller på den første date. Find smukke øreringe til enhver anledning til dig selv eller én, du holder af. Vælg mellem klassiske, de elegante, de rå og de helt anderledes…\nFind dine nye ørestikker i Aalborg…\nUanset om du er på udkig efter nye ørestikker til dig selv eller som gave er udvalget stort, og det kan derfor være lidt af en jungle at finde rundt i typer og størrelser. For nemheds skyld kan du inddele ørestikker i 3 overordnede kategorier: Faste ørestikker, hængende ørestikker og de specielle ørestikker.\nHvorfor vælge faste ørestikker?\nFordelen ved en lille ørestikker, der sidder fast på flippen er, at den ofte er mere diskret end store øreringe. Med langt hår eller strik omkring halsen undgår du desuden at hænge i med ørestikkeren, og de fleste disse typer kan du sagtens sove med om natten, uden at de virker generende.\nHvad er forskellen på hængende ørestikker og øreringe?\nEn ørestikker, der hænger nedenfor flippen, findes i ringform og som vedhæng. Der er ingen fast definition på, hvornår en hængende ørering kan sættes under kategorien ørestikker, men de fleste vil nok definere det hængende modeller som ørestikker, hvis der er en lås bag på øreflippen. Ringformede øreringe – såkaldte kreoler – vil derfor ofte kun blive kategoriseret som ørestikker, hvis det er en åben ring med lås bagpå.\nHvad med de mere specielle ørestikker?\nTil dig eller gavemodtageren, der elsker det usædvanlige, er de mere specielle ørestikker et godt valg. Du kan få typer, som ligner piercing – det vil sige, at eksempelvis en stav eller en spiral ser ud til at gå igennem øret. Det er naturligvis en optisk illusion, der opnås ved, at ørestikkerens form er delt i to og samles på hver side af øret.\nNext story Morskab og udfordring med en speed cube\nPrevious story Skab værdi i din bolig med maling af badekar


Anbefalinger af leverandører af brænde - Find dit brændekøb\n4 grunde til at vælge Roskilde Brændesalg som din leverandør af træpiller\nTræpiller er indenfor den seneste årrække blevet en populær kilde til opvarmning og med god grund. Træpiller er nemlig både er mere miljøvenlige end de traditionelle opvarmningsmetoder som f.eks. gas og olie, og er desuden også er langt billigere og mere stabile i deres priser. Undersøgelser viser at man kan spare 25-50 % på sit årlige varmeforbrug ved at benytte træpiller i stedet for fossile brændstoffer. Roskilde Brændesalg er forhandlere af træpiller, og der er mange gode grunde til ...\nLær at forstå varedeklarationen bag dine træpiller\nNår det kommer til køb og forbrug af træpiller, kan der ofte opstå forvirring, hvilket skyldes den lange række af begreber som ofte dukker op i denne forbindelse. Disse begreber kan bl.a. indbefatte brændværdi, askeindhold, væskeindhold, bindemiddel osv. Vi vil hermed prøve at give en oversigt over disse begreber, samt nogle retningslinjer for hvilke værdier der karakteriserer træpiller af en god kvalitet. Brændværdi Brændværdien er et mål for hvor meget energi/varme der afgives pr. masseenhed. Da træpiller basalt set er træ, ...\nHvad betyder brændværdi og har det nogen betydning dit valg af brænde?\nI forbindelse med køb og salg af brænde eller briketter er ordet ”brændværdi” et begreb, som ofte forekommer. Ofte snakkes der om, hvorvidt det brænde man benytter har en høj eller en lav brændværdi, og der er en generel konsensus om, at jo højere brændværdi desto bedre. I denne artikel vil vi dog dykke lidt dybere ned i begrebet brændværdi, og de tal som ofte benyttes i denne sammenhæng. Dette skal medføre, at du som kunde kan få en ...\nVælg den rigtige type af brænde til din brændeovn\nEn brændeovn er et helt fantastisk element i ethvert hjem og kan både skabe hygge og varme. Men det er ikke helt ligegyldigt hvilken type af brændsel du benytter, og alt afhængig af dit formål med brændeovnen, kan du risikere at bruge unødvendigt penge på brændsel, som ikke opfylder det behov du ønsker at det skal opfylde. Generelt må man skelne mellem to forskellige formål, når det kommer til brug af ens brændeovn. F.eks. kan brændeovnen være tiltænkt, som den ...\n5 tips til at fyre med lufttørret brænde\nHvis du køber lufttørret brænde fremfor ovntørret brænde kan der være en del penge at spare, men førend du kan få den optimale effekt for pengene kræver det, at dit brænde er tilstrækkeligt tørt. I det følgende vil der blive gennemgået 5 tips, som vil hjælpe dig til at have succes med at fyre med lufttørret brænde. Planlæg forud At få succes med lufttørret brænde kræver at man planlægger forud. Hvis du ønsker at bruge brændet om efteråret, bør det købes ...