Kvalitetsarmbånd i læder fra byRavn - køb her - byRavn.dk\nForside Julegaver til ham BX1 - Armbånd i læder\nEnkelt armbånd, som passer til både mænd og kvinder.\nArmbåndet kan fås helt enkelt uden tekst, eller med dit personligt touch i form af personligt tryk, som vi trykker på armbåndet.\nArmbåndet er cirka 1,5 cm bredt, og længden varierer alt efter størrelsen. Det lukkes med en geværknap.\nNatur / Gammel messing / Uden tekst Natur / Gammel messing / Med tekst [+DKK 50] Natur / Messing (gylden) / Uden tekst Natur / Messing (gylden) / Med tekst [+DKK 50] Natur / Stål (sølv) / Uden tekst Natur / Stål (sølv) / Med tekst [+DKK 50] Sort / Gammel messing / Uden tekst Sort / Gammel messing / Med tekst [+DKK 50] Sort / Messing (gylden) / Uden tekst Sort / Messing (gylden) / Med tekst [+DKK 50] Sort / Stål (sølv) / Uden tekst Sort / Stål (sølv) / Med tekst [+DKK 50] Cognac / Gammel messing / Uden tekst Cognac / Gammel messing / Med tekst [+DKK 50] Cognac / Messing (gylden) / Uden tekst Cognac / Messing (gylden) / Med tekst [+DKK 50] Cognac / Stål (sølv) / Uden tekst Cognac / Stål (sølv) / Med tekst [+DKK 50] Mørkebrun / Gammel messing / Uden tekst Mørkebrun / Gammel messing / Med tekst [+DKK 50] Mørkebrun / Messing (gylden) / Uden tekst Mørkebrun / Messing (gylden) / Med tekst [+DKK 50] Mørkebrun / Stål (sølv) / Uden tekst Mørkebrun / Stål (sølv) / Med tekst [+DKK 50] Mørkeblå / Gammel messing / Uden tekst Mørkeblå / Gammel messing / Med tekst [+DKK 50] Mørkeblå / Messing (gylden) / Uden tekst Mørkeblå / Messing (gylden) / Med tekst [+DKK 50] Mørkeblå / Stål (sølv) / Uden tekst Mørkeblå / Stål (sølv) / Med tekst [+DKK 50] Rød / Gammel messing / Uden tekst Rød / Gammel messing / Med tekst [+DKK 50] Rød / Messing (gylden) / Uden tekst Rød / Messing (gylden) / Med tekst [+DKK 50] Rød / Stål (sølv) / Uden tekst Rød / Stål (sølv) / Med tekst [+DKK 50]\nØnsker du tekst på armbåndet\nMed tekst [+DKK 50]\nEt enkelt armbånd, til både mænd og kvinder. Armbåndet fås i seks forskellige farver læder og tre forskellige farver på geværknappen, som armbåndet lukkes med. Armbåndet fås både med og uden personligt tryk.\nNår du vælger farve, skal du være opmærksom på at især det lyse læder ændrer farve med tiden - i blogindlægget her, kan du se hvordan læderet ændrer farve når det udsættes for sollys.\nStørrelsesguide for BX1-armbånd\nHvis du ønsker at armbåndet skal sidde stramt, bør du vælge en størrelse mindre end anbefalet.\nVær dog opmærksom på at læder er et organisk og fleksibelt materiale, som kan udvide sig ved brug.\nTryk på armbåndet\nNår vi trykker på armbåndet kan vi trykke cirka 11 tegn. Tegnene har forskellige bredde og et "M" fylder mere end et "I". Når du vælger dit tryk vil du måske opleve, at nogle af bogstaverne/tegnene ikke længere er mulige at vælge. Det er fordi der ikke er plads til de tegn på armbåndet. Forsøg dig enten med en kortere tekst, eller overvej vores BX2 - læderarmbånd der går to gange rundt om håndleddet og hvor der er mulighed for to tryk á ca. 11 tegn.\nNår du skal vælge tryk på dit armbånd skal du trykke på "Vælg tekst". Når du trykker her, vil et tastatur komme frem, hvor du trykke på de bogstaver, tal og symboler du ønsker på dit personlige armbånd. Til sidst trykker du på "OK" og du kan se dit valgte tryk i boksen.\nArmbåndene er håndlavet\nVi producerer vores armbånd i læder på vores eget værksted. Da vi producerer alle vores produkter i hånden, kan variation forekomme. Når vi trykker tekst på armbåndene, kan trykket derfor varierer i udseendet. Vi forsøger at trykke ens hver gang - men da vi trykker i hånden, kan trykkets dybde variere, og desuden kan trykket på læderet se forskelligt ud, afhængigt af hvilken farve læder, der trykkes på.\nHvilket materiale er knappen lavet af\nRigtig fint armbånd, som jeg har fået i gave, men er knappen nikkelfri?\nDejligt personificeret armbånd\nSuper kvalitet,godt design\nPræcis som jeg ønskede\nSom overskriften siger var armbåndet præcis som det var beskrevet og præcis som jeg ønskede, dejlig og hurtig levering oveni - så alt i alt, er det bestemt ikke sidste gang at jeg køber ting hos ByRavn 😍\nMEGET hurtig levering, og absolut intet at udsætte på armbåndet\nHej Susie Mange tak for den flotte anmeldelse:) Rigtig god dag Hilsen Peter / byRavn\nSuper fedt armbånd\nJeg købte et armbånd i julegave til min kæreste. Jeg valgte at få trykt symbolerne med en mand, 2 piger og en dame på, som skulle repræsentere mig, ham og vores 2 piger. Det blev bare SÅ fint! Jeg valgte den helt lyse og har ikke fortrudt, selvom det hurtigt ændre til lidt mørkere farve.\nJeg synes det er et fedt armbånd som både kan gøres maskulint og feminint. Håber jeg får et af mine piger til min fødselsdag :-)\nPs: Leveringen var meget hurtig. 5 stjerner fra mig!\nHej Mette Tusinde tak for de fine ord :) De lyse læder bliver nemlig super flot når det patinerer! God dag De bedste hilsener Tenna / byRavn


Kolding IF´s assistenttræner Erik Nielsen om oprykningsspillet. – Kolding IF Fodbold\nKolding IF´s assistenttræner Erik Nielsen om oprykningsspillet.\nPublished by Ken Jepsen at 23. april 2019\nAssistenttræner Erik Nielsen, © Foto: KIF-Fodbold\nDer var dømt let træning i dag, efter den første kamp i oprykningsspillet i går mod Vanløse IF, og hjemmesiden fangede assistenttræner Erik Nielsen til en kommentar om foråret.\nKIF er kom godt fra land i forårets oprykningsspil, og med 3-0 sejren i går over Vanløse er KIF´s assistenttræner Erik Nielsen ganske fortrøstningsfuld for de kommende kampe og mener klart at KIF kan og skal spille med om én af de to oprykningspladser.\nSejren over Vanløse gav holdet den fornødne selvtillid, og troen på at man kan begå sig i det svære oprykningsspil. Samtidigt gav det også det trofaste hjemmepublikum en god oplevelse, selvom at første halvleg ikke viste det mest polerede fodbold som holdet kan præstere.\nMen det ses ganske ofte, at nå andre hold gæster Autocentralen Park, at de så giver den en ekstra skalle og strammer op på organisationen, som dermed kan gøre det svært for hjemmeholdet, siger Erik Nielsen til hjemmesiden.\nFor mange af de andre hold i rækken er KIF en af favoritterne til en oprykningsplads, og naturligvis er KIF med i feltet af favoritterne, med de gode spillere som er i truppen og den placering som KIF lige pt. Indtager, fortsætter Erik Nielsen\nHoldet har klaret sig rigtigt flot i pokalturneringen, og vist at man kan begå sig mod rigtigt stærke modstandere fra et langt højre niveau. Og med endnu ti kampe tilbage og dermed tredive point at spille om vil KIF fortsætte med at tage en kamp af gangen, og så bygge det på som skal til, fra kamp til kamp, for at slutte så godt som muligt i rækken, slutter Assistenttræneren.


TV-kalundborg - 90 år - Min tid er kun til pjat\nViola Hansen er 90 år, og stadig aktiv i Kalundborg Amatør Teaterforening. Derudover er hun et livsstykke. Foto: Gitte Korsgaard.\nViola Hansen er 90 år, og en meget farverig og aktiv dame, der ikke er meget for begrænsninger. Hun har egne meninger om al ting, og hun tør stå ved dem. Hun har i de sidste 15 år været medlem af Kalundborg Amatør Teaterforening (KAT), og skal også være med i byspillet i Gryden i Kalundborg til august, hvor der spilles Pippi.\nNår man træder over dørtrinnet i Violas Hansens hus i Kalundborg midtby, er det lidt ligesom en tidslomme. Hun har alverdens ting og sager i sit hjem, der også er fyldt med grønne planter i alverdens afskygninger. Når hun fortæller, bliver fortiden levende, og hun er typen, der smiler med øjnene. Hun griner meget, og det smitter. Men hun er også en bestemt dame, der ved, hvad hun vil, og ikke vil.\nUdover at have været aktiv i KAT i 15 år, hvor hun har deltaget sommer og vinter stort set hver sæson, har Viola Hansen også været et aktivt medlem af Dansk Amatør Skuespilkatalog, hvor hun har ageret statist i mange film og andre produktioner, og i øvrigt er det ældste medlem. Desværre har alderen sat sine begrænsninger for, hvad Viola Hansen kan deltage i, især når det foregår længere væk. Men 90 år forhindrer hende imidlertid ikke i at deltage i sommerens byspil i Gryden i Kalundborg, hvor hun bl.a. spiller pirat. Hun har også tænkt sig at gå med i Esbern Snares optoget, der går gennem gaden, når byfesten i Kalundborg begynder i uge 30.\n”Nu er jeg i den alder, hvor jeg ikke er ung og smuk, så nu kan jeg i stedet være gammel og grim, og jeg vil være heks. Jeg smider tænderne og brillerne,” fortæller Viola grinende.\nMin tid er kun til pjat\nViola har arbejdet hårdt hele sit liv, og har opdraget seks børn. Hun mener selv, at det er på tide at gøre lige, hvad der passer hende, og det gør hun. Det har hun faktisk gjort i mange år, og det har hun tænkt sig at fortsætte med, så længe hun kan.\n”Jeg har seks børn, og har arbejdet med alverdens ting hele mit liv. Jeg har hakket roer, skrabet tørsmuld sammen i rumper, malket køer, klunset og en masse andet. Jeg har bidraget, og nu er min tid kun til pjat. Det er tid til at koble fra, og det gør jeg,” siger Viola, og griner igen højlydt.\nKassedamen kørte Viola til DR i København\nSelv om Viola, ligesom mange andre, har oplevet modgang og smerte i sit liv, har hun ikke mistet livsgejsten. Udover sin rolle i det kommende byspil, har hun også for kort tid siden været en tur i København for at agere statist for DR i en film.\n”Jeg kunne ikke komme derind, fordi jeg ikke er så mobil, som tidligere. Jeg kan ikke længere selv køre bil, men så snakkede jeg med kassedamen i Rema 1000, der er fra København, og hun ville gerne køre mig derind, så det gjorde hun. Det var virkelig pænt af hende,” fortæller Viola.\nViola bruger også tid i haven, og er ikke bleg for at kravle op i et træ selv om, hun ikke er så mobil længere. Når man siger til hende, at hun skal passe på, svarer hun kækt:”Hvordan gør man det?”\nViola har seks børn, 18 børnebørn, 22 oldebørn og inden længe 4 tipoldebørn. Hun fortæller gerne om, hvordan hendes opvækst har været. En opvækst, der ifølge Viola er meget anderledes fra den i dag.\n”I andre aner ikke noget om vores opvækst, os der er gamle. Jeg blev storesøster 10 dage, før jeg var et år. Mine forældre flyttede meget rundt pga. krisetider. Det var jo i 30’erne, og det var svært mht. arbejde. Man tog, hvad man kunne få, hvor man kunne få det. Jeg gik fx også syv km til skole hver vej et sted, men jeg gik i skole mange forskellige steder, fordi vi flyttede rundt. Jo, tiderne var meget anderledes dengang,” siger Viola.\nMen til trods for, at Viola er fra en helt anden tid, har hun fx alligevel en computer, og kan godt finde ud af at bruge den.\n”Altså, jeg er ikke verdens bedste, men jeg klarer mig. Teknologien er klart noget af det, der har forandret sig meget gennem tiden. Når jeg tænker på, at mine bedsteforældre lagde en højttaler ned i en glasskål for bedre at kunne høre, hvad de sagde i radioen, så er der sket meget. Ligesom min første bil var en Ford 31. Den fik jeg vidst sidst i 50’erne,” siger Viola.\nLivet har også sine alvorlige sider\nViola Hansen kommer oprindeligt fra Langeland, og har boet mange steder i sit liv, men flyttede til Kalundborg for 46 år siden. Hun har tidligere arbejdet som alt lige fra klunser til at være på Carmen Curlers i mange år, hvor hun da også endte med at blive tillidsmand og senere fagforeningsformand. Efterfølgende blev hun valgt ind i hovedbestyrelsen, og kom derfra videre som repræsentant i Kvindeligt Arbejderforbund, og sad i Forbrugerrådet, ligesom hun senere kom i Byrådet i Kalundborg, hvor hun sad i to perioder for Socialdemokraterne. Ydermere har hun også arbejdet som ambulancefører i civilforsvaret. Det var faktisk der, at hun fik idéen til at gå Hærvejsmarch. Den har hun gået i 50 år, hvor hun er kendt som ’Viola med kineserhatten’. Hun har netop fået 50 års medaljen sidste år, hvor hun deltog i kørestol, fordi hun var faldet. Det er første år i år, hvor hun ikke går med på marchen, hvilket skyldes hendes helbred, og det irriterer Viola, men hun erkender også, at det jo er den vej, det går.\n”Jeg kunne ikke deltage i år, og det er første gang i 50 år. Men sådan er det jo. Jeg bliver jo ikke yngre. Men nu glæder jeg mig i stedet over, at jeg kan deltage i optog til Esbern Snarres fest og byspillet,” slutter hun grinende.\nViola Hansen er 90 år og stadig aktiv i Kalundborg Amatør Teaterforening. Derudover er hun et livsstykke. Foto: Gitte Korsgaard.


Kortart +75 - e-conomic forum\nJeg ved der tidligere har været indlæg omkring samme emne, men jeg synes vi mangler en update på hvornår vi kan forvente at i hos E-conomic kan håndtere +75 girokort.\nVi hos Regnskabsspecialisten arbejder med flere og flere kunder der benytter sig af fakturahåndteringssytemer, men det ødelægger hele flowet når jeres system ikke kan håndtere en del af fakturaene.\nDer er vores erfaring at flere at flere kunder søger løsninger der kan gøre arbejdsgangene mere automatiserede. Vi ved at i har fuld fokus på dette område, som vi kan se med mange af jeres andre tiltag, og det undrer os derfor hvorfor der ikke er kommet med løsning på dette område endnu.\nJeg ser frem til en update fra jer.\nspurgt 10 Dec, 2013 i Forslag » Import og eksport af data af Simon Bak (270 points)\nDet er også et stort ønske herfra, at det bliver muligt at anvende\nkommenteret 13 Dec, 2013 Forslag af Pi (660 points)\nVil gerne tilslutte mig at der er et behov for at E-conomic kan håndtere denne slags betalinger.\nkommenteret 10 Aug, 2015 Forslag af Grith (690 points)\nSom du også selv er inde på er det noget der har været oppe og vende på forummet et par gange og jeg kan se det er blevet tagget som noget der ikke implementeres. Men vi oplever et større behov for dette så jeg vil tagge det som overvejes, og undersøge om der skulle ligge nogle tekniske udfordringer siden dette ikke er undervejs endnu.\nbesvaret 12 Dec, 2013 Forslag af ☺Philip Kofod-Nielsen (17,700 points)\nJeg har fået forhørt mig hos teknikken omkring dette forslag og kan konstatere at der ligger nogle større tekniske udfordringer i at supportere +75. Som i sikkert ved er forskellen på +75 og +71 "blot" at der følger en tekst med i +75. Denne tekst viser sig også at være en del af det der gør det mere omstændigt end som så - og kræver mange test og tilpasninger for at det vil være en funktion der kan fungere.\nJeg må være ærlig og sige at det ikke er et sted der bliver lagt ressourcer ligenu, men vi er selvfølgelig stadig beviste om behovet og når vi til et punkt hvor de tekniske hindringer ser mere overkommelige ud og vi med ro i maven kan implentere det, så vil det selvfølgelig være højt på prioritetslisten. Men som sagt - for nu - er det lagt på hylden.\nbesvaret 17 Dec, 2013 Forslag af ☺Philip Kofod-Nielsen (17,700 points)\nDette er også et stort ønske fra os!\nkommenteret 4 Apr, 2014 Forslag af Tina S.T. (510 points)\nJeg ville også ønske, at I kunne implementere denne funktion. Som bogholder for mange håndværkere, er Johannes Fog en af de leverandører, der kommer mange fakturaer på, og de benytter sig af +75 i betalingstype.\nbesvaret 15 Sep, 2014 Forslag af SusanneK (15,800 points)\nspurgt 29 Okt, 2014 i Forslag » e-conomic generelt af Orangeriet (200 points)


Tærte med asparges og tomater - nem og lækker opskrift - madenimitliv.dk\nSkøn tærte med asparges og tomater…\n13 jun 2017 | Frokostretter, Hovedretter | 0 Kommentarer\nDenne her forrygende lækre tærte – som faktisk er en mellemting imellem en tærte og en hvid pizza, er fyldt med de skønneste sommergrønsager, som er i sæson netop nu, nemlig grønne asparges og lækre, solmodne tomater. Og når tomater og asparges så kombineres med sprødbagt butterdej og en lækker hvidløgsost i bunden og frisk basilikum, oliven og lækre spåner af parmesanost på toppen, så bliver det altså ikke meget bedre.\nTærten, som i øvrigt er en vegetartærte og altså er helt uden kød, er så nem at lave, at der nærmest ikke engang er tale om en opskrift, men jeg har alligevel forsøgt mig nedenfor. Den er genial på dage, hvor det bare skal være nemt eller gå lidt hurtigt, men fordi den smager så godt og ser så fin ud, får man absolut ikke indtryk af, at det er gået lidt tjept med maden. Tværtimod. Vi spiser tærten som hovedret på kødløse dage – gerne med en god blandet salat eller andre former for grønt ved siden af. Tærten er også god sammen med hjemmelavede falafler og blomkålsfrikadeller og ellers som tilbehør til et stykke grillet kød eller laks, en klassisk frikadelle eller lignende.\nHvis ikke man vil bruge butterdej, kan man for øvrigt sagtens bruge pizzadej i stedet – enten hjemmelavet pizzadej eller en rulle færdigkøbt, men resultatet bliver selvfølgelig ikke helt så let og luftigt, som når der bruges butterdej. Oliven og parmesanflagerne, som måske kan dele vandende en smule, kan jo udelades eller evt. kun lægges på den ene halvdel af tærten, men jeg synes, at tærten smager allerbedst, når det hele kombineres på én gang.\nTærten kan serveres både varm, lun og kold – butterdejen i bunden holder sig fint sprød og på den måde er tærten jo oplagt som en del af en større buffet, fx til brunch eller som appetizer/snack til en sommerfest eller til Sankt Hans. Læg gerne den friskbagte tærte på et stort skærebræt og del den i en masse små firkanter, som lige kan hapses af gæsterne i en bid eller to til en drink. En perfekt start på en hyggelig aften.\nTærte med asparges og tomater.\n100 gr friskost med smag, fx hvidløg eller krydderurter\nfriskhøvlet parmesan – kan udelades\nRul butterdejen ud på en bageplade og smør friskost på dejen. Knæk den nederste del at aspargesene, der hvor de naturligt knækker og læg dem ovenpå butterdejen sammen med halverede tomater. Fordel sorte oliven, dryp med olie og drys med salt og peber. Jeg bruger olivenolie på spray, men man kan også bare dryppe olien direkte fra flasken. Bag tærten ved 200 gr varmluft i ca 20 minutter, til den er lysebrun og gennembagt. Pynt med frisk basilikum og evt. friskhøvlet parmesan og server varm, lun eller kold.


Turbulens | Det biologiske selv\n01 May Det biologiske selv\nPosted at 00:00h in Liv, Krop og Teknologi 1\tby\tNikolas Rose\nProfessor i Sociologi og Co-Director hos Centre for Society and Mental Health, King's College London. Udnævnt til æresdoktor ved Aarhus Universitet i 2016.\nDu har analyseret hvad du har kaldt psy-videnskaberne. Medicin er uden tvivl en del af denne diskurs, men i de sidste par år synes der at være et skift i dit fokus til de nye medicinske teknologier eller livsvidenskaber. Hvorfor dette skift og hvorfor nu?\nJeg har arbejdet med psykiatrien i efterhånden mange år. Efter min Ph.D afhandling, “The Psychological Complex” blev udgivet i 1985, kastede jeg mig over en analyse af psykiaternes rolle i reguleringen af patologisk og normal adfærd. Det blev til bogen “The Power of Psychiatry”. En af drivkræfterne bag den bog var, at modstillingen mellem psykiatri og antipsykiatri ikke var særlig brugbar. Det var ikke særligt konstruktivt bare at være imod psykiatri eller at være imod en form for psy – psykiatri til fordel for en anden – eller at se psykiatrien helt og aldeles som et projekt, der handlede om kontrol og indespærring. Sammen med min medredaktør Peter Miller argumenterede jeg for, at sådanne analyser af social kontrol var temmelig begrænsede måder at forstå psykiatriens rolle og former i samtiden. I stedet for at tænke psykiatrien grundlæggende som et forsøg på at fjerne og kontrollere vanskelige individer i samfundet, hævdede jeg, at man skal se psykiatrien som del af et langt mere generelt sæt af strategier for at fremme og styre mental sundhed. Jeg kaldte dette for disciplineringen af den mentale sundhed.\nMod slutningen af 1990`erne, omkring otte år efter at have udviklet “governmentality” analyserne og efter, at jeg havde skrevet bogen “The Powers of Freedom”, ledte jeg efter et projekt, der kunne stimulere min tænkning på nye måder. Jeg besluttede mig for at vende tilbage til forskningen i psykiatrien og dens rolle i samtiden. Planen var til at starte med at lave en genealogi over samtidens psykiatri, lidt ligesom den, jeg havde lavet over psykologien i 1980`erne. Men jeg fandt snart ud af, at jeg var i fare for at genbruge nøjagtig de samme begreber i denne nye kontekst, hvilket naturligvis ikke var særligt konstruktivt. For det andet frygtede jeg at et sådant projekt ville marginalisere, hvad der for mig stod som den vigtigste udvikling indenfor psykiatrien, nemlig udviklingen hen imod en biologisk forståelse af menneskelig adfærd. For nogle betød dette at psykiatrien endelig var blevet den sande positive videnskab om menneskelig adfærd. Jeg begyndte derfor at arbejde med dette biologiske skift i psykiatrien og ganske overraskende fandt jeg ud af, at jeg var nødt til at begynde med en mere generel analyse af tilblivelsen af de nye biologiske videnskaber, genteknologi, nye former for tænkning, nye former for biopolitik, biomagt osv. Alt dette lavede jeg et stykke tid for nu at vende tilbage til de biomedicinske teknologier og især de nye psykiatriske teknologier.\nOg hvorfor fokusere på det nu? Bortset fra de grunde jeg lige har givet er det på grund af min hypotese om, at noget nyt er ved at ske her. En lang række biologiske forståelser forbundet med nye måder at forstå og transformere menneskelig adfærd på viser sig i forskellige praksisser. Disse udviklinger i de nye hjernevidenskaber, i den molekylære neurovidenskab, i adfærdsgenetikken og i psykofarmakologien transformerer ikke kun den psykiatriske praksis – de vil potentielt have en lige så stor gennemslagskraft i det 21. århundrede som psykologien havde i det 20. Det er i hvert fald den hypotese, som jeg undersøger.\nEn ny epistemologi\nI en af dine artikler skriver du at biologien er blevet mere “overfladisk” nu. Kunne det der er ved at ske være at psykiatrien bliver mere overfladisk, dvs bliver biologisk?\nJa, jeg har arbejdet en smule med disse ideer om dybde og overflader. Jeg har først og fremmest forsøgt at udvikle en model eller en metode, en deskriptiv metode, en måde at analysere interrelaterede ting, at redegøre for transformationer, der forbliver på overfladen, der forsøger at efterspore forbindelser mellem ting. En metode, der ikke forsøger at finde “hemmelige” årsager eller skjulte interesser.\nFor det andet nærer jeg også en stor interesse for disse overflader og dybder, når det drejer sig om de ting, jeg studerer.\nSom en temmelig tvivlende elev af Michel Foucault er jeg inspireret af hans kategorisering af epistemiske former og i særlig grad hans karakteristik af det moderne episteme som et sæt underliggende love , hvori en række overfladefænomener bliver gjort forståelige ved en underliggende dybde – vi kan se dette hos Marx, Freud, Darwin etc. Men hvad nu hvis man forsøgte en lignende karakteristik af vores nutidige episteme? Måske ser vi netop nu starten på en ny slags epistemologi, som ikke forsøger at forklare ting med skjulte love som referencerammer, men som prøver at forklare fænomener gennem et netværk af forbindelser. En epistemologi som er ret så overfladisk og hvor hvad som helst kan komme i forbindelse med hvad som helst andet. Jeg har analyseret systembiologien og måden systembiologien fungerer på, hvor der benyttes cybernetics og en hel række af andre metoder og begreber for at se, hvordan forskellige elementer af levende systemer kommer i forbindelse med hinanden. For mig ser det ikke ud til at være en forklaring af liv ved hjælp af underliggende love, som styrer det, men i langt højere grad en forklaring, der trækker på komplekse, interaktive forbindelser imellem helheder. Selve netværksdiskursen, kompleksitet og emergens er en del af det, jeg prøver at nærme mig ved hjælp af denne idé om fladhed/overfladiskhed.\nPå samme måde er der den overfladiskhed, som du hentyder til i forbindelse med det enkelte individ. Som du ved, har jeg argumenteret for at psykologien åbner op for en indre dybde i individet. En form for uvirkeligt rum som du ikke kan se, men kun trænge ind i via stemmen og fortolkning. Jeg undersøger nu, hvorvidt samtidens psykiatri, hvor adfærd kortlægges direkte på hjernen er ved at lukke dette psy-formede rum. Jeg begyndte at arbejde med denne tanke for mange år siden, da jeg blev bedt om at lave en anmeldelse af bogen “Seeing the insane” af Sander Gilman. Bogen er fyldt med billeder. Den viser at psykiatrien, især fra midten af det 19. århundrede og frem til starten af det 20. århundrede var meget visuel. Diagnosen af en patient blev til ved at udsætte patientens visuelle fremtoning for psykiaterens observerende og klassificerende øje. Da Kraepelin og Freud kommer frem mister det visuelle sin status. Kraepelin diagnosticerer ved hjælp af patientens individuelle sygdomsfortælling, og selvom han stadig foreviser sine patienter for sine elever, så handler det ikke om at se, men lytte til deres historier om deres triste tilstand. I Freuds samlede værker er der ikke et eneste billede af en patient. Der er billeder af Freud, men ingen patienter. Freud fortrænger øjet til fordel for øret. Fra da af kan man kun trænge ind i bevidsthedens dybe rum ved at lytte til patientens stemme. Hvis du ser på nutidens psykiatri bøger vil du opdage, at de er meget visuelle, de er fyldt med billeder: billeder af hjerne synapser, neuroner osv. Faktisk er mange af de billeder ikke fotografier men simulationer, hvilket er nok så væsentligt. Under alle omstændigheder ser vi altså en ny form for visualitet, der ikke forsøger at trænge ind i bevidsthedens dybder ved at lytte og fortolke, men ved at se, forestille sig og simulere. Det er en anden form for fladhed.\nJeg ved ikke, hvordan de her fladheder er forbundet, men der sker uden tvivl noget interessant her: et epistemologisk og teknologisk skifte, der er forbundet med de nyeste udviklinger indenfor neurobiologien, nyere farmakologi, nye former for ekspertise og nye måder hvorpå eksperterne i menneskets patologiske adfærd bliver uddannet. Selv psykoanalytikere forsøger i dag at retfærdiggøre deres felt ved at referere til neurobiologien og sige: “det gør helt sikkert noget ved neurotransmitterne – det ses tydeligt i hjerne scanningerne”. Så dette er uden tvivl en ny form for årsagsforklaringer, der allerede har indflydelse i klasseværelset, i militæret, på klinikken og andre steder. Disse måder at tænke på spreder sig på næsten samme måde som de processer, hvormed psykologien blev spredt i det 20. århundrede og blev kulturelle fænomener. Så de her måder at tænke på udtrykt i neuroner og hjerner og måderne, hvorpå mennesker transformeres ved at handle i forhold til deres hjerner, synes at blive meget almindelige i vestlige samfund. Den mest gennemtrængende idé er selvfølgelig den farmaceutiske, at du kan ændre dig selv ved tage medicin, der vil påvirke selvet ved at påvirke hjernen. Det er det, jeg mener med tesen om, at det dybe psykologiske rum er ved at flade ud og blive erstattet af en direkte kortlægning af personligheden og dens dårligdomme på kroppen eller hjernen, der herefter bliver udgangspunkt og mål for al etisk bearbejdning. Jeg har nogle gange tænkt det her som en ontologisk mutation, hvilket nok er en smule overdrevet. For dette er selvfølgelig ikke psykologiens endeligt, eller alle de andre måder, vi tænker på mennesker på i forskellige praksisser; som moralske subjekter eller frie og ansvarlige individer. Men disse praksisser bliver uden tvivl påvirket på en lang række interessante måder.\nMellem normalitet og noget bedre\nInterventioner i denne samling af fladheder synes ikke længere at være så begrænset af normerne for den naturlige krop og normalitet/anormalitet og sundhed/sygdom dikotomierne. Er grænserne blevet uklare?\nFor et stykke tid siden hævdede jeg, at normal/anormal dikotomien er ved at blive opløst eller helt forsvinde i den molekylære tidsalder. Men det er alt for unuanceret. Ikke desto mindre er der ved at ske noget, hvilket kan ses på flere forskellige niveauer. Epistemologisk er det tydeligt på den måde psykiatrien fungerer i dag. Den benytter i stigende grad samme forklaringsmodel til at redegøre for variationer i normal og patologisk adfærd. Du kan se dette i en række forskellige intervenerende praksisser, hvor de samme teknologiske nyskabelser som eksempelvis medicin i princippet bruges til at modulere såvel normale som patologiske tilstande. Forskere været vant til at kalde eksempelvis Prozac for antidepressiver. I dag er der interessant nok nogle, der tænker på Prozac som medicin, der forøger ens velvære. Medicinen har godt nok en antidepressiv virkning, men denne virkning er del af en generel forøgelse af den enkeltes trivsel. I dette felt er opdelingen mellem normalitet og sygdom ved at blive opløst. Dette er det centrale argument i min nye bog “The Politics of Life Itself”. Hvor man tidligere medicinerede for at helbrede, så befinder de nye medicinske teknologier sig på grænsen mellem normalitet og noget bedre, idet de påvirker, kontrollerer og modulerer de mest vitale egenskaber ved krop og sind. De er ikke længere sundhedsteknologier, men livsteknologier.\nI den engelsktalende verden er der en stor interesse for det der kaldes forøgelses eller forbedringsteknologierne. Det hævdes at der lige nu sker et skifte fra helbredelse af sygdomme til teknologier, der vil forstærke samtlige menneskets evner, intelligens, sansning osv. Dette mener jeg er temmelig misvisende, eftersom medicin længe har gjort andet og mere end at helbrede sygdomme. Tænk bare på medicinens rolle i almindelige begivenheder som fødsler – tænk på medicinens rolle i forøgelsen af menneskets levealder og i den radikale transformation af kvindens fertilitet. Det er altså ikke særligt konstruktivt at tænke på det her som en helt ny og måske uberettiget udvidelse af medicinens domæne. Men der sker under alle omstændigheder noget interessant her…\nAntyder du at forøgelse har at gøre med normalfordelingskurven – at man bereder det gode ikke ved at udslette det onde, men ved at minimere det, dvs. ved at skubbe puklen på normalfordelingskurven i retning af det bedre?\nSom jeg netop var inde på, mener jeg ikke, at termen forøgelse eller forbedring er specielt brugbar som analytisk begreb, men anvendelsen, spredningen og debatterne desangående er værd at studere. En gruppe, der kalder sig transhumanister ser det som vores forpligtelse at gøre nøjagtig, det du siger – at skubbe puklen på normalfordelingskurven i retning af det bedre, når vi nu har teknologierne til at intervenere i mennesket og gøre det bedre, hvad enten vi gør det ved hjælp af medicin, genterapi, præimplantation af æg (ægsortering) eller noget andet. Det er en side af debatten. En anden side repræsenteres af Francis Fukuyama og andre hvis bekymringer går på det moralske og etiske. De frygter, at folk vil bruge medicin på designerbasis til at designe og tilpasse deres stemninger, deres lyster og deres intelligens i forhold til deres egne sekulære ønsker. Fukuyama og Leon Kass mener, at dette vil ændre noget fundamentalt ved menneskets natur. De hævder at denne udvikling “hinsides terapien” afskærer forbindelsen til de virkelige betingelser, hvorunder mennesket lever og dermed berøver mennesket noget, der er fundamentalt for det, nemlig erfaringen af lidelse og sorg samt erkendelsen af, at vi alle bliver syge og dør. Og så er der dem hvis bekymringer angår en række mere mundane spørgsmål. Vi ved allerede at mange atleter bruger doping for at forbedre deres præstationer, men hvad hvis velstående familiers børn fik fat i medicin, der kunne forbedre deres præstationer ved eksamen, eller hvis forretningsmanden fik fat i noget medicin, der kunne give ham nogle særlige konkurrencemæssige fordele. De er bekymrede, ikke for de enkelte individers brug af forbedrende medicin, men mere de uligheder dette forbrug vil medføre.\nDisse mere mondæne spørgsmål synes ikke at bekymre dig så meget?\nUlighed og uretfærdighed ligger mig meget på sinde! Men jeg kan bare ikke se forskellen på at forsøge at forbedre udsigterne for ens barn ved brugen af medicin eller ved at sende dem på en eller anden dyr kostskole. De her bekymringer er under alle omstændigheder baseret på en overdrevet tro på, i hvilken grad den her medicin kan skabe en præcis og beregnelig ændring ved menneskets evner og egenskaber. Eksemplet, der altid gives er Prozac og det Peter Kramer har kaldt kosmetisk psykofarmakologi. I bogenåØå Listening to Prozac, beskrev han hvorledes patienter som fik Prozac ikke bare opnåede en forbedring af symptomene, men faktisk oplevede mere omfattende personlighedsændringer, som de selv og samfundet opfattede som positive. De havde fået det bedre end godt. Men enhver som har prøvet Prozac ved at det ikke på pålidelig vis kan modellere ens humør. Det tager uger før nogen effekt kan mærkes og denne effekt varierer meget fra person til person. Uforudsete bivirkninger, sideeffekter osv følger også ofte med brugen af Prozac. Kort sagt så ville det være meget bedre at tage alkohol eller et af de “ældre” stimulanser, hvis du vil designe eller modellere stemninger på en pålidelig måde i forhold til formål, tid og sted. Men de her spørgsmål om forbedring og designermedicin rører ved en helt central problemstilling angående den rette brug eller formålet med medicin. I stedet for at se på det her i forhold til forandringer i forholdet mellem normalitet og patologi skulle vi måske spørge: hvad er den rette brug af forskellige former for ekspertise og hvilke objekter, tilstande, sindsstemninger, personer og problemer bør have eksperternes opmærksomhed? Hvordan bliver disse styret og med henblik på hvilke formål? Herefter kan vi stille nogle etiske spørgsmål til vores livsførsel og strategier for selvudfoldelse: hvad anser folk for at være deres etiske mål, hvad ønsker de og hvorledes bliver disse ønsker transformeret? Der er rigtig mange interessante spørgsmål at stille, men hvis man stirrer sig blind på spørgsmålet om det normale og det patologiske så sidder man fast i nogle dikotomier, der er næsten umulige at komme ud af.\nFoucault hævdede at spedalskheden viste os en måde at styre på og pesten en anden, der måske affødte disciplinen. Vidner samtidens epidemier og måden vi håndterer dem på, om udviklingen af nogle nye former for styring eller muterer de nogle former for styring?\nDet er et vigtigt spørgsmål. En empirisk vej ind i det her er at spørge hvorfor WHO og andre sundhedsorganisationer blev så bekymrede over SARS og senere fugleinfluenzaen, der ved begyndelsen af 2007 havde slået færre end to hundrede mennesker ihjel? Hvad havde fugleinfluenza og SARS tilfælles? Jeg tror svaret er, at disse sygdomstilstande virker som diagrammer eller små eksperimenter, der viser, hvorledes en ukendt vektor, kommende ingen eller alle steder fra, kan sprede sig faretruende hurtigt på kryds og tværs af en globaliseret verden. Dette skaber frygt om, hvor mange sygdomsspredere af den art, der findes og hvor mange vektorer, der kan sprede dem. Svarene hertil er ukendte, så her har vi altså, hvad Donald Rumsfeld temmelig træffende kaldte “known unknowns”. For WHO og en række andre offentlige institutioner var vigtigheden af fugleinfluenzaen ikke så meget epidemien i sig selv, men mere eksemplificeringen af, hvorledes man kunne forestille sig et fremtidigt udbrud af den slags. Den var således en “test case” for de teknikker, man var nødt til at udvikle og de former for beredskab, man har brug for, for at beskytte sig mod potentielt dødbringende “known unknowns”. Min kollega Paul Rabinow og hans team har arbejdet en del med dette – med transformationerne og mulige nye konfigurationer af nogle temmelig gamle beredskabs-imperativer, der har eksisteret både i militæret og i sundhedsvæsenet. Dette har nogle forbindelser til det Ulrich Beck har skrevet om, nemlig transformationen fra en verden af beregnelige risici, som man kan forsikre sig mod, til et uvirkeligt rum af uberegnelige usikkerheder med potentielt katastrofale konsekvenser, som ikke desto mindre synes at producere det politiske imperativ om et stedsevarende og potentielt ubegrænset beredskabsapparatur. Vi kan se nye former for tænkning udvikle sig her; ideen om at disse usikkerheder virker i multiple netværk, uafhængigt af rum og tid; at de på kort tid sammenføjer ting, der er meget langt fra hinanden; at det der kræves er mangfoldige teknikker til at bringe en lang række af potentielle fremtider ind i nutiden og berede sig på dem lige meget, hvor uberegnelige de er. Måske dette er den form for mutation du hentyder til – den politiske forpligtelse for de regerende til via beredskabet at tage stilling i mod ukendte og potentielt dødbringende trusler. Måske er det en anden form for styringsrationalitet. At være beredt. Og ikke bare forsøge at være beredt i forhold til de “sikre usikkerheder” men også de “usikre usikkerheder” ved hjælp af alle mulige former for teknologi, der gør disse usikkerheder virtuelt tilgængelige. En rationalitet, der nødvendiggør nye human teknologier, fordi man ikke bare kan regere sig ud af disse problemer ved at disciplinere individuelt eller hele befolkninger. Selvfølgelig findes der masser af eksempler og måder, hvorpå det forsøges at indprente ansvar i det enkelte individ, men både du og de ved, at disse forsøg er mere symbolske end effektive. Da man eksempelvis tidligere skulle forberede sig på atomkrig i Storbritannien blev det hele lidt en joke: dæk dine vinduer med karduspapir, gem mad og vand osv. Vi har også set mangfoldige forsøg på at regulere hele befolkninger; overvågning og identifikation, grænsesikkerhed, telefonaflytning og meget mere.\nAlt dette kræver nye systemer, der kan håndtere den betydelige datamasse. Systemer, der kan overvåge systemer og ofte systemer, der ikke er afhængige af menneskelig handlen; systemer, der benytter komplekse algoritmer i forsøget på at anskueliggøre farlige mønstre baseret på faktorer som rejsemønstre, brug af kreditkort, rekreative aktiviteter; systemer, der kan identificere og samle al denne data og tage affære. Mange af elementerne i det her er ikke nye, men måske kombinerer de sig på nye måder, der gør det til en generaliserbar model. Det er under alle omstændigheder et uhyre vigtigt felt at analysere.\nDet minder også lidt om den måde vi handler og tænker på i forhold til terrorismen. Måske det er derfor vi bliver så skræmte til trods for at kun et par hundrede mennesker døde af fugleinfluenza?\nJa, modellen kan forlænges fra sundhedsvæsenet til moderne terrorisme…180 døde af fugleinfluenza, måske tusind verden over af SARS, ca. 3000 ved angrebet på WTC tårnene. Husk på at over 50.000 civile døde i den ildstorm, der efterfulgte en nats tæppebombning af Hamborg i slutningen af Anden Verdenskrig. Det afgørende er tydeligvis ikke antallet af døde. Noget andet synes at være repræsenteret eller manifestere sig i frygten for disse ukendte trusler og kravet om at de bliver håndteret eller regeret. Man kan blive meget metaforisk omkring alt dette og spørge, hvad skal de frygtmetaforer; SARS, fugleinfluenza, terrorisme osv. til for? Hvad fortæller de os? Det er bare ikke den slags spørgsmål, jeg arbejder med…At være beredt. At forme fremtider således, at der kan tages affære i den vitale nutid synes også at være en logik bag samtidens livsvidenskaber. Hvordan er disse videnskaber forbundet til denne styringsrationalitet?\nLad os tage eksemplet med den såkaldte krig mod terror. Det er et helt andet kompleks vi der ser. Selvfølgelig er det ikke helt uberørt af livsvidenskaberne, idet disse spiller en rolle i forbindelse med truslerne fra terror, biosikkerhed og bioterrorisme. Livsvidenskaberne inddrages især i USA, hvor Bush har afsat milliarder af dollars til forskning og bekæmpelse af bioterror.\nMen livsvidenskaberne er vigtige i en anden forstand. I samtidens livsvidenskaber er det selve menneskets forståelse af hvilken slags væsener de er, der er på spil. Biomedicin har således ikke kun ændret vores forhold til sundhed og sygdom. Vi er begyndt at relatere til os selv som somatiske individer – dvs. individer, der i stigende grad erfarer, handler og udlægger sig selv som kroppe i en biomedicinsk diskurs. Når bioetikere taler om menneskets sjæl og den slags ting, peger de også på det faktum at disse nye teknologier, der synes at virke på selve vores karakter, vores egenskaber og vores væren som mennesker i det hele taget, producerer nogle transformationer, der er endnu mere fundamentale og problematiske end en usikker verden af terror og udefrakommende trusler.\nHvori består så denne nye verden?\nDet er en verden, hvor vi ikke kan stabilisere vores væren ved at referere til en given forståelse af, hvilke væsener vi egentlig er. Dette er i hvert fald mange kritikeres frygt. Når vi ikke længere ved, hvem eller hvad vi er, fordi vi kan designe og re-designe os selv, så er vi blevet kunstige væsener – mekanismer, der skabes og omskabes efter egne eller autoriteternes lyst og behov. Kritikerne frygter at vi dermed har mistet den sidste smule stabilitet i en hurtigt omskiftelig verden. I Jürgen Habermas bog “The Future of Human Nature” bekymrer han sig om disse ting – hvad vi vil tabe, hvis vi som mennesker bevæger os ind i en design æra, hvor vi kan designe os selv, vores børn osv. Habermas mener, at ethvert menneske, der tænker sig selv som designet ikke vil være i stand til at placere sig selv som del af arten menneske. For Habermas er det altså denne arts-etik, der er på spil med samtidens teknologiske udviklinger. Det er selvfølgelig teologisk tænkning, men ikke desto mindre indebærer det, at livsvidenskaberne spiller en stor rolle for dem, der tænker teologisk over menneskets plads i verden, dvs. kosmologisk. Så hvis der skulle være et eller andet “stort” motiv for at fokusere på livsvidenskaberne så skulle det være dette. Min egen langt mere mondæne grund til at se på disse videnskaber har forbindelse til spørgsmålet om styring; transformationen af kontrolpraksisser, styring af adfærd og styringen af vores egen adfærd. Mange praksisser bliver transformeret af disse nye teknologier og denne transformation er både meget betydelig og meget spredt. Det er grunden til, at jeg altid viser de her grafer over den stigende rate af psykiatriske diagnoser samt raten for recepter til psykiatrisk medicin, når jeg holder foredrag. Det er for at indikere, at vi allerede er i den her verden, hvor mange af omskiftelighederne for menneskets betingelser forstås og forklares i disse termer. Det er min langt mere mondæne måde at undersøge disse emner og deres konsekvenser for vores livsformer på. Jeg er langt mere interesseret i disse små konstruktører af den menneskelige sjæl, og de små ændringer, de tilføjer vores måder at forholde os til os selv på gennem livet, end jeg er i disse store “globale” spørgsmål om postmodernitet osv.\nDet somatiske og det liberale individ\nMåske er dette et “globalt” spørgsmål. Er der en forbindelse mellem det somatiske individ og det liberale individ?\nHer bør man træde varsomt. Vi befinder os lige midt i tingene. Alt hvad der foregår, foregår lige nu og her, og det er alt for nemt at ophæve et flygtigt fænomen eller tendens til at være tegn på en kæmpe transformation. Antropologen Emily Martin, der arbejdede med HIV og immun systemet, skrev en fantastisk bog kaldet “Flexible Bodies”. I den bog skrev hun at immunsystem metaforen ville komme til karakterisere relationen mellem nationen og dens sygdomsfremkaldende “andethed”. Men ligesom metaforen “livets bog”, synes immunsystem metaforen at være på vej væk – ikke helt, selvfølgelig, men den spiller ikke længere den samme rolle i samtidens måder at tænke på “sygdomsfremkaldere” eller terrorister. Det er altså svært at diagnosticere, når man står midt i det.\nDu spørger om det somatiske individ og det liberale individ. Måske er det, jeg har kaldt somatisk individualitet relateret til nogle ændringer i den liberale idé om individet. Individet er stadig en autonom og ansvarlig skaber af selvet, men ikke længere helt så samlet, sammenhængende eller fikseret. Det er derfor jeg tror, at der til trods for argumentets spekulative karakter er noget i Deleuzes argument i “Postscript to a society of control” om, at vi er på vej mod mere modulation. Dette leder tilbage til spørgsmålet om normalitet og sygdom. I dag er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt man befinder sig i en normal eller en syg tilstand, idet disse ses som egenskaber indskrevet i det enkelte individ. Det drejer sig mere om, hvordan man i forskellige kredsløb og praksisser kan modulere ens opførsel eller få sin opførsel moduleret, således, at man kan indgå i disse kredsløb. Disse modulationer forstås ikke nødvendigvis som blivende træk ved ens personlighed, indskrevet i kroppen og i sjælen. Hermed antydes fremvæksten af en personlighedsnorm, der er foranderlig og modulerer sig selv i forskellige praksisser og som ikke føler sig forpligtet til at re-organisere disse i en sammenhængende personlighed. Der er en vis overensstemmelse mellem nogle af de Farmako-teknologier, jeg har analyseret og den form for selv-modulation. Hvis du er den type, der har brug for at være længe vågen, så tager du opkvikkende medicin og hvis du herefter har brug for at falde lidt ned og sove, så tager du sovepillen. Du kan forme og omforme dig selv igen alt efter de skiftende krav fra de enkelte praksisser, steder og tider.\nStyring gennem frihed\nI dine værker om frihed og “advanced liberalism” er der en hel del informeret samtykke. Dette synes også at være tilfældet med de nye livsvidenskaber, der følger etiske principper som autonomi, valg og ikke-styring. Er tvang/samtykke dikotomien værdiløs i denne nye form for biopolitik?\nTvang/samtykke dikotomien er kun interessant i periferien. Der er uden tvivl helt klare eksempler på at tvang eksisterer, hvilket bør fordømmes. Selvom det psykiatriske system er ekspanderet voldsomt og er blevet vævet sammen med vores daglige liv, er der stadig steder, hvor tvang eksisterer. Folk bliver taget med på psykiatriske hospitaler under tvang og folk tvangsmedicineres. Især i de engelsktalende lande er der en voldsom stigning i antallet af institutioner, hvor folk, der menes at være til fare for andre pga. deres personlighed, indespærres. Nogle har argumenteret for at ethvert tilfælde af konsensus eller samtykke kun er muligt, fordi denne konsensus i sidste ende kan tilsidesættes. Således er konsensus altid betinget af en “stiltiende” trussel om tvang. De tilslutter sig Agambens argument om, at under enhver form for konsensus ligger den immanente mulighed for undtagelse, undtagelsestilstanden. For dem, der tænker således befinder vi os stadig i suverænitetens æra. En suverænitet, der konstant udsættes: den reducerer modsætningen til sig selv, og dermed sine politiske og moralske omkostninger, fordi den “kun” udøver sin tvang overfor særligt marginaliserede mennesker. Der er helt sikkert noget i denne form for argumentation. Og i mine bøger om frihed var pointen så sandelig ikke, at vi var trådt ind i frihedens solbeskinnede rige! Jeg forsøgte at vise, at vores forståelser af, hvem vi er, hvilke mål vi har og hvordan disse mål opnås i sig selv er formet, organiseret og styret. Argumentet er, at det vi kalder frihed i sig selv er et udtryk for styring. At vores idealer om frihed og autonomi, forpligtelsen til at leve sit eget liv, som om det var et spørgsmål om frihed, og den deraf følgende stræben efter frihed er et produkt af strategier og teknikker for styring, der får mennesker til at styre sig selv. Dermed ikke sagt, at vores konsensus er falsk eller uægte. Det handler ikke om at søge efter ægte konsensus i modsætning til en masse prætenderede konsensusser. Det, jeg siger, er, at enhver form for samtykke eller konsensus aldrig er originale udtryk for den naturlige krop og sjæl i sin higen efter frihed og autonomi. De er udtryk, der formes i sammenhæng med de forskellige former for subjektivitet, der skabes.\nHvis tvang kun findes perifert, er der så noget i disse forskellige former for samtykke, som vi bør frygte?\nMåske bør vi om ikke frygte så være urolige overfor enhver form for samtykke. En urolighedens etik ville være passende i mange tilfælde. Når en kvinde inviteres til at få foretaget en prænatal genetisk test er det såkaldte informerede samtykke påkrævet, hvilket vil sige at invitationen kan afslås – men det har sin pris.\nMuligheden for at blive udpeget som uansvarlig eller potentielt uansvarlig er der nemlig altid. Invitationen afslås med faren for at føle sig uansvarlig, hvis det barn du får viser sig at lide af en eller anden form for arvelig sygdom eller handicap. Du bliver en dårlig patient, en dårlig forælder, idet du ikke har udøvet din autonomi klogt og ansvarligt. Du afslår en invitation, der blev dig givet med den bedste af alle intentioner. Ethvert samtykke er i denne forstand kun et samtykke på baggrund af alle konsekvenserne ved ikke at samtykke. Du kan se dette meget tydeligt i det biomedicinske felt, hvor folk tydeligvis samtykker strategisk af mange forskellige årsager. Ikke mindst fordi de ønsker at høste de fordele, de tror hører med det at være en god patient. Vi ved, at der bliver set ilde på dem, der ikke vil et aktivt, engageret og informeret forhold til fremtiden.\nMichel Callon og Vololona Rabeharisoa giver et glimrende eksempel herpå i deres afhandling kaldet “Gino`s lesson on humanity”. Som sociologer tager de ud for at interviewe en familie på øen La Reunion, hvor der er en høj koncentration af en særlig arvelig betinget form for muskeldystrofi. Et af familiemedlemmerne, Leon, der er meget hårdt ramt af sygdommen er en lokal rådgiver og aktivist i den lokale muskeldystrofi forening. Han kæmper for bedre forskning og behandling og er på den måde en forbilledlig biologisk borger! Under besøget på øen sidder Leons bror Gino, der også er hårdt ramt, i hjørnet af lokalet og har mest lyst til at gå ned og få en drink på den lokale bar og se sit yndlingsfodboldhold spille. Han siger ingenting og så henvender den ene sociolog sig til Gino og siger noget i retning af: “Undskyld Gino, du siger ingenting…du lader ikke til at ville tale om din tilstand eller hvordan du forholder dig til den, eller hvorfor du ikke har valgt at blive en aktivist ligesom din bror. Hvorfor forholder det sig sådan. Forklar os venligst motivationen for dit forhold til din sygdom.”\nPointen er at Gino bliver sat i en situation, hvor det næsten er umuligt for ham ikke at tale. Han bliver påbudt at artikulere sine grunde til ikke at snakke, ikke at handle, ikke at definere sig selv i forhold til den tilstand eller sygdom han lider af: han gøres ansvarlig for at være uansvarlig. Gino fastholder stædigt sin tavshed – en tavshed, der nu siger en hel masse!\nHvad fortæller det os om tvang/samtykke dikotomien. Den er polemisk anvendelig, hvis du om en bestemt sag kan sige: det var ikke rigtig samtykke. Analytisk er dikotomien imidlertid ikke behjælpelig. Du kan som sagt finde klare eksempler på tvang, men de fleste situationer er svære at kortlægge etisk og dermed langt sværere at bedømme. Er det tvang, når sundhedssystemet ikke tillader en operation med mindre patienten holder op med at ryge i seks uger, fordi at der statistisk set er opnået bedre resultater med operationen for ikke-rygere end for rygere. Er det et tvingende system – et system der bør udsættes for etisk fordømmelse? Patienten kan blive ved med at ryge og forblive nederst på ventelisten eller vælge at give røgen op for at få sin operation. Jeg vurderer ikke den slags sager i det arbejde, jeg laver, men jeg håber på at kunne levere noget materiale, der gør den slags vurderinger mulige. Blev jeg spurgt som borger, og ikke som nutidshistoriker, ville jeg sætte mine penge på lægerne og ikke på rygerne – andre ville gøre det modsatte.


4 Grøn omstilling - nye muligheder for hele Danmark Det kræver samtale og samarbejde at skabe vækst og flere arbejdspladser i hele Danmark, når vi samtidig skal spare på energien og passe bedre på vores natur og miljø. Det kræver gode idéer og lydhørhed, hvis vi i fællesskab skal planlægge et Danmark, der sikrer vækst i både byerne og landdistrikterne. Vel at mærke en vækst som styrker naturen, beskytter vores landskaber, sikrer miljørigtige transportmuligheder og reducerer mængden af affald. Regeringen har som mål at skabe udvikling, dynamik og vækst i hele landet. Vi vil skabe et samfund, hvor vi bruger færre af de ressourcer, som der kun findes en begrænset mængde af. Vi vil skabe et mere grønt samfund og smide mindre ud. Det kan vi gøre, hvis vi planlægger og indretter os smart. Danmark er et lille land. Vi skal sikre, at der er plads til både byudvikling, jordbrugserhverv og natur, som hver især gerne vil have mere plads. Det er et mål for regeringen, at vi skal bruge den sparsomme plads bedre. Det skal være en gennemgående kvalitet i vores planlægning, at der er en klar grænse mellem land og by. Natur og åbne landskaber er vigtige for danskernes levevilkår, for bosætning og kan tiltrække turister. Derfor må byerne ikke sprede sig tilfældigt i det åbne land. Det er regeringens udgangspunkt, at der skal være vækst i hele landet. Vi skal se mulighederne og udnytte dem, hvor de er. Forslaget til landsplanredegørelse er udarbejdet på baggrund af de input, som borgere, kommuner, foreninger, organisationer og regioner fremsendte i løbet af den forudgående debat om emnerne i dette forslag til landsplanredegørelse. Jeg inviterede på hjemmeside og i nyhedsbreve alle til at indsende forslag, ligesom ministeren for By, Bolig og Landdistrikter og jeg i et fælles debatindlæg i medierne opfordrede alle interesserede til at blande sig i debatten. Det har haft stor betydning for de områder, som regeringen har valgt at sætte fokus på i forslaget. Regeringen kan ikke gøre det alene. Alle kan være med til at komme med idéer og gøre en indsats. Dette er regeringens udspil til en ny planlægning af Danmark. Nu skal vi have debatten om, hvordan vi når målene. Pia Olsen Dyhr Miljøminister 2 Forslag til Landsplanredegørelse 2013\n16 menhængskraft særligt for de borgere, der bor i landdistrikterne. På trods af udfordringerne er der også mange muligheder og ressourcer i landdistrikterne. Der er en unik natur, iværksætterånd, virkelyst og fællesskab. Der er mange ildsjæle, som på daglig basis gør en reel forskel. Samtidig er de fleste danskere tilfredse med tilværelsen hvad enten de bor i byerne eller på landet. De, der vælger at bosætte sig og leve på landet, fremhæver selv værdier som lokalt fællesskab, identitet og nærhed til naturen. Det er værdier, som vi skal værne om. Det forudsætter, at der er levende byer, adgang til grønne arealer, smukke landskaber og friluftsaktiviteter. Naturen og kulturarven kan i højere grad bruges til at gøre byerne attraktive for nye beboere og bidrage til erhvervsmæssig udvikling bl.a. af friluftsliv og turisme. Nøgleordet er udnyttelse af stedbundne kvaliteter til lokal erhvervs-, beskæftigelses- og boligudvikling, herunder en udvikling af stedbunden turisme og en styrket indsats for grøn naturturisme. Udbygningen af hastigheden i de digitale net i yderområderne kan styrke mulighederne for erhverv. Naturen kan i højere grad bruges til at udvikle friluftsliv og turisme. Eksempler på nye initiativer kan være placering af energianlæg, udvikling af stedbunden turisme samt en styrket indsats for grøn naturturisme. Sådanne initiativer kan understøtte en udvikling af de lokale samfund i yderområderne, herunder på landets mange mindre øer. Hvad vil regeringen gøre? Regeringen tager en række væsentlige initiativer, som har direkte betydning for landdistrikterne. Det er initiativer vedrørende jobskabelse og grøn omstilling. Regeringen har senest fremsat Vækstplan DK - Stærke virksomheder, flere job som indeholder en landdistriktspakke, der forbedrer produktiviteten og konkurrenceevnen samt øger den private beskæftigelse. I den kommende tid vil regeringen særligt sætte ind på følgende områder: Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter vil styrke by- og områdefornyelsen i de små byer og landdistrikterne samt forbedre mulighederne for at nedrive de dårligste boliger. Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter vil afsætte en større andel af byfornyelsesmidlerne til de mindre byer, hvor udfordringerne er særligt store i disse år. Regeringen vil desuden arbejde for, at vi får den størst mulige samfundsmæssige nytte af omfattende investeringer som den kommende Femern Bælt-forbindelse. Forbindelsen er en mulighed for at give den sydøstlige del af Danmark et tiltrængt løft i årene fremover. Regeringen vil derfor fremrykke offentlige investeringer vedrørende Femern Bælt og har desuden nedsat en arbejdsgruppe, der skal sikre, at der bliver taget hånd om tværgående problemstillinger og muligheder i forhold til beskæftigelse, uddannelse og infrastruktur. I den kommende tid vil regeringen desuden særligt sætte ind på følgende områder; Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter vil fortsætte arbejdet med at få fokus i landdistriktspolitikken, ikke mindst kommunalt. Regeringen har eksempelvis etableret en internetportal til viden om landdistrikterne og nedsat et rejsehold, der skal indsamle og formidle viden og erfaringer. Folketinget har i april 2013 vedtaget en modernisering af planloven, som giver kommunerne nye muligheder for, i vanskeligt stillede landdistrikter, at tillade opførelse af nye helårsboliger i tilknytning til landsbyer samt til ændret anvendelse af eksisterende tiloversblevne bygninger til indretning af enten helårsboliger eller erhvervsvirksomheder. Der gives også bedre mulighed for, at erhvervsvirksomheder i landzone kan udvides. Regeringen vil med moderniseringen ligeledes værne om en samfundsmæssig bæredygtig detailhan- Henrik Schurmann 14 Forslag til Landsplanredegørelse 2013


Savigny-les-Beaune Aux Fourches 2015, Organic - Maison Champy, Savigny-les-Beaune, Bourgogne, Frankrig - Pinot Noir\n17,5 point, Oldenburgs Vinguide: "Tiltalende, frugtig næse med modne brombær. Smagen er lige så tiltalende, med frisk bærsmag og en markant syre, der blødgøres pænt i glasset uden at miste sit bid. Blød, saftig, solid struktur og mere end nydelig Pinotkarakter. Især efter en times tid er smagen lang og konsekvent, uden svage punkter og sidespring. Den fortjener udsøgt mad på bordet."\nDenne Pinot Noir vibrerer af energi. Farven er smukt granatrød. Duft og smag byder på brombær, solbær, violer, lakrids og et let anstrøg af mineralitet. Det er en elegant, frisk og fyldig vin med velintegrerede, bløde tanniner. Nyd vinen til vellavet charcuteri, andebryst, vagtler, oksemørbrad eller milde oste. Server vinen ved 16 grader.\nSavigny-les-Beaune ”Aux Fourches” - ØKO\nSavigny-les-Beaune ligger lige nord for Beaune og er med sine 350 ha en af de vigtigste landsbyer i Côte-de-Beaune. Størstedelen af appellationen er plantet til med Pinot Noir. Druerne til denne Savigny-les-Beaune stammer fra enkeltmarken ”Aux Fourches”, som er øko-certificeret. Jordbunden på "Aux Fourches" består af dybtliggende ler i modsætning til øvrige marker i Savigny-les-Beaune, som domineres af sand. Det giver en vin med større fylde og tyngde.\nDruerne høstes ved håndkraft. Efter ankomst til kældrene udblødes druerne på drueskindet ved lav temperatur, inden mosten spontangærer med den naturlige gær i tre uger. Efter gæringen overføres vinen til 228 liter barriques af fransk eg, hvor den lagrer i 12 – 16 måneder. 25% er nye fade. Vinen er vegansk, da den klares med bentonit. Den filtreres let, før den tappes på flaske. Herefter lagrer vinen 6 måneder på flaske, før den sendes på markedet.\nAnmeldelser af Savigny-les-Beaune Aux Fourches 2015, Organic


Lucky 32 Southern Kitchen, Greensboro - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Greensboro Restauranter i nærheden af Lucky 32 Southern Kitchen\nAlle aktiviteter i Greensboro Aktiviteter i nærheden af Lucky 32 Southern Kitchen\nUSA North Carolina (NC) Greensboro Restauranter i Greensboro Lucky 32 Southern Kitchen\nNr. 7 af 745 Restauranter i Greensboro $$ - $$$\nAmerikansk, Veganske retter, Glutenfri retter 1421 Westover Ter, Greensboro, NC 27408+1 336-370-0707Website\nAlle billeder (107) Fuld visning Udmærkelsescertifikat Hvad er udmærkelsescertifikatet? TripAdvisor giver et udmærkelsescertifikat til indkvarteringssteder, seværdigheder og restauranter, som konsekvent får gode anmeldelser fra de rejsende. Book med OpenTable 27/06/2017\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 791 anmeldelserFremragende55 %Rigtig god31 %Gennemsnitlig11 %Dårlig2 %Frygtelig1 %Åben nu11:30 am - 9:00 pmsø10:00 am - 9:00 pmma11:30 am - 9:00 pmti - to11:30 am - 10:00 pmfr - lø11:30 am - 11:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Veganske retter, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 1421 Westover Ter, Greensboro, NC 27408Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette primært en café?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende244Rigtig god129Gennemsnitlig38Dårlig6Frygtelig3Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (420)Engelsk (785)Spansk (3)Flere sprog Sprog Dansk (420)Engelsk (785)Spansk (3)Fransk (1)Tysk (1)Portugisisk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKaren HMacon, North Carolina296Anmeldt 5 dage siden Levede ikke op til den hype!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJim4249541Smithfield, North Carolina16644Anmeldt 1 uge siden 18 Til middag!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKevin CFreehold, New Jersey16870Anmeldt 1 uge siden Ikke din Mormors madlavning.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsgtsbudGreensboro, North Carolina27668Anmeldt 1 uge siden Det var ikke, hvad jeg havde bygget det op til at være i mit sindMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJKCrumplerWashington DC, Columbia2820Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder Solidt sydlige måltidMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejrcoblesrGreensboro, North Carolina4Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder Lucky 32MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWChesterGreg167Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder God mad og værdiMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLancashireIanlancashire12752Anmeldt 2 uger siden Autentisk sydlige køkkenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPkDm10Midlothian, Virginia113Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Dejligt ....Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmggentr1Danville, Virginia11Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Måske ikke så heldigMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Adam Y, Manager hos Lucky 32 Southern Kitchen, svarede på denne anmeldelseSvarede 3 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenOsteria Italian Restaurant123 anmeldelser 0,2 km væk Ruth's Chris Steak House177 anmeldelser 0,43 km væk Taste of Thai124 anmeldelser 0,3 km væk Seværdigheder i nærhedenTap Hopper Tours40 anmeldelser 0,2 km væk Pig Pounder Brewery22 anmeldelser 1,17 km væk Family Reflexology8 anmeldelser 1,38 km væk Red Cinemas9 anmeldelser 0,8 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Lucky 32 Southern Kitchen.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n1421 Westover Ter, Greensboro, NC 27408 Placering:


Samle vores gæld til ET lån. - Mybanker: Sammenlign banker, realkreditlån og forbrugslån\nSamle vores gæld til ET lån.\nForside › Fora › Privatøkonomi › Samle vores gæld til ET lån.\n22. januar 2015 kl. 22:57 #94642\nMin kæreste og jeg har besluttes os for at få fællesøkonomi. Og derudover vil vi meget gerne slå vores gæld sammen.\nHan har en indkomst på minimum 16.000 kr om måneden(plus tillæg) – Med tanke på han kommer til og stige efter sommer\nJeg er pt. på dagpenge og har deromkring 12.000 udbetalt – Søger efter job, og regner selvfølgelig med og stige.\nVi ønsker at lægge vores gæld sammen til et samlet lån. Pt. afdrager vi 5.500 SAMLET til vores forskellige kreditore. Dette er lån vi har med os, fra vores tid som singler.\nJeg har et billån hvor jeg stadig skylder små 90.000 stadig (bilen er købt sidste år) derudover har jeg et lån i min bank på 55.000 som var til indskud til bil, og til at flytte hjemmefra i sin tid.\nMin kæreste skylder 70.000 på sin bil (2,5 år gammel) og skylder banken små 30.000 også fordi han skulle flytte osv.\nVi havde i tankerne at låne 250-300.000 til at betale vores lån ud, og kun have ét fælles lån. Vi har tanker om at bygge terrasse i haven osv, så vi ville gerne have lidt og sætte i stand for også.\nVi havde tænkt at den månedelige betaling skulle være nogenlunde det samme, så den ikke rykker i vores budget.\nVi har pt. et rådigheds beløb 14.400, når husleje, vand, varme, lån, forsikring, transport, licens og internet er betalt.\nVil det være muligt tror i?! Det ville jo ikke rigtigt rykke på vores rådigheds beløb, da det helst bare skulle være nogenlunde samme afdrag der gik videre?\nSåfremt bilerne skal stilles som sikkerhed, hvordan vil de så se ud hvis vi på sigt skulle sælge en af bilerne? Hvordan fungere det så?\n22. januar 2015 kl. 23:26 #211890\nMan skal ALDRIG nogensinde slå egenstiftet gæld sammen med andres gæld! Hvis I gør det og kæresten skrider fra dig ugen efter så hænger du stadig på gælden også hvis han ikke kan eller vil betale af på den – OGSÅ den del som han bragte med i forholdet.\n250-300.000 kr i noget der ligner et usikret forbrugslån? Det er jo ren og skær galimatias. Fokusér på at afdrage den gæld I allerede har og gå så igang med at spare op så I kan undgå lån i fremtiden. Den anden vej fører direkte mod personlig konkurs.\nOg så skal du nok lige hive regnemaskinen frem. Hvis I låner 300.000 til 10% i rente så skal I lægge 2500 kr. om måneden bare for at dække renterne. De resterende 3000 kr. op til de 5500 kr. du selv nævner vil så være afdrag så der vil gå MEEEGET længe før gælden er betalt.\nI skal ændre jeres indstilling til økonomi radikalt ganske enkelt\n22. januar 2015 kl. 23:53 #211898\nVi ved ikke så meget om det, det er derfor vi spørger…\nGrunden til at vi vil samle gæld og betale kreditorer ud er for at det skulle virke mere overskueligt for os, at tænke på at der kun var ét sted og betale til og ikke flere.\nJeg har dog læst lidt siden jeg skrev oplægget. Og det kan vidst på ingen måde betale sig for os, at betale bilerne ud, da renterne på dem er så lave (1-3 %) at det kun vil være dumt for os, at låne til det. Så det vælger vi IKKE at gøre.\nJeg tror dog derimod gerne vi vil låne til at betale vores banklån (100 K) ud, og få vores fællesøkonomi op at køre og få bygget terreassen osv…\nVi har fælles lejet hus, og fælles hunde, så håber ikke bare han pludselig skrider 🙂 Ægteskab og børn er i planerne i fremtiden. Dog først når gæld osv er betalt ud, vi vil gerne have styr på “livet” Inden børn kommer til verden.\nManden er soldat, og vi regner med han får en udsendelse inden for et par år.. Det vil vidst kunne alene gøre, at vi kunne betale lånene ud.. Men såfremt det ikke sker, skal det selvfølgelig stadig være realistisk for os.\n23. januar 2015 kl. 8:47 #211902\nMen hvorfor dog låne til at betale et eller flere andre lån ud medmindre I står med et tilbud der er langt bedre end nuværende rentebetingelser? I langt de fleste tilfælde er lån i banken det billigste når vi taler lån uden sikkerhed.\nPersonligt ville jeg ikke bruge penge på istandsættelse (terrassen) i et lejet hus, men det må I jo selv afgøre. Det er ikke jeres ejendom og I kan ikke tage terrassen med jer hvis I flytter. Og når I så endda også skal låne til projektet så bliver det hele meget gustent.\n23. januar 2015 kl. 23:50 #211940\njeg kan ikke bidrage med så meget.\nJeg ville ønske jeg kunne sige noget positivt.\nDet kan jeg også: Jeg synes det er rigtig godt I er begyndt at interessere jer for jeres fælles økonomi. Kæmp sammen om det, uden at slå lånene sammen. Gør dt til jeres kamp at komme af med lånene. Hurtigt…nu nu nu nu\nSom jeg umiddelbart tolker på jeres situation, så synes jeg at I har nogle lidt usunde/dumme normer\nAt bygge terasse på lejet hus er vel det der fortæller mest. At skulle udsendes at økonomiske årsager er vist det der givet POST-traumer eller hvad det nu hedder. Nye biler, hvor man lige låner til udbetaling i banken… hmmmm\nOg slutteligt – lad nu vær at bruge jeres penge på hundemad, når i ikke har nogen penge.\n24. januar 2015 kl. 0:01 #211944\nKære miig: Har I talt med banken om jeres ønske? Og hvis I ikke har samme bank, så indhent tilbud\nDet virker som om I har godt styr på økonomien, og hvis udstationering kommer på tale, så er I til-\nsyneladende gældfri med det samme, men husk og bliv gift forinden.\nMåske var den med terrassen en joke, det tror jeg det var? For et par fliser koster jo ikke alverden!


Sådan importeres Netscape E-mails i Outlook\nNetscape til Outlook E-Mail Import\nDu er her: Hjem / Netscape til Outlook E-Mail Import\nKan din software import gamle Netscape 7.2 e-mails i Outlook 2010? Det synes der ikke var nogen nem måde at gøre det. Den eneste løsning jeg kunne finde var meget omstændelig: 1) Konverter min Netscape 7.2 meddelelser i en ældre Netscape 4.8 format (Dette tager en ældre maskine til at udføre). 2) Import ind i Outlook Express (tager også en ældre maskine, men ikke så gammel som trin #1. 3) Migrere på Outlook 2000 (også på en ældre maskine). 4) Eksport som * pst-filer. 5) Import * .pst-filer i Outlook 2010 (på den nye maskine). Så, filnavne nødt til at gå fra: *.MSF –> *.SNM –> *.DBX –> *.PST –> Outlook 2010 Dette tog hele dagen lang! (og 3 forskellige maskiner, to af dem gamle) Jeg kan se, hvorfor din software er så værdifuld. Kan du software hjælp med nogle af disse trin? (Jeg har flere e-mails til at konvertere).\nOutlook Import Wizard designet til at importere e-mail-filer, der tidligere gemt fra andre e-mail-klienter i .eml, .msg, eller .emls format. Det fungerer ikke direkte med tredjeparts mail-programmer. Så hvis du kan eksportere eller bare gemme e-mails fra Netscape til understøttede formater, så vil det gøre jobbet.\nKort instruktion om, hvordan du importerer e-mails fra Netscape til Microsoft Outlook. Det første trin er – udtrække e-mails fra Netscape mailboks filer og gemme dem.\nDen Netscape til Outlook import proces er nær den samme som for Thunderbird: Læs, hvordan du importerer e-mails fra Thunderbird til Outlook.\nHvor Netscape gemmer e-mails?\nHver Netscape email mappe (Indbakke, Sendt, etc.) registreres til harddisken som par filer – en af dem har ingen forlængelse overhovedet (eksempel: INBOX), som er den e-mail-lagerplads fil i “mbox” format, og en med en .msf forlængelse (eksempel: INBOX.MSF), som er indekset (Mail Oversigtsfil) til den email-filen. Du kan bruge vores gratis MBOX til EML Converter til at udtrække e-mails fra filen med nogen udvidelse (fra postkassen fil). Så kan du bruge Import Wizard Outlook til at importere alle eml filer i Outlook eller PST-fil.\nDownload venligst Import Wizard Outlook og installere det.\nÅbn Outlook Import Wizard programgruppen (Start – Outlook Import Wizard; eller Start – Alle programmer – Outlook Import Wizard)\nKøre den Gratis MBOX til EML konverter (det er inkluderet til Outlook Import Wizard setup)\nTilføj din postkasse filer til programlisten og udtrække dem\nKør Outlook Import Wizard og pege det til de vigtigste ældre, der indeholder undermapper med udtrukne e-mails og fortsætte med e-mail import. Læs mere om importere eml til outlook.\nRespons: Jeg har købt din Outlook Import Wizard, og det gjorde præcis, hvad du sagde, at det ville. Det var hurtigere end at finde ud af alle de trin jeg gjorde nedenfor (med Microsoft præsentere forhindringer på alle trin).


Hvad koster OnePlus Nord CE 5G? Sammenlign priser - Mobilpriser.dk\nHvad koster OnePlus Nord CE 5G? Sammenlign priser\nDaniel Søgaard Hald 11. juni 2021 0 kommentarer\nDen nye OnePlus Nord CE 5G kombinerer en billig pris og en god kvalitet. Se her, hvad OnePlus Nord CE koster og hvor meget du kan spare.\nHvad koster OnePlus Nord CE 5G? Det er netop hvad vi skal kigge nærmere på i denne artikel, hvor vi også kommer omkring telefonens specifikationer og funktioner. Telefonen kommer nemlig i flere modeller med forskellige lagerplads og RAM-hukommelse – og selvfølgelig forskellige priser. Her giver vi dig oversigt til de bedste pris på OnePlus Nord CE 5G.\nDet nyeste medlem af OnePlus Nord-familien kommer med et lækkert tyndt design, hurtig ydelse, 5G, stort batteri – altsammen til en skarp pris. Nord-familien blev sidste år lanceret af OnePlus, hvor de først præsenterede topmodellen i serien, OnePlus Nord. Nord kostede lige over 3.000 kroner, men der skulle ikke gå længe, før Nord-telefoner blev endnu billigere. Senere på året kom nemlig budgettelefonerne OnePlus Nord N10 og N100, hvor den billigste i dag kan finde til under 1.000 kroner. CE-versionen placerer sig mellem disse, hvor den vil friste mange med en god kombination af ydelse, kvalitet og pris.\nSe også: De bedste OnePlus-telefoner på markedet\nHer er prisen på OnePlus Nord CE 5G\nNu skal vi se nærmere på hvad OnePlus Nord CE 5G koster, inden vi går videre med specifikationer og funktioner. Den kommer nemlig i tre forskellige udgaver.\n6 GB RAM og 128 GB lagerplads koster 2.499 kroner.\n8 GB RAM og 128 GB lagerplads koster 2.699 kroner.\n12 GB RAM og 256 GB lagerplads koster 3.199 kroner.\nPrismæssigt ligger OnePlus Nord og OnePlus Nord CE utroligt tæt. Vi forventer dog, at prisen på den nye model hurtigt vil falde. Dette sker ofte i løbet af de første 2-3 måneder med de fleste nye telefoner.\nDe bedste priser på OnePlus Nord CE 5G 6 GB RAM + 128 GB\nOnePlus Nord CE 5G 6 GB RAM + 128 GB udbydes af 3 udbydere. Du kan spare op til 1.079,-. Ovenfor ser du dagens tre bedste tilbud på OnePlus Nord CE 5G 6 GB RAM + 128 GB\nSammenlign aktuelle priser hos 3 webshops »\nSe også: Sammenlign pris og kvalitet på OnePlus-telefoner\nSpecifikationer og funktioner på OnePlus Nord CE\nCE står “CE” for Core Edition. Ifølge OnePlus menes der med dette, at den tilbyder alt det essentielle, som en mobiltelefon i dag skal have. Og dette er for at opnå et godt kompromis mellem pris, hardware og kvalitet. Og her kunne OnePlus altså have ramt ret plet.\nI OnePlus Nord CE finder man nemlig en fornuftig Snapdragon 750G. Det betyder der er god ydelse og også 5G. Men kan vælge mellem 6-12 GB RAM og 128-256 GB lagerplads, hvor den billigste model burde være rigeligt til de fleste. Man skal dog lige vide, at lagerpladsen ikke kan udvides med MicroSD-hukommelseskort.\nTelefonen har en 6,4 tommer AMOLED-skærm med 90 Hz og fuld HD, hurtig opladning med Warp Charge 30T og et stort 4.500 mAh batteri.\nDen kommer med Android 11 og nyeste OxygenOS 11, og producenten lover to store Android-opdateringer og tre års sikkerhedsopdateringer.\nSe også: De bedste OnePlus til prisen\nTelefonen kan forudbestilles allerede nu. Forudbestiller man nu, så får man telefonen allerede den 14. juni. OnePlus Nord CE lander i butikker fra den 21. juni 2021 og den kommer i farverne sort, blå og sølv.


Højt blodtryk hos børn årsager og behandlinger\nDet er en almindelig opfattelse af, at højt blodtryk eller hypertension rammer ældre mennesker. Faktum er, at højt blodtryk kan påvirke folk i alle aldersgrupper. Det er ofte bemærket i de yngre aldersgrupper, og disse dage forekomsten af forhøjet blodtryk hos børn er stigende.\nHvis ikke behandles ordentligt, kan højt blodtryk beskadige vitale organer som øjne, nyrer, hjerte og hjerne. Med tidlig påvisning og optimal forvaltning, kan denne skade undgås, og børn med hypertension kan føre et normalt og aktivt liv.\nHvad der tæller som forhøjet blodtryk hos børn?\nHypertension har generelt ingen særlige symptomer og den eneste måde at finde ud af, om det er til stede, er at få det tjekket regelmæssigt. Det samme gælder for børn, og blodtrykket af alle børn i alderen 3 og derover bør kontrolleres regelmæssigt.\nNormale voksne blodtryksværdier bestemmes, og det er let at fortolke og sammenligne resultaterne med de faste. Men situationen er ikke så simpelt med børn.\nEt barn er diagnosticeret med hypertension, når blodtrykket er højere end 95 pct.-fraktilen af børn i samme alder, køn og højde. Generelt er 3 aflæsninger taget før de nåede en diagnose, som den første læsning kan være højere på grund af frygt eller angst forbundet med doctorrsquo-besøg. Konstant ambulant BP overvågning bruges til at minimere denne stress og få nøjagtige målinger. Under denne proces barnet har til at bære en BP manchet hele dagen, og blodtryk er taget flere gange.\nFor en detaljeret forklaring på, hvordan blodtrykket måles i børn, kan du se:\nHvad er årsagen forhøjet blodtryk hos børn\nTop 12 naturlige midler til at slippe af hypertension\nHvordan man kan reducere dit blodtryk\nTop 6 kalium rige fødevarer for at reducere hypertension\nTryk kaffe og blod\nNorbeepee tabletter - alt du ønsker at vide om\ncopro.men » Madlavning » Højt blodtryk hos børn


Forår 2021 - Tuemosegård\nBy Ingrid & Simonmaj 18, 2021Opdatering\nGrundlovsdag d. 5. juni 2021 holder vi åben vingård kl. 1000 – 1600. Her vil vi præsentere årgang 2020 vinene. Der er naturligvis smagsprøver, og I kan godt glæde jer.\nOg I kan gøre et godt køb, første flaske er til normal pris, derefter giver vi 20% rabat på øvrige flasker, I køber😊\nHvidvin: Her har vi to, én på Solaris druen og én på Orion-Phønix druerne. De er begge velsmagende, friske og med dejlig frugtsmag. Solaris hvidvinen har sin helt egen karakteristiske syrlighed. Disse to hvidvine går man aldrig ”galt i byen med” – de kan begge nydes som aperitif, til mad, eller bare dejlig hygge på terrassen.\nRosévin: Her har vi fire, og det er på druerne Regent, Castel, Cabernet Cantor og Rondo. Alle virkelige dejlig milde og velsmagende rosévine. Især Regent roséen er uovertruffen, og det var med den drue, vi vandt en flot sølvmedalje til Dansk Vinskue i 2020. Vi glæder os sådan til at servere dem for jer.\nRødvin 2020 – den skal lagre lidt længere. Vi forventer at kunne flaske rødvinen i august, således at den er klar til åben vingård, der afholdes den 4. september. Allerede nu tegner den rigtig flot – god kraftig smag med dejlig fylde.\nMousserende vine årgang 2019 – dem er I også velkomne til at smage. Den ene er lavet på Rondo druen, dvs. det er en rosé. Den er det, vi kalder Brut (mindre end 15 g sukker pr liter) = tør, og den er så frisk og dejlig. Den anden mousserende er lavet på Solaris druen. Den er Brut Nature, dvs. den er ikke tilsat hverken sukker eller sulfit – det er en spitze mousserende vin.\nDet kolde forår, har dog bevirket at vores bier har haft det anstrengende. Når det er så koldt, er de ikke meget for at forlade stadet og hente nektar. De er i gang, men i skrivende stund kan vi ikke love, at vi har nyslynget honning til 5. juni, Grundlovsdag. I hører nærmere.\nHeldigvis er vi alle stille og rolig ved at slippe fri af Coronaens hærgen. Vi åbner igen op for vin arrangementer, hvor I kan komme på besøg: se vingården, smage vin og hvis ønsket tilkøbe en tapas buffet. 5. juni håber vi på godt vejr, så kan vi være udenfor. Er vejret ikke med os, så har vi god plads indendørs, spritdispensere, mundbind og hvis I hver især sørger for Coronapas, så er der ingen ko på isen.\nVores hjemmeside bliver opdateret den kommende uge, og her kan I læse mere om aktiviteter, priser, etc. Og I er altid velkomne til at give os et ring eller sende os en mail.


slangens sang* på pause* - onskab - Movellas\nslangens sang* på pause*\nMia er 15 år gammel og går i 9 klasse på skt. perle skole de onde piger styre skole især Ida men Mia bliver snart tvunget ud på et eventyr og der bliver hun nød til at overvinde hadet til Ida.\nonskabfra fjænde til ven\nUret ringede tideligt om morgenen som det plejer, jeg ved at jeg ikke vil få en god dag. Jeg orker ikke de piger, de modbydelige barbier de er onde mod alle, enden er man for høj eller så er man for lille, i mit tilfælde er det fordi jeg svarer igen eller blander mig, hvis de er onde mod nogen " kommer du ned Mia ?". Råbte min mor nede fra køkkenet, jeg kunne jo ikke andet end at råbe "ja". Selvom jeg aller helst bare ville blive hjemme, men det ville mor aldrig gå med til. Hver gang jeg fortæller hende om Ida tror hun ikke på mig, Ida er den ondeste pige på skolen, hun er smuk, klog og så er hun også alle voksnes yndlings.\nJeg rejste mig fra sengen og gik over til mit spejl, der hang på væggen. Alt var det samme, mit hår var stadig blond med de små slatne krøller, min øjne var stadig blå/grønne og mit nattøj var stadig stribet og krøllet. " kom nu " råbte min mor igen, jeg skyndte mig at blive færdig og gik derefter ned til hende. Vi sad og snakkede, mens vi spiste. Men ikke om normale mor-datter ting, bare sådan " vi skal have kød i aften". Ikke som i en normal familie, det har altid været sådan, bare ikke efter far døde.\nPludselig fik jeg set på klokken, og den var 07.55. Jeg skyndte mig at tage min taske. Jeg greb fat i min cykel og før jeg vidste af det, var jeg på skolen og sad i klassen til første time. Da det blev frikvater, skyndte jeg mig at gå ud til mit skab, men det var for sent de havde set mig. Ida og hendes gruppe gik over mod mig, Ida kiggede nedladene på mig og sagde " hvad laver hunden her". Jeg sagde hun skulle holde sin kæft, og hun gik bare fornærmet, over for at irretere nogen andre. Da jeg kom hjem lå der en seddel på bordet, hvor der stod " jeg har din mor, tag ind i dit sind, der er min hule. Du skal tage din største fjende med, du har 10 dage. Opklar mysteriet" ååhh nej.\nbjerg, hus, uhyggeligt\nTungsindFree da Borello


Underholdning - InternetStart.dk\nMandag, den 10. august 2020\nDu er her: Home > Fritid > Underholdning\nGrin og grimasser til det, der passer dig. Sjov og ballade, fest og faver. Lige den underholdning, du mangler.\nBakken - Se de aktiviteter, temadage og underholdning på Bakken.\nBøfsiden - Se morsomme bommerter og fusere på tv og tryk.\nCasinobutler - Hele Danmarks guide til online casinoer i 2017\nFestkatalog - Her kan du finde musik, underholdning, lokaler, tøj, fotografer, og andre ting som man skal bruge til en festlig lejlighed, eller et arrangement.\nFun4all.dk - Stor samling af sjove videoklip, billeder og dagligt opdaterede tegneserier.\nFunnyCartoons.dk - Sjove flash film og spil delt op i kategorier. Mange timers underholdning =)\nFyn-Net.dk - Fyn-Net.dk - Dansk linkguide med links til mere end 300.000 GRATIS billeder, film og webcams. Chats, dating, kontaktannoncer og meget andet.\nGratispengespil.com - Din danske casino guide til Danmarks online casinoer i 2016\nINMUSIC - Står du for en du en fest, hvor underholdningen er i fokus? Inbooking.dk tilbyderforskelligartede udgaver af underholdning, for eksempel komik eller trylleri. Siden totusindeogseks har inbooking.dk dygtigtgjort sig i underholdning, til højtidligheder samt forskellige arrangementer. Inbooking.dk yder kvalitets service, uanset hvilken type underholdning du ønsker. Som kunde hos inbooking er du helt sikker på kvalitet, grundet vores store kendskab. Kontakt inbooking og fortæl om dine planer. Så gør Inbooking.dk alt for at imødekomme din ønsker. INMUSIC Skanderborg 8660 Adelgade 102A 2992 2090\nJesperhus - Her er blomsterpark, feriecenter, vandland og bowlingcenter.\nJyllands Attraktioner - Dette er en sammenslutning af Jyllands største og bedste attraktioner.\nLegoland - En park bygget af 44,5 mio. byggeklodser.\nLej En Pølsevogn - Vi kører ud med vores pølsevogn til både firma-arrangementer og private fester. Anledningen kunne være: fødselsdag, salgsmesser, til natmad,konfirmation, reception, produktpræsentation, jubilæum, rejsegilde, bryllup, firmafest, julefrokoster, natmad,studenterfester - Har I festen, så har vi pølsevognen! En pølsevogn er altid en oplevelse. Vi kører ud med vores pølsevogne på hele Sjælland, Fyn og det meste af Jylland Professionelle og smilende pølsemænd og -damer klarer serveringen i pølsevognen, mens du kan koncentrere dig om dine gæster. Med over 200 pølsevognsarrangementer om året, er du sikker på en professionel løsning hos Festvognen - lige fra tilbudsgivning til afviklingen af dit arrangement. Vi håndterer arrangementer fra 20 til 10.000 personer med vores pølsevogne. Hvis 1 Pølsevogn ikke er nok, stiller vi gerne op med flere pølsevogne til Jeres arrangement.\nLotto24 - Vind øjeblikkeligt kr. 11.111. Væl 5 tal og få straks besked om du vinder...\nPicta - Livet på Tryk - Picta er et kreativt værktøj, som bringer dine billeder til live - som kunst, gave eller minde. Med Picta kan du få mere ud af dine billeder. Giv dine kalendre, krus, plakater og meget andet et personligt og unikt præg.\nThe Crazy World Of Webshit.dk - 100 Gratis.\nThe Internet movie data base - Alt om Alle film fra tidernes morgen til nu, med alle skuespilere og instruktører .\nTjeck Net - Tjek den største blad for unge - Tjeck - er på nettet.\nTrailersiden.dk - Dagligt opdateret filmsite, med friske nyheder, anmeldelse, trailere. Se bla. vores Tv-Film-Guide, hvor du kan se hvilke film der kommer i ugens løb. Vind hotte DVD´er. Stort online community. DVD-Rip guide og meget mere.\nTrompetist - Dorthe Zielke - Dorthe Zielke spiller trompetmusik i alle genrer og ved mange forskellige anledninger, f.eks. kirkekoncerter, bryllupper, begravelser, konfirmationer og barnedåb. Booking, foto's og ydinformation tilgængelig.\nUniverse - Oplevelsespark i Nordborg!\nVindidag.dk - Danmarks bedste konkurrenceside - Altid opdateret! Her finder du kun store præmier fra 1000 kr og opefter.\nWILDTOYS - WILDTOYS har alt udstyret til fælles lege med fart og spænding for far og søn. Her finder du legetøj til udendørs lege, hvor far selv vil være med


Træ i byggeriet: Nu skal udviklingen skubbes i gang - C.F. Møller\nBegejstringen var til at spore i lokalet, da C.F. Møller Architects tirsdag den 29. oktober afholdt netværksarrangementet ”Træ i byggeriet: Fremtiden findes i rødderne” i København. En enig branche skal nu stå sammen om at udleve de bæredygtige visioner.\n- Vi kan starte en strategi – sammen.\nDer var klar tale fra Ida Auken, klimaordfører i Radikale Venstre, da hun var første gæstetaler ved arrangementet «Træ i byggeriet: Fremtiden findes i rødderne».\nTirsdag den 29. oktober havde C.F. Møller Architects inviteret en lang række af byggeriets centrale aktører til et særarrangement i Politikens Hus. Her var - udover Auken - også udviklingsdirektør i PensionDanmark, Mia Manghezi, direktør i By & Havn, Anne Skovbro, og arealudviklingschef i Aarhus Kommune, Bente Lykke Sørensen, blandt deltagerne.\n- Hele byggebranchen skal hjælpe til med at rykke indstillingen til træbyggeri. Og fra politisk side skal vi være klar til at få reglerne ændret, så mulighederne bliver optimale, sagde Ida Auken.\nTræ er et oplagt valg\nArrangementets tema var træbyggeri, og eftermiddagen blev i særlig grad brugt på at diskutere de udfordringer, byggeriets parter har i forbindelse med at få sat skub i at bruge træ som bærende element i byggeriet, og at aflive nogle af de myter, som både bekymrede branchefolk og bekymrede borgere forbinder med træ.\nSærligt den potentielle brandfare ved at benytte træ som bærende element i byggeri var under en lup, og tre af landets største eksperter debatterede sammen med C.F. Møllers bæredygtighedschef, Rob Marsh, risikoen i den forbindelse.\nBåde Finn Larsen, Per Christiansen og Ib Bertelsen - fra hhv. Rambøll, Hundsbæk & Henriksen samt DBI var alle enige om, at brandrisikoen er på samme lave niveau ved træbyggeri som ved andre typer af byggerier. Det skal både bygherrer, rådgivere og befolkning oplyses mere og endnu bedre om. Det kan allernemmest synliggøres ved eksempler.\n- Jo flere af de her projekter, vi har, jo mere almindeligt vil det blive. Det kræver eksempler, før opfattelsen bliver bredt ordentligt ud, sagde Finn Larsen under debatten.\nLøsningerne findes – også til højhusene\nI Danmark er det temmelig nyt at tænke i træløsninger, når der skal bygges bygninger, som ikke er almindelige villaer eller sommerhuse. De danske regelsæt tillader bygninger i træ, der er over fire etager, og ifølge danske eksperter er proceduren for den brandtekniske dimensionering og certificering allerede på plads.\nDet kan nemlig ses eksemplificeret så kort væk som i Sverige og Norge, hvor CLT-løsninger allerede er implementeret i byggepraksis. C.F. Møller Architects er blandt de tegnestuer, som har gjort et tydeligt aftryk i den sammenhæng. Tidligere i år blev Kajstaden i Västerås, designet af C.F. Møller Architects, nemlig indviet; Sveriges højeste hus udelukkende bygget ved brug af CLT.\n- Der er mange barrierer, som gør, at det er svært for træet i byggeriet. Men der er ved at komme fokus på det, og det fokus kan virkelig rykke noget, sagde Ida Auken.\n- Det er et spørgsmål om kultur. Branchen skal kunne kigge indad og give svarene på, hvad der skal til, før vi kan tage de sidste skridt. Men vi skal også passe på med for mange forbehold. Når de kan gøre det på den anden side af sundet, så kan vi nok også her, sagde hun.\nNu skal den samlede branche i gang\nFor at få træ-byggeriet skudt i gang i Danmark skal dokumentationen være på plads. Det vil gavne både bygherrer, investorer, entreprenører og rådgivere. Det var en af hovedpointerne, da Mia Manghezi, Anne Skovbro og Bente Lykke Sørensen sammen med C.F. Møller-partner Lone Wiggers drøftede bygherrens perspektiv på træ i byggeriet:\n- Som investorer har vi et stort ansvar for at få sat gang i brugen af træ som materiale, sagde Mia Manghezi, udviklingsdirektør i PensionDanmark, som sammen med By & Havn blandt andet er i gang med udviklingen af Vejlandskvarteret i København, som skal blive en ny bydel med 2.000 boliger i træ.\n- En af de store udfordringer har faktisk været at få alle parter i processen med på ideen. Der kommer mange forskellige interesser til bordet, og alle skal være sikre i deres sag, før det kan lykkes, sagde hun og blev suppleret af Anne Skovbro, administrerende direktør i By & Havn:\n- Vi skal have flere ind i debatten, så vi – også i befolkningen – kan få lukket ned for den store brandfrygt, der er forbundet med træbyggeri. Lige nu kan vi gøre som med Vejlandskvarteret, hvor vi tager en risiko og beslutter os for, at vi nu vil prøve det, sagde hun.\n- Men snakken om træbyggeri må ikke blive hellig. Vi har brug for dokumentation – relativt hurtigt – for at komme et afgørende skridt videre, sagde Anne Skovbro.\nOgså i Aarhus er Bente Lykke Sørensen optimistisk, men enig i, at den almindelige dansker skal have mere indsigt, før træbyggeriet for alvor kan vinde indpas.\n- En af de jordskredsting, der sker nu, er klimadebatten. Vi går og venter på, at befolkningen efterspørger træ og bæredygtigt byggeri der, hvor de skal leve og opholde sig. Vi må forvente, at der kommer en efterspørgsel, og vi skal i fællesskab være klar til det pres, der snart må komme, sagde Bente Lykke Sørensen, arealudviklingschef i Aarhus Kommune.\nDet ligner derfor lidt et catch 22, hvor der efterspørges dokumentation for at kunnne bygge samtidig med, at der mangler realiserede byggerier for at fremskaffe dokumentation.\n- Jeg er sikker på, at vi i Danmark kommer til at opleve en ketchup-effekt. Vi arbejder med træbyggerier i England, Sverige og Norge, hvor lovgivningen er foran den danske. Så snart vi har de første konkrete gode eksempler vil mange andre følge efter, fortæller Rob Marsh.\nGrunden til at det er godt at anvende mere træ i byggeriet er, at bl.a., at det er et meget bæredygtigt byggemateriale. I modsætning til andre byggematerialer, så lagrer træ CO2. Derudover er det genanvendeligt og det tilbyder nogle meget hurtige arbejdsprocesser, så et hus i træ typisk er hurtigt at bygge, og træ er let at transportere og håndtere.\nOfte er det heller ikke et enten-eller-valg. I højere huse kan det være en fordel både at anvende beton og træ. Det ses konkret i projekter i Sverige.\nCLT betyder Cross Laminated Timber og er det typisk anvendte materiale, når det gælder konstruktionstræ.