BLAND BORGER SKAB + INKLU SION KØBENHAVNS INTEGRATIONS POLITIK - PDF\nBLAND BORGER SKAB + INKLU SION KØBENHAVNS INTEGRATIONS POLITIK\nDownload "BLAND BORGER SKAB + INKLU SION KØBENHAVNS INTEGRATIONS POLITIK 2011 2014"\n1 BLAND DIG BLAND I DIG BYEN I MED BYEN BORGER SKAB + INKLU KØBENHAVNS INTEGRATIONS POLITIK SION\n2 »Der skal være nogen, der tager hånden, når man rækker den frem.«bajram Fetai fodboldspiller og opvokset på Nørrebro, til stormøde om integration\n3 S. 4 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 5 BLAND DIG I BYEN KØBENHAVNS VISION Det skal være nemt at være københavner, og København vil være den mest inkluderende storby i Europa. Vi får en bedre by, når vi blander os på tværs. Alle skal have mulighed for at føle sig hjemme i København og for at blande sig i de beslutninger, der tages, der hvor de bor. Vi skal respektere hinandens forskelligheder, også de kulturelle og religiøse. Respekten omfatter også, at vi stiller krav til hinanden og har forventninger til hinanden. Langt de fleste københavnere klarer sig nemlig godt og kan være rollemodeller for andre. Resultaterne skal nås gennem partnerskaber på tværs af byen, fordi alle har et ansvar for Københavns fremtid. I et inkluderende København arbejder vi imod enhver form for udstødelse. Derfor søger vi løsninger, der giver løft til mennesker med sociale problemer. Kun på den måde sikrer vi, at alle har reelle muligheder for at være med og bidrage til byen på lige fod. Hvad er inklusion? Inklusion er følelsen af at høre til. Hvis man føler sig som københavner, er man inkluderet i byen. Hvad er integration? Integration er en dynamisk og gensidig proces, hvor borgere med forskellig baggrund mødes og skaber et fællesskab for fremtiden. Hvad er medborgerskab? Medborgerskab betyder, at alle har mulighed for aktivt at bruge deres demokratiske rettigheder som borgere i København. En aktiv medborger tager ansvar for fællesskabet og udviser tolerance og imødekommenhed over for sine medborgere uanset baggrund.\n4 S. 6 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 7 DET TROR VI PÅ Forskellighed er en styrke Alle skal have mulighed for at være med Medborgerskab kommer alle ved Forskellighed er en styrke Københavnernes forskellighed kan bruges positivt. At kunne to eller flere sprog er en styrke. Det er også en styrke for en virksomhed at have medarbejdere med forskellige baggrunde ansat. Og det er positivt at kende til og bo tæt på mennesker, der er anderledes end en selv. Forskelligheden skal udnyttes til at skabe mere dynamik og udvikling, så København står bedre rustet i globaliseringen. Det indebærer også forståelsen af, at etniske minoriteter er en sammensat og mangeartet gruppe. Alle skal have mulighed for at være med Københavnerne skal behandles lige, men ikke nødvendigvis ens. Hvis nogen har brug for en ekstra hånd for at være med, skal vi sørge for, de får det. Alle skal have mulighed for at få en uddannelse og et job, og alle skal have mulighed for et godt og værdigt liv. Det betyder også, at alle har ret til at bestemme over deres eget liv og skal være ligestillet. At behandle lige er også at stille krav til hinanden, for det viser, at man har respekt. Vi behandler alle lige, uanset alder, handicap, køn, religion, seksualitet, hvor man kommer fra, hvilken baggrund man har, hvor mange penge man har, og hvem man stemmer på. Medborgerskab kommer alle ved I København har alle et ansvar for inklusionen. Hvis flere skal føle sig som københavnere, kræver det partnerskaber på kryds og tværs i byen. Kommunen, københavnere, virksomheder, frivillige, uddannelsesinstitutioner, organisationer, lokale foreninger og lokaludvalg bliver inddraget, bidrager og tager ansvar. Det kræver både en indsats af dem, der i forvejen er en del af fællesskabet, og dem, der skal inkluderes i det.\n5 S. 8 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 9 HVORDAN KAN JEG BIDRAGE Hvis du er københavner bland dig med mennesker, der ikke ligner dig selv bland dig i lokale beslutninger og initiativer husk altid respekt og tolerance gør en indsats for at blive en del af et fællesskab og åbn dine fællesskaber for andre Hvis du er aktiv i dit lokalområde gå aktivt ind i partnerskaber med kommunen og andre lokale aktører om en koordineret indsats vær bevidst om, hvor kommunen kan hjælpe vær løbende opmærksom på, hvor der opstår behov, og fortæl om det fortsæt det gode lokale arbejde Hvis du er fra erhvervslivet vær opmærksom på at lukke medarbejdere med forskellige baggrunde ind i virksomheden vær bevidst om at udnytte forskellighederne aktivt hjælp med at sikre job og praktikpladser Hvis du er fra en uddannelsesinstitution hjælp os med at give alle unge en uddannelse vær bevidst om at udnytte forskellighederne aktivt hjælp de unge til at inkludere hinanden i fællesskaber på tværs Hvis du er ansat i kommunen hold fokus på at behandle alle lige, men ikke nødvendigvis ens husk at bruge medarbejdernes forskellighed aktivt inddrag erhvervsliv, foreninger og andre i inklusionsarbejdet hjælp med at byde nytilkomne københavnere velkommen hjælp med at bekæmpe diskrimination i tæt samarbejde med Politiet og andre Hvis du er politiker tag ansvar for politisk og økonomisk prioritering af inklusion ord er vigtige: vær opmærksom på, at din kommunikation og dine handlinger er inkluderende gå foran med aktive partnerskaber med erhvervsliv, foreninger og andre vær med til at udvikle byen på en måde, der udnytter forskellighed bidrag til at nedbryde fjendebilleder\n6 S. 10 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 11 TEMAER + MÅL Tema: Alle børn og unge skal have en god start på livet Mål: Flere unge styrket ud af folkeskolen Tema: Inklusion på arbejdsmarkedet Mål: Flere i arbejde Mål: Mere blandet leder- og medarbejderskare i kommunen Tema: En hånd til udsatte grupper og områder Mål: Flere skal have gavn af kommunens tilbud Mål: Et mere trygt København for alle grupper Tema: Den åbne og imødekommende storby Mål: Flere skal opleve at høre til i København Mål: Færre skal føle sig ekskluderet p.g.a. fattigdom Mål: Færre skal opleve diskrimination De fire temaer tegner arbejdet med inklusion i København de næste fire år. Vi vil fortsat have fokus på de barrierer, der kan opstå for inklusionen. Det kan være barrierer for den enkelte, fx fattigdom, traumer eller misbrug, og det kan være barrierer for samfundet, fx diskrimination og negative mediebilleder af enkelte grupper. Vi vil derfor fortsat lære fra andre europæiske storbyer, samle erfaringer fra vores egne projekter, lytte til Eksperttænketanken for Integration og inddrage etniske minoriteter i inklusionsarbejdet.\n8 S. 14 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 15 ALLE BØRN OG UNGE SKAL HAVE EN GOD START PÅ LIVET Mål: Flere unge styrket ud af folkeskolen Ansvarlig: Børne- og Ungdomsudvalget og Socialudvalget Vejen til målet Styrke sprogstimulering i dagtilbud Styrket arbejde med kombination af sprog og faglighed Modeller til bedre fordeling i daginstitutioner og skoler Udvikle elvernes uddannelseskultur Socialrådgivere på skolerne Bedre overgang fra skole til ungdomsuddannelse, bl.a. gennem mentorordninger Praktikpladser, blandt andet gennem sociale klausuler, til unge i erhvervsuddannelser Styrke børn og unges fritidsinteresser fordi fremtidens København tilhører næste generation Skoler med dårlige faglige resultater styrkes pædagogisk og ledelsesmæssigt Bedre forældresamarbejde og forventningsafstemning i skoler og dagtilbud Efteruddannelse af lærere i sprog og kultur Fastholdelse af fattige børn og unge i folkeskolen og ungdomsuddannelserne Flere børn og unge skal styrket ud af folkeskolen. Vi starter allerede i vuggestue og børnehave, hvor børn og forældre møder andre familier, og sprogstimuleringen starter. Børn er forskellige, men alle har et potentiale. Vi skal derfor hjælpe alle børn og have forventninger til alle børn, også dem, der har to sprog som udgangspunkt. Alle skal have chance for at præstere bedre i folkeskolen, og alle skal have lige muligheder for at tage en ungdomsuddannelse. Lige muligheder gælder også i forhold til relationer og muligheder for det gode, udviklende og trygge børne- og ungdomsliv. Der er derfor vigtigt at identificere de barrierer, der forhindrer lige muligheder for det gode pige- eller drengeliv, samt de forskellige udfordringer, som piger og drenge står over for. Herudover skal alle børn og unge, uanset baggrund, have lige muligheder for at forberede sig på voksenlivets demokratiske rettigheder. Initiativer tæt på dagligdagen i klasseværelset gør forskellen for præstationer i folkeskolen. Vi skal derfor have fokus på de folkeskoler, hvor for få efterfølgende tager en ungdomsuddannelse. Finansiering: I 2010 brugte Københavns Kommune 265,3 mio. på børne- og unge-temaet. For 2011 er der afsat 278,7 mio., ,7 mio. og ,3 mio. De indsatser, som ikke er finansieret, skal indgå i de kommende års budgetforhandlinger. Børne- og Ungdomsudvalget har ansvar for at konkretisere indsatserne og føre dem ud i livet.\n10 S. 18 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 19 INKLUSION PÅ ARBEJDS MARKEDET fordi arbejde giver identitet og fællesskab Mål: Flere i arbejde Ansvarlig: Beskæftigelses- og Integrationsudvalget Vejen til målet Indsatser målrettet særlige grupper af etniske minoriteter Bekæmpe direkte og indirekte diskrimination i virksomhederne Gøre det nemmere for veluddannede udlændinge og deres familier at komme til København Mål: Mere blandet leder- og medarbejderskare i kommunen Ansvarlig: Økonomiudvalget Styrke danskkundskaberne for etniske minoriteter, der har behov for det Styrket arbejde med socialøkonomiske virksomheder Flere københavnere skal i arbejde, og kommunens medarbejdere og ledere skal have forskellige kompetencer og baggrunde. Vi skal udnytte forskellighederne aktivt og fx udnytte, at medarbejdere kan tale flere sprog eller kan begå sig i flere kulturer. Vi stiller både krav til dem, der skal have arbejde, og dem, der skal ansætte. Vi skal arbejde for et mindre opdelt og mere rummeligt arbejdsmarked. Vi vil samarbejde med virksomhederne om at skabe nye job og om at uddanne gode medarbejdere. Hvis en ledig mangler danskkundskaber for at kunne få et job, skal vi hjælpe med det, gerne i samarbejde med virksomheder Vejen til målet Bekæmpe direkte og indirekte diskrimination i kommunen Finansiering: I 2010 brugte Københavns Kommune 156,9 mio. på beskæftigelses-temaet. For 2011 er der afsat 167,6 mio., ,7 mio. og ,2 mio. De indsatser, som ikke er finansieret, skal indgå i de kommende års budgetforhandlinger. Beskæftigelses- og Integrationsudvalget og Økonomiudvalget har ansvar for at konkretisere indsatserne og føre dem ud i livet. Udnytte medarbejdernes forskellighed\n12 S. 22 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 23 EN HÅND TIL UDSATTE GRUPPER OG OMRÅDER fordi alle skal have mulighed for et godt og værdigt liv Mål: Flere skal have gavn af kommunens tilbud Ansvarlig: Kultur- og Fritidsudvalget, Socialudvalget, Børneog Ungdomsudvalget og Sundheds- og Omsorgsudvalget Vejen til målet Styrke indsatsen for fattige og udsatte familier fx gennem Familiecoach Styrke mentorordninger, herunder Bydelsmødre, i udsatte boligområder og på den måde udnytte beboernes ressourcer Sikre at flere børn og unge deltager i fritidstilbud, fx ved permanente rabatordninger Bedre sammenhæng mellem kommunens indsatser og mellem job, uddannelse, sundhed og sociale indsatser Nedbringe ventelister til klubtilbud Styrket indsats for starthjælpsmodtagere og borgere, der er i risiko for at blive berørt af 450-timers reglen Mål: Et mere trygt København for alle grupper Ansvarlig: Økonomiudvalget, Teknik- og Miljøudvalget og Socialudvalget Vejen til målet Styrke initiativer under Sikker By Helhedsplaner og områdeløft i udsatte boligområder, hvor beboere og foreninger inddrages aktivt Initiativer, der gør, at flere med arbejde flytter ind i udsatte boligområder Alle skal have mulighed for et godt og værdigt liv. Derfor skal det være mere trygt at bo i de udsatte boligområder, uanset hvilken baggrund man har. Det er en styrke, hvis mennesker med forskellig baggrund mødes i deres dagligdag, og vi vil derfor gerne have flere med arbejde og uddannelse ind i de udsatte boligområder. Forskellighederne kan udnyttes aktivt, også i de udsatte boligområder. Vi må dog aldrig forveksle forskellighed med accept af isolation og manglende frihed. Kultur må ikke blive en undskyldning for, at tolerere vold, chikane og overgreb. Vi vil derfor give en hånd til de udsatte grupper, der for tiden ikke er i stand til at forsørge sig selv. Det gælder fx fattige, ledige på starthjælp, hjemløse, psykisk traumatiserede og udsatte familier. Vores tilbud skal være åbne for alle grupper af københavnere. Flere skal have gavn af kommunens tilbud i fx daginstitutioner, biblioteker og klubber. Det kræver bedre sammenhæng mellem kommunens indsatser, og det kræver, at de succesfulde indsatser fortsætter og forankres, mens de mindre succesfulde lukkes ned. Finansiering: : I 2010 bruger Københavns Kommune 62,5 mio. på udsatte-temaet. For 2011 er der afsat 98,2 mio., ,6 mio. og ,3 mio. De indsatser, som ikke er finansieret, skal indgå i de kommende års budgetforhandlinger. De nævnte udvalg har ansvar for at konkretisere indsatserne og føre dem ud i livet.\n14 S. 26 INTEGRATIONSPOLITIKKEN S. 27 DEN ÅBNE OG IMØDEKOMMENDE STORBY fordi København er til for alle københavnere Mål: Flere skal opleve at høre til i København Ansvarlig: Beskæftigelses- og Integrationsudvalget Vejen til målet Bedre kommunikation til nye københavnere, bl.a. velkomstskilte og velkomstpjecer, filmstreams på forskellige sprog, der guider rundt i byen Partnerskaber med erhvervslivet, uddannelsesinstitutioner, boligforeninger, foreninger og medier samt deltagelse i international samarbejde Københavnere med forskellig baggrund i bestyrelser, politiske organer m.v. Sikre at byens forskellighed bliver hørt og inddraget i inklusionsindsatsen, og at der er dialog mellem forskellige trosretninger Mål: Færre skal føle sig ekskluderet p.g.a. fattigdom Ansvarlig: Beskæftigelses- og Integrationsudvalget og Socialudvalget Københavnerne skal opleve, at de hører til og føler sig anerkendt og inkluderet i København. Færre skal opleve diskrimination, og at fattigdom kan virke ekskluderende. Vi skal styrke kendskab, forståelse og tolerance blandt københavnerne ved at få flere til at mødes på tværs. Et inkluderende København kræver en indsats af alle københavnere. Både dem, der skal inkluderes i et fællesskab, og dem, der i forvejen er en del af fællesskabet. Vi når bedst målet ved at lave partnerskaber med virksomheder, uddannelsesinstitutioner, boligforeninger, organisationer, medier, frivillige, lokalsamfund med flere. Partnerskaberne kan f.eks. være samarbejde med virksomheder om mangfoldighed, aftaler med restauratører om at bekæmpe diskrimination, eller at etablerede foreninger hjælper med at opbygge nye foreninger. Alle, der bidrager til byen, skal sættes i gang og tage ansvar, og opgaven skal koordineres centralt, men løftes lokalt. Vejen til målet Koordineret indsats for fattige og socialt udsatte familier Fremskudt og koordineret indsats over for langtidsfattige med anden etnisk baggrund Mål: Færre skal opleve diskrimination Ansvarlig: Beskæftigelses- og Integrationsudvalget Vejen til målet Bekæmpe direkte og indirekte diskrimination i byen, også i nattelivet Styrkelse af københavnernes kendskab til deres rettigheder som borgere Identifikation af fattigdomsrelaterede barrierer for inklusion Kommunens ansatte uddannes til at møde københavnerne med forståelse for deres forskellige baggrunde Finansiering: I 2010 bruger Københavns Kommune 11,8 mio. på inklusions-temaet. For 2011 er der afsat 10,8 mio., ,8 mio. og ,3 mio. De indsatser, som ikke er finansieret, skal indgå i de kommende års budgetforhandlinger. Beskæftigelses- og Integrationsudvalget har ansvar for at konkretisere indsatserne og føre dem ud i livet.\n16 Læs mere på Udgivet af : Københavns Kommune Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen Bernstorffsgade København V Telefon Foto: Das Büro, Alexander Banck-Petersen, Lars Nisgaard Øbro Design: Liebling


Kampen er i gang: Hvem overtager Grytebusts store handsker i OB-målet? | fyens.dk\nDen 20-årige Kerteminde-dreng Oliver Christensen er i hård konkurrence med 26-årige Made Saoyouba om at overtage målmandsposten fra Sten Grytebust i OB. Foto: Michael Bager\nNu begynder kampen om at erstatte Sten Grytebust på målmandsposten i OB.\n17 jun. 2019 kl. 17:11\nFODBOLD: Det var dag et i den nye sæson og der er kun en lille måned til, at Sten Grytebust kommer til Nature Energy Park - som målmand for FC København i den nye sæsons første Superligakamp.\nDerfor var det også dag et i den interne konkurrence mellem OB's tre tilbageværende målmænd Mandé Sayouba og de to unge Oliver Christensen og Hans Christian Bernat.\nMen de startede ikke helt på lige fod. Den 26-årige ivorianer Mande Sayouba havde i sommerpausen løbet så meget, at han var blevet overbelastet og derfor kun deltog i noget styrketræning og ikke kom på græs den første træningsdag. Hans Christian Bernat var bevilget en ekstra uges ferie, fordi han havde været med U19-holdet til en turnering i Holland.\nDerfor var der kun to målmænd på banen. Og de var begge fra Kerteminde. 19-årige Peter Bergmann og 20-årige Oliver Christensen. Bergmann er U19-målmand i OB og kvart færing og derfor færøsk U21-landsholdsspiller.\nOg så blev der samlet bolde efter den første træning. Jeppe Tverskov er klar med boldsækken på Ramon Leeuwins kast. Foto: Michael Bager\n- Det er specielt, fordi vi har mister Superligaens bedste målmand og det er godt set af FC København at hente Sten Grytebust. Men der er et par store handsker at udfylde for den næste uanset, hvem det bliver. Vi har stor tiltro til, at de målmænd vi har i truppen kan gøre det. Men man går bare ikke ind og erstatter Grytebust, der har vundet Det Gyldne Bur to år i træk og i sidste uge startede på mål hos det norske landshold. Grytebust har et internationalt højt niveau, så derfor er det ekstra-ordinære store handsker, der skal udfyldes, siger OB's træner Jakob Michelsen til Sport Fyn.\n- Når vi nærmere os turneringsstarten, så vil vi stille det stærkeste hold også på målmandsposten. Men derfor er det jo ikke sikkert, at den, der spiller den første kamp står resten af sæsonen. I træningskampene vil begge målmænd (red.: Oliver Christensen og Mande Sayouba) få mulighed for at vise sig frem.\n- Men det er sådan efter hver halvsæson, at alle starter fra nul, tilføjer OB-træneren, der naturligvis har øje for, at det vil være en presset situation at begynde sæsonen med to point i seks kampe ligesom i sidste sæson, hvor OB så alligevel endte næsten i Europa.\n- Med tre nedrykkere fra Superligaen vil det ikke være smart at starte som i sidste sæson. Jeg synes, at vores turneringsstart ser hårdere ud end i sidste sæson, men til gengæld er vi nået et skridt videre end på samme tidspunkt for et år siden. Hvis vi kan holde fast i stammen på holdet, burde vi være bedre rustet til starten end sidste sæson. Men jeg spår Superligaen til at blive den mest lige i mange år fra pladserne fire til og med 14.\nJakob Michelsen forventer at se Mande Sayouba på træningsbanen i løbet af en af de nærmeste dage, men han vogter næppe målet i sommerkampen på torsdag i Næsby.


morten dürr Dæmonen fra notre dame (lydbog) - Find børn og unge fra morten dürr på nettet hos bogreolen.dk\nKøb denne morten dürr Dæmonen fra notre dame (lydbog) hos bogreolen.dk.\nKøb produktet online her hos bogreolen.dk til kun 50,95 DKK.\nmorten dürr er kendetegnet ved fancy børn og unge - og Dæmonen fra notre dame (lydbog) er bestemt ikke undtaget. Og det er virkelig ikke en hemmelighed at virkelig tilfredse i forhold til pris kontra kvalitet - og de mange fordele er heller ikke mulige at overse.\nFind alle vores børn og unge fra morten dürr her.\nFind alle produkter fra morten dürr her.\nHvorfor vælge morten dürr Dæmonen fra notre dame (lydbog)?\nHvad er årsagen til at jeg skal bestille børn og unge fra morten dürr - og ikke hos én af de andre konkurrerende producenter?\nDet er godt spørgsmål - men heldigvis ikke umuligt at få svar på. For lige med morten dürr - specielt når det kommer til deres børn og unge, så har de et rigtig godt omdømme, og deres brugere er vilde med dem.\nOg hvordan det være spørger du så? Det er meget simpelt. morten dürr har en helt tæt forbindelse med kvalitet & pris. Det er noget alle kunder er helt vilde med.\nNetop nu kan du bestille morten dürr Dæmonen fra notre dame (lydbog) til kun 50,95 DKK. Det er jo ganske fornuftigt!\nOg hvorfor lige netop at bestille børn og unge fra morten dürr hos bogreolen.dk?\nOg hvorfor skal jeg bestille morten dürr Dæmonen fra notre dame (lydbog) fra lige netop bogreolen.dk - og ikke én af de konkurrerende forhandlere?\nFor det første, så er bogreolen.dk kendetegnet ved deres hurtige fragt. Bestiller du tidligt på en hverdag, bliver produktet sendt inden dagen er omme. Og samtidig har de lave priser på fragt - en vigtig faktor at tage højde for. Og når nu vi allerede er ved delen om distribution, så er returreglerne, så kan VerveBooks også bekræfte, at denne del er helt OK hos bogreolen.dk.\nHvilke andre kendetegn ved lige denne online butik? Ja, ikke nok med at have gode priser på fragt, gode returregler, så kan VerveBooks også glæde sig over deres venlige service for deres kunder.\nTil sidst - men på ingen måde mindst - så er vi hos VerveBooks glade for de gode priser på produkterne, og det imponerende varesortiment.\nzombier kysser klamt! (e-bog) fra morten dürr\nerik maler hunden blå (e-bog) fra morten dürr\nmorten dürr ille isbjørn fra sidste isflage (e-bog)


Godt sygehusbyggeri - Brobygning mellem byggeri og drift: Sådan effektiviserer commissioning idriftsættelsen af de nye hospitaler\nRESUMÉ: Region Midtjylland gør det – og nu er Region Hovedstaden også kommet godt i gang med commissioning på de store hospitalsbyggerier. Det lidt tunge begreb dækker i Region Hovedstadens koncept over et lille korps af driftsorienterede generalister, der påtager sig at bygge bro mellem byggeprojektet og den efterfølgende drift. Dels ved at sikre, at driftshensyn indarbejdes i nybyggerierne allerede i projektforslaget – og samtidig følge dem til dørs gennem hele byggefasen. Dels ved at forberede driftsorganisationen på at overtage de nye bygninger og deres anlæg, så alting spiller som det skal ved ibrugtagningen.\nRegion Hovedstaden har succes med en tillempet ’Commissioning Light’, hvor man efter nøje granskning udvælger de dele af byggeriets anlæg og installationer, der anses for mest kritiske – og derpå hele vejen frem til aflevering har fokus på tiltag, der skal sikre, at man kommer rettidig og vellykket i drift.\nDen pragmatiske commissioning kan også iværksættes på byggerier, der allerede er under udførelse. Fokus retter sig så mod test og kontrol af anlæggene, træning af driftspersonalet, mangelafhjælpning, overlevering og idriftsættelse.\nCommissioning (Cx) kræver klare spilleregler og ændrer ikke på ansvarsforholdene mellem projektorganisation og drift. Driftsorganisationen kan ikke via Cx kræve ændringer i det godkendte udførelsesprojekt eller i specifikke anlæg under udførelse. Sigtet er derimod, at rådgivere og entreprenører også leverer det, de har skrevet under på.\nOmkostningerne ved Cx ligger hovedsageligt i løn/honorar til Cx-organisationen. Det mertimeforbrug, som Cx måtte påføre projektorganisationen og/eller driftsorgansationen, modsvares af gevinsterne ved en mere effektiv overgang til ibrugtagning og drift.\nCx er i Region Hovedstaden forankret i driftsorganisationen, men man afprøver nu en model, hvor den Cx-ansvarlige i test- og afleveringsfasen har reference til projektchefen.\nCOMMISSIONING – HVORFOR DET?\nÉn ting knytter dem sammen: Bygningerne med al deres teknik, som byggeprojektet leverer og som driftsfolkene skal drifte.\nMen ellers er det to adskilte verdener – projektorganisationen og driftsorganisationen. Og de har hver deres perspektiv. Projektorganisationen fødes og forsvinder med byggeprojektet. Driftsfolkene overtager bygningerne og ansvaret for at drifte dem, år ud og år ind. De har sjældent den store indflydelse på, hvordan bygningsinstallationerne udformes. Men det er dem, der skal leve med dem.\nHospitaler er tekniktunge bygninger. Både når det gælder den almindelige bygningsteknik – el, netværk, styring, vand, varme, ventilation, sprinkling osv. – og dertil masser af specialinstallationer og medicoteknik.\nOg det er dyrt at drive dem! I disse år bygger vi hospitaler for mange milliarder. Men for hver krone, der investeres i byggerierne, skal der bruges seks kroner på at drive og vedligeholde dem i deres beregnede levetid.\nDerfor – og fordi hospitalerne huser kritiske funktioner, der bare skal fungere fra den dag, de tages i brug – er det af vital betydning at sikre, at teknikken er gennemtænkt, og at de tekniske anlæg fungerer som de skal fra dag 1. Og at driftspersonalet er rustet til at håndtere dem.\nDet er det, commissioning går ud på. En relativ ny disciplin, som først i de senere år er begyndt at vinde frem i bygningssammenhæng. Og som rummer et indlysende potentiale i forbindelse med hospitalsbyggerierne.\nFoto: Luftfoto nordfløj Oktober 2018\nCOMMISSIONING PÅ HOSPITALSBYGGERIERNE\nHerhjemme har Region Midtjylland været pionerer med commissioning (eller Cx, som det forkortes) på hospitalsbyggerierne – naturligt nok i forbindelse med det første af de store kvalitetsfondsbyggerier, udbygningen af Skejby til Danmarks største universitetshospital.\nInden for de sidste par år har Region Hovedstaden taget handsken op. I 2016 igangsatte man et projekt for at udvikle og beskrive en metodik for commissioning på regionens hospitalsbyggerier, og i begyndelsen af 2017 blev de første commissioningmedarbejdere ansat og tilknyttet nogle af de igangværende hospitalsbyggerier.\nOrganisatorisk er de dog forankret i driften – i en fælles enhed hos Drift & Teknik i det nye Center for Ejendomme, som fra 2017 har overtaget drifts- og bygherreansvaret for Region Hovedstadens bygninger og byggerier.\nIndtil videre tæller enheden fem Cx-medarbejdere, hvoraf to er tilknyttet Rigshospitalets nybyggerier, en er på Bispebjerg og to på Herlev. Men rygterne om, hvad commissioning-indsatsen kan udrette, har hurtig bredt sig i regionen, hvor man planlægger commissioning i både Hvidovre og Hillerød. På Nyt Hospital Nordsjælland ønsker byggeledelsen dog, at Cx-manden fra start bliver en del af projektorganisationen.\nI denne case ser vi nærmere på, hvordan Region Hovedstadens nye Cx enhed har grebet opgaven an – og tilsyneladende fundet en pragmatisk tilgang, der formår at nedbryde den skepsis, som commissioning ofte mødes med blandt byggefolk.\nEfterfølgende ser vi på, hvordan de konkret har grebet commissioning an ved Rigshospitalets nybyggerier. På den metodik, man efterhånden har udviklet. Og på de resultater, man allerede har opnået.\nDS 3090: DEN TUNGE STANDARD – GJORT LET\nMange byggefolk slår instinktivt tre kors foran sig, når de hører ordet. Commissioning har i byggekredse fået ry for at være noget frygtelig besværligt, fordyrende og dokumentationstungt, som man for alt i verden skal styre uden om.\n”Fordommen har sit udspring i den internationale standard for commissioning, som vi herhjemme kender som DS 3090. Standarden beskriver da også en meget omfattende proces, som kunne blive meget tidskrævende”, forklarer Nick Haakonsen, der er Cx-konsulent på Rigshospitalets nybyggerier:\n”Skulle man følge den slavisk, kan man ende med en liste med flere tusinde punkter, som entreprenørerne så skulle levere på. I sig selv går kravene måske ikke videre end hvad, der i forvejen ligger i udbudsbeskrivelsen, men de bliver så styrende i den forstand, at entreprenørerne skal dokumentere hver eneste af dem. Og det kan jo nemt blive en ressourcekrævende proces med en masse dokumentation, der skal fremskaffes, og en masse møder, hvor man skal gennemgå dem punkt for punkt.”\n”En sådan metodik kan vel give god mening i for eksempel flyindustrien eller andre steder, hvor kvaliteten på de enkelte komponenter er kritisk. Men i byggeverdenen vil det ikke være en rimelig sammenhæng mellem en så omfattende indsats og den værdi, den ville tilføre”, siger Nick Haakonsen.\nRegion Hovedstadens Cx-enhed har derfor valgt en mere pragmatisk tilgang, som nok tager afsæt i DS 3090 standarden, men giver afkald på de omfattende dokumentationskrav. I stedet udvælger man nogle få vitale områder, som man så til gengæld holder fokus på hele vejen fra programmering til drift.\n”I bund og grund ønsker vi ikke andet end at sikre, at de specifikationer og krav, der er stillet i udbuddet, også bliver leveret, og at idriftsættelsen bliver forberedt, så den kommer til at forløbe glat”, forklarer Rasmus Rønnow de Taeje, der på Rigshospitalet var med til at tilrettelægge og opstarte commissioning på både Sterilcentralen og Nordfløjen.\n”Vores perspektiv på commissioning strækker sig hele vejen fra idé til driftsfase, så vi får tænkt driften ind fra begyndelsen og kan lægge en gennemgående linje. Allerede i programfasen hjælper vi driftsorganisationen med at formulere de hensyn og krav, de gerne vil have ind i byggeprojektet. De krav følger vi så gennem projektet. Vi sikrer, at de bliver indarbejdet i projekteringen, og siden fører vi på driftens vegne tilsyn med, at tingene også bliver udført som aftalt og leverer det, de skal. Så vi er sådan en slags ’driftens ambassadører’ hele vejen gennem byggeprojektet”, forklarer Rasmus Rønnow de Taeje.\nFlere af hospitalsbyggerierne var allerede i fuld gang, da Region Hovedstaden dannede sin Cx enhed og begyndte med commissioning. Men også på det punkt er man gået pragmatisk til værks. Ud fra devisen ’bedre sent end aldrig’ er Cx-folkene gået ind i de igangværende byggerier, for her at være med til at tilrettelægge og udføre performance- og belastningstests, overvåge afleveringsprocessen samt forberede og uddanne driftspersonalet på at overtage den driftsklare bygning.\n”Vi kan mærke, at der er behov for, at nogen påtager sig den rolle og styrer den proces. Både projektet og driften har travlt med hver deres, så nogen skal få enderne til at mødes. Det hjælper vi dem med”, siger Thomas Egedal Kristensen, der som den førstansatte commissioningmedarbejder i den nye Cx-enhed nu har Cx-ansvar for nybyggerierne på Bispebjerg.\n”Vores hovedopgave er at sikre, at bygningen bliver klar til drift, og at driftsfolkene er parate til at drifte den nye bygning. Hvis ikke vi sørger for, at driftsfolkene får den nødvendige undervisning og at vi får overleveret det nødvendige D&V-materiale – hvis ikke vi styrer, arrangerer og indkalder til det, så kommer det ikke nødvendigvis til at ske!”\nFoto: Commissioning i felten på Bispebjerg: Driftsteknikere inspicerer ventilationen i den nye laboratorie- og logistikbygning.\nFRA SKEPSIS TIL BEGEJSTRING: COMMISSIONING PÅ RIGSHOSPITALETS NYBYGGERIER\nDe nye commissioningfolk blev i begyndelsen mødt med skepsis, grænsende til modvilje, da de første gang meldte sig på banen. Det var på Rigshospitalet, hvor man ved byggeriet af det nye Nordfløjs-kompleks tilbød at bistå med rådgivning, planlægning og praktisk hjælp i forbindelse med det igangværende byggeri. Konkret tilbød man hjælp til at tilrettelægge og udføre test af anlæg og installationer samt forberede aflevering og idriftsættelse, herunder træne og forberede driftspersonalet.\n”I projektorganisationen så man os, til en, start som et lidt forstyrrende element. De frygtede, at de lige pludselig skulle bruge en masse mødetimer på os, som de ikke havde budgetteret med. De var også bange for, at vi ville komme med en mængde krav, som der ikke i budgettet var afsat midler til. Så vi oplevede i begyndelsen, at man helst ville holde os lidt fra livet. Hvis vi ville have driftsfolk med ud i byggeriet for at se på installationer eller anlæg, skulle det aftales omhyggeligt i forvejen”, fortæller Nick Haakonsen.\nOgså driftsfolkene var skeptiske: ”Nogle bærer rundt på en forestilling fra tidligere byggeprojekter, hvor de har oplevet, at de havde brugt tid og kræfter på at levere nogle fornuftige input, som de så efterfølgende ikke kunne se spor af i det færdige byggeri. Det kan der jo være gode grunde til, som projektfolkene måske ikke har fået forklaret godt nok. Også her kan vi være med til at slå bro og forklare driftsfolkene om de dilemmaer og valg, projektfolkene står i, og hvorfor de måske nogen gange ikke kan få alle deres forslag igennem”, forklarer Nick Haakonsen.\nStille og roligt lykkedes det Cx-folkene at få begge parter til at sænke paraderne:\n”Efterhånden gik det jo op for dem, at vi ikke er her for at genere dem, men tværtimod kan være dem til nytte. Vi beder jo ikke om noget, som ikke allerede er aftalt. Vi har jo heller ingen ’stjerner på skuldrene’. Vi forsøger blot at sikre, at bygherren også får det, der er aftalt”, siger Nick.\nOg Cx-folkene greb det pragmatisk an:\n”På Nordfløjen koblede vi os på de mødeaktiviteter, der var aftalt i forvejen. På den måde har vi jo sådan set blot været et par kritiske øjne ekstra på bygherresiden. Og det koster jo ikke økonomi ud over vores løn, som ikke bliver betalt af projektet. Hvis vi overhovedet har kostet mandetimer på projektet, vil jeg hævde, at vi også har sparet det for nogle – i kraft af at vi har kunnet påpege nogle problemstillinger, man ikke var helt opmærksomme på, så vi på forhånd har kunnet lægge en plan for, hvordan de skulle håndteres.”\nGradvist er der i projektet opstået en større forståelse af, at det på flere måder er nyttigt at få driftsfolkene med ind, når man skal til at tilrettelægge afleveringen og forberede nybyggeriet på drift:\n”Bare som eksempel: Når Nordfløjen skal idriftsættes, skal teknikken og installationerne jo kobles på de eksisterende anlæg i centralkomplekset. Hvis det skal forløbe glat, er vi helt afhængige af vores driftsfolk. Så det giver god mening at involvere dem, så de også tager ansvar for det – og ejerskab til projektet allerede inden dagen kommer, hvor de skal overtage bygningen.”\n”Det prøver vi at skabe forståelse for i projektorganisationen, der måske som udgangspunkt oplever driftsfolkene som ’besværlige’, der kommer med en masse krav. Hvis de er lydhøre, vil de måske opdage, at det i virkeligheden ikke er krav, men blot et forsøg på at få byggefolkene til at forstå, hvordan verden ser ud fra driftsorganisationen.”\nBrobygningen vender også den anden vej, for driftsfolkene kan også opleve det som besværligt, når Cx-folkene kommer og vil have dem til at bruge tid på projektet:\n”De har jo også en travl hverdag med deres driftsopgaver. Men det er klart mit indtryk, at vi efterhånden har fået skabt en forståelse hos driften af, at de timer, de på forhånd investerer i at lære byggeriets installationer og anlæg at kende, kommer rigeligt igen, når de efterfølgende selv skal overtage bygningen til drift”, fortæller Nick Haakonsen.\nSe hvordan Cx implementeres i de forskellige faser >> COMMISSIONING PROCESPLAN (link)\nCX GENNEM ALLE FASER\nAllerede mens man på Blegdamsvej kæmper med at færdiggøre første etape af det nye Nordfløjskompleks, er entreprenørerne i efteråret 2018 gået i jorden for at opføre anden og sidste etape: den høje længe, der afslutter byggeriet mod nord.\nDenne gang havde Cx-folkene mulighed for at være med næsten fra begyndelsen – og i hvert fald tidsnok til at Cx-kravene kunne stilles, som et tillæg til udbudsmaterialet.\n”Så vidste entreprenørerne på forhånd, hvad de skulle leve op til. Og det er jo afgørende at få fastlagt ved udbuddet, så man ikke efterfølgende kan stille spørgsmålstegn ved det”, siger Nick Haakonsen.\nIdeelt set indledes Cx allerede i idé- og programfasen, hvor commissioningfolkene kan bistå driftsorganisationen med at formulere driftens ønsker og krav til det påtænkte byggeri. Ud fra byggeprogrammet vurderes derpå, i hvilket omfang der i projektet er behov for commissioning – og hvordan det skal gribes an. I den forstand er Cx skalerbart - ved mindre projekter klares det måske ved nogle få møder undervejs, mens der på større, komplekse projekter etableres en organisation, hvortil driftsorganisationen bidrager med relevante nøglepersoner med ansvar for hver sit bestemte område.\nMed Cx-folkene i spidsen går man nu i gang med at analysere projektet. ”I den proces piller vi de ting ud, som vi vurderer som kritiske – og som vi derfor vil holde fokus på videre i projektet”, forklarer Nick Haakonsen.\nFor hvert af disse fokuspunkter definerer man en række krav, der skal opfyldes på veldefinerede tidspunkter undervejs. Nogle af kravene knytter sig til projekteringsfasen, hvor Cx fx beder om at få forelagt forskellig specifik dokumentation til gennemsyn og godkendelse. Andre knytter sig til udførelsen, hvor et krav kan være, at totalentreprenør skal udarbejde en samlet plan for, hvordan driften oplæres i drift af bygningen og vedligeholdelse af de forskellige anlæg.\n”Denne kravspecifikation er vores styrende dokument gennem hele processen. Det er ikke noget i den, som parterne ikke i forvejen skal opfylde, hvis de vil leve op til det, de har skrevet under på. Vi holder blot særskilt øje med, at det sker – og beder dem dokumentere det”, forklarer Nick Haakonsen.\nSe Cx kravspecifikation for Nordfløjen etape 2\nMed Cx-kravene på plads udarbejdes commissioningplanen, som fastlægger Cx-indsatsen i hver af de efterfølgende faser. I projekteringsfaserne handler det typisk om at granske projektet med driftens blik ved hvert faseskift frem til og med udbudsprojektet – typisk med inddragelse af driftsorganisationen.\nHele denne proces har commissioningfolkene haft mulighed for at gennemspille ved Rigshospitalets næste store byggeri: Opførelsen af ’BørneRiget’.\n”Lige nu er vi der, hvor vores fokuspunkter er definerede”, fortæller Nick Haakonsen. ”Vi er blevet inddraget rigtig godt i hele processen, og vi oplever, at vi er godt med. Senest har vi for nylig afsluttet en granskningsfase, hvor vores driftsfolk har været med i den første kritiske granskning af projektforslaget. Ud fra det arbejder rådgiverteamet nu videre, men inden udbud kommer der så en ny granskningsfase, hvor driftspersonalet inddrages.”\nUnder granskningen af arkitektprojektet er der blevet kommenteret på stort og småt – og ikke kun i forhold til de tekniske installationer og anlæg:\n”Et lille eksempel: Arkitekterne vil gerne have vinduespartier helt ned til jorden og samtidig anlægge græsplæne op til. Der må vi jo udfordre dem og spørge: Hvordan sikrer vi så, at vi ikke får stenslag op på ruderne, er det hensigtsmæssigt? Det kan godt være, at det ikke er en stor ting, men på den lange bane kan det jo have driftsmæssige konsekvenser. Og det er også en af vore roller at påpege det!”\nArkitekterne arbejder nu på højtryk for at blive færdige med projektforslaget, der efter planen skal være godkendt, så hovedprojekteringen kan gå i gang i begyndelsen af 2019. Entreprenørerne skal i jorden i 2020 og BørneRiget være klar til ibrugtagning i 2024.\nFoto Commissioning har spillet en afgørende rolle i forbindelse med afleveringen og ibrugtagningen af Sterilcentralen på Rigshospitalet (den store nybygning nederst, der er sammenbygget med p-huset øverst)\nTEST OG INDKØRING SAT I SYSTEM\nPå Nordfløjen og Sterilcentralen har Cx-folkene til gengæld travlt i den anden ende af processen – med at teste anlæg og installationer, holde styr på den tekniske mangelafhjælpning og gøre klar til at overtage og idriftsætte bygningerne.\nSelv ved mindre komplekse byggerier er det ofte her, at tingene spidser til. Tiden skrumper pludselig hurtigt frem mod afleveringsdagen, hvor entreprenørerne rammer en hård bagkant med dagbodstermin. Tingene bliver lidt hektiske. Der er stadig meget, der skal nås og gøres. Og det er ikke altid lagt i helt faste rammer.\n”Når vi så kommer og spørger entreprenørerne, om de har en plan for indregulering og test, svarer de gerne ’Ja,ja – vi gør bare som vi plejer’. Kigger man i tidsplanen, står der blot ’Test og indregulering – 50 dage’. Hvilke aktiviteter, det nærmere omfatter, er ikke specificeret!”\nLige netop at få styr på den del af processen, er en kerneopgave i commissioning. Til det formål har Cx-holdet i Region Hovedstaden udarbejdet et oversigtsskema, som beskriver processen for test og indkøring og de aktiviteter, de forskellige installationsfag skal igennem frem til aflevering. Indlagt heri er tre milepæle inden afleveringsforretningen: Stik OK, Mekanisk komplet samt OK til alle test inklusive undervisning i drift og D&V materialet afleveret.\nSKEMA ’TEST OG INDKØRING\n”Når vi kommer og viser entreprenørerne denne procesplan, der jo også viser de forskellige afhængigheder af hinanden, kan de godt se ideen. De er jo selv trætte af den ofte let kaotiske proces, hvor der altid er noget, man slås om til sidst. På denne måde sætter vi tingene i system og vi får fra begyndelsen en bedre proces. Oven i det kommer vi så oveni og hjælper med at få tingene gjort. Og med at gøre driften klar til at tage over”, fortæller Rasmus Rønnow de Taeje.\nMen Cx-folkene kontrollerer også, at tingene bliver gjort. Og sandsynligheden for det er større, når entreprenørerne også ved, at de bliver kontrolleret, fortæller Thomas Egedal Kristensen:\n”Entreprenøren skal jo indregulere sine anlæg og dokumentere i indreguleringsrapporter, at anlæggene er indreguleret korrekt. Dem kigger vi kritisk igennem og ser, om de ser fornuftige ud. Vi har flere gange oplevet teknikentreprenørerne komme og sige ’Nu er vi færdige’. Men når vi så går ud og tjekker, viser det sig ofte, at de stort set kun er mekanisk og teknisk komplet. De mangler alt det, der skal sikre, at anlæggene også fungerer som beskrevet i udbuddet.”\nCx udvælger derfor nogle anlæg til stikprøvekontroller – og går så ud og måler, om tingene er som de skal. Og de går grundigt til værks. Trykprøver varme- og ventilationssystemer ved step respons kontroller, hvor de tjekker, at anlæggene regulerer ind, som de skal, når man skruer op og ned.\nOgså det, som ikke lige er synligt, skal man huske at kontrollere, pointerer Cx-folkene: ”Vi oplevede for eksempel, at en bygning rent varmemæssigt var spejlvendt i CTS’en, sådan at når vi skruede op for det, vi troede var nordsiden af bygningen, så fik vi klager fra sydsiden, der var ved at gå til i varme!”\nHele fasen med test og indregulering undervurderes konsekvent ved hospitalsbyggerierne, konstaterer Thomas Egedal Kristensen: ”Man er nødt til at afsætte god tid af til det – to måneder fra teknikken er mekanisk og teknisk komplet er der reelt brug for, hvis man skal rundt om det hele og løse de problemer, der kommer for dagen undervejs. Det kan være svært at få lagt ind i en presset projekttidsplan – men ellers kommer man jo bare til at slås med det efter afleveringen!”\nFRA AFLEVERING TIL DRIFT\nPå Rigshospitalet er Nick Haakonsen i efteråret 2018 i fuld gang med at udføre performancetest på Nordfløjens første etape, der efter planen skal idriftsættes i begyndelsen af 2019. Testene laves sammen med de driftsmedarbejdere, der i forvejen har viden om, hvordan de forskellige anlæg skal betjenes og hvordan de virker – og som derigennem også får kendskab til de nye anlæg, de overtager, forklarer Nick Haakonsen.\n”Det forudsætter jo, at de er parate til at bruge nogle timer på at være med til det. Men det vil de heldigvis gerne, for de har selv nytte af at være med rundt og lære de installationer og anlæg at kende, som de skal drifte fremover. Vi har så fået det sat i system og sammen med projektorganisationen lagt en tidsplan, så jeg kan sige til driften: Hvis I vil være med til at indregulere ventilationen på etage 6, så er det mandag formiddag, det foregår.”\nTestfasen er samtidig nedtælling til entreprenørernes aflevering af det færdige byggeri til bygherren. Ifølge juraen er afleveringsforretningen en klar og veldefineret proces, men AB92 slår også fast, at et byggeri ikke er endeligt afleveret, før mangler er afhjulpet og alt fungerer, som det skal. I praksis er overgangen fra byggeprojekt til drift derfor ofte et længerevarende og nogen gange lidt mudret forløb af mangelafhjælpninger og løbende godkendelser og idriftsættelser.\n”Vi har arbejdet på at få en systematik på plads, så vi får dokumenteret tingene, og så driftsafdelingen ikke overtager tingene, får de er testede og godkendt. Indtil da ligger ansvaret stadig i projektet”, fastslår Rasmus Rønnow de Taeje.\nCx står i efteråret 2018 midt i sine første afleveringer. På Rigshospitalet har bygherre i første omgang nægtet at overtage Sterilcentralen, fordi testfasen har afdækket en række problemer med styringen af de komplekse anlæg, som i praksis gjorde det umuligt at sætte bygningen i drift. På Bispebjerg er den nye laboratorie- og logistikbygning formelt overdraget til bygherren, men der pågår stadig mangelafhjælpninger og test og godkendelser af forskellige installationer.\n”Commissioning er en dialogbaseret proces, hvor man snakker om tingene og får dem løst. Det gælder i praksis også afleveringen. Selvfølgelig skal man være rimelig i bund med tingene, men det er en proces, hvor man løbende arbejder med at løse tingene, til de er så meget på plads, at de kan overdrages til drift”, understreger Cx-folkene.\nSamarbejdet mellem projektorganisationen og driftsorganisationen rækker endda videre frem, idet der er aftalt en fælles forberedelse af et-årsgennemgangen et par måneder forinden – med fokus på at få håndteret de problemer, der på det tidspunkt endnu ikke er løst eller i mellemtiden har manifesteret sig.\nOgså i forholdet til entreprenørerne op til afleveringen går Cx-folkene pragmatisk og dialogbaseret til værks. Eksempelvis i spørgsmålet om hvad der skal indgå af dokumentation, instrukser og manualer i entreprenørens D&V-aflevering:\n”Vi holder møder med entreprenørerne forud for afleveringen for at specificere, hvad vi ønsker og har brug for. Det har fået meget godt feedback fra entreprenørerne, som er vant til at møde nogle omfattende krav ud fra devisen at ’vi må hellere få det hele’. Men det ender jo tit bare i en stor bunke, som ingen kan finde hoved og hale i bagefter. Vi prøver i stedet at være skarpe på, hvad vi egentlig har brug for. Det er først og fremmest til gavn for driftspersonalet, som bedre kan overskue det. Men det er også en lettelse for entreprenørerne”, siger Thomas Egedal Kristensen.\nFoto operationsstue nordfløjen\nPROJEKTCHEFEN: ’BRUG FOR KLARE SPILLEREGLER’\nSom projektchef for Rigshospitalets nybyggerier Nordfløjen og Sterilcentralen var Henrik Eriksen i begyndelsen selv en kende skeptisk over for, hvad commissioning dog skulle gøre godt for:\n”Jeg synes jo, at vi selv havde gjort mange af de samme ting på projekterne. Vi holdt masser af møder med driftsorganisationen, som dengang hed Servicecenteret, for at få deres ønsker og erfaringer indarbejdede i projekterne, og vi tilrettelagde en masse KS-loops for at sikre, at tingene så også blev udført, som vi havde beskrevet”, fortæller Henrik Eriksen.\nMed tiden har han dog fået et anderledes positivt syn på commissioning og den måde, Cx-folkene har grebet det an på Rigshospitalet – i en sådan grad, at han nu midlertidig har lånt Cx-medarbejderen Nick Haakonsen fra Center for Ejendomme og ansat ham i projekterne med ansvar for test, mangelafhjælpning og godkendelse af de tekniske anlæg og installationer op til bygherrens accept og endelige overtagelse af henholdsvis Sterilcentralen og Nordfløjen.\n”Jeg får jo en masse kompetence ind på områder, som er vitale i denne fase. Det er af stor værdi for projektet. Og jeg synes, at vi har fundet en rigtig god løsning, hvor han refererer til mig og arbejder for projektet indtil Center for Ejendomme overtager bygningen”, siger projektchefen.\nI det hele taget er klare aftaler og spilleregler en vigtig forudsætning for vellykket commissioning, understreger Henrik Eriksen:\n”Vi kan ikke have ’løsgående missiler’ gående rundt på byggepladsen. Det er fornuftigt nok, at driftsfolkene får lejlighed til at komme rundt og se de installationer og anlæg, de senere skal drifte, men det må være med hænderne på ryggen. Projektet er og bliver som udgangspunkt, som det er aftalt, og hvis de vil have noget ændret, må de gå de sædvandlige kanaler. Commissioning skal ikke være noget, der belaster projektet”, understreger Henrik Eriksen.\n”Det er jo en udfordring ved disse store byggerier, at der går så længe fra man laver byggeprogram og begynder at projektere, til byggerierne er færdige og kan sættes i drift. Det er ofte nogle helt andre personer, der kommer til at anvende og drifte bygningerne end dem, der var med til at specificere tingene, da man satte byggeriet i gang, og de kunne måske have ønsket sig det anderledes. Samtidig sker der jo en stor teknisk udvikling inden for de ting, vi har med at gøre. Det vil commissioning jo ikke ændre på.”\n”Men når det er sagt, kan jeg ikke se andet, end at det vil være en rigtig stor fordel af få commissioning ind fra start. Jeg ville selv ønske, at jeg havde haft dem med fra begyndelsen på de byggerier, vi nu står for at skulle aflevere”, siger Henrik Eriksen.\nI den anden ende af forløbet ser projektchefen det også som en stor gevinst, at driftspersonalet i forbindelse med indkøring og test forberedes til at overtage driften: ”Allerede nu er vi ved at få driftsfolkene med. Det er en rigtig god ide at få dem tidligt ind, så de kan lære installationer og anlæg at kende og lære at betjene dem. Hvis vi får det lavet godt nu, vil vi få en glidende overgang til driftsfasen. Det er en kæmpe fordel!”\n”Jeg er også glad for det samarbejde, vi har fået etableret med Center for Ejendomme, hvor de går ind som aktiv medspiller og tager ansvar og ejerskab. Vi har fået en helt ny kultur i forhold til det at overtage en bygning”, siger Henrik Eriksen.\nFoto: Commissioning test på laboratorie- og logistikbygningen, Bispebjerg\nDRIFTCHEFEN: ’DEN NYE MÅDE AT GØRE TINGENE PÅ’\nHvad siger driftsfolkene så? Spørgsmålet kan man nærliggende rette til John Mikkelsen, som både er driftschef for Rigshospitalets samlede bygningsmasse og tillige chef for commissioningenheden i CEJ.\nDet var John Mikkelsen, der for et par år siden tog initiativet til at afprøve Cx på i første omgang Rigshospitalet. Har det så indfriet forventningerne og givet de gevinster, man forestillede sig?\n”Det korte svar er ja. Vi får absolut noget ud af det!”\n”Først og fremmest har vi fået meget mere styr på afleveringen – på at det, vi modtager, også er i overensstemmelse med de krav, vi har stillet, og de aftaler, vi har indgået. Tidligere overtog vi jo reelt lidt i blinde. Vi blev inviteret til en afleveringsforretning, hvor vi fik overrakt nøglerne og nogle kasser med dokumentation og så sagde man: ’Så, nu har I overtaget bygningen’. Nu har vi fået det lagt helt anderledes i system, så vi sikrer os, at vi også får det, vi har bestilt”, fremhæver John Mikkelsen.\n”Aktuelt er vi i gang med at overtage Sterilcentralen. Her har vi gennem vores test og kontroller konstateret nogle udfordringer, som vi nu er i dialog med entreprenøren om at få løst. Jeg tror godt, jeg kan sige, at vi nok ikke i samme grad ville have haft fokus på disse ting, hvis vi ikke havde kørt commissioning. Så ville vi nok i stedet have stået med problemerne, efter at vi havde ovetaget bygningen og skulle sætte den i drift. Nu står vi langt stærkere i forhold til, hvad vi vil acceptere ved afleveringen, og det har givet os en helt anden dialog med vores entreprenør om at få tingene til at virke, før vi overtager bygningen.”\n”Den anden ting, som jeg vil pege på, er at vi har fået en langt bedre sammenhæng mellem projekt og drift. Tidligere blev driftsfolkene måske spurgt om deres ønsker til byggeprogrammet, og så hørte de ikke andet før vi overtog bygningen og måske ikke rigtigt kunne se, hvad der var blevet af de ønsker og forslag, de var kommet med. Nu har vi fået nogle folk, som hele vejen igennem projektet har fokus på driftshensynene, og som ved hvert eneste faseskift er inde at se på, hvordan de forskellige driftskrav bliver løst. Og så kan de tage det med tilbage til driftsfolkene og forelægge dem løsningerne, forklare hvorfor noget måske ikke helt er blevet som foreslået og bære driftens reaktioner tilbage til projektet.”\nMen det betyder jo også, at driftsfolkene skal bruge noget tid på projektet, som de jo må tage fra deres driftsopgaver. Hvad er holdningen blandt dine driftsfolk til commissioning?\n”De kan sagtens se fordelene. De oplever, at de bliver hørt. Og de sparer jo også tid på andre måder. Hvor vi førhen selv skulle prøve at overskue hele projektet, er der nu nogle commissioningfolk, der analyserer projektet igennem og så går til el-manden og siger: Det er lige præcist det og det, du skal forholde dig til. De oplever heller ikke længere, at projektet kommer og smider et eller andet på bordet og giver dem to dage til at læse det igennem og kommentere på det. Nu bliver tingene håndteret på forkant, commissioningfolkene hjælper med at analysere problematikken og giver driften god tid til at forholde sig til de spørgsmål, der bliver stillet. Tingene er sat helt anderledes i system. Det giver ro på hos driftsfolkene.”\nHar I fundet den rigtige måde at gribe det an på?\n”Vi er jo stadig i opstart. Men jeg synes, vi har fundet en pragmatisk måde at gøre det på. Vi prøver ikke at gøre det til videnskab, men tager udgangspunkt i praktikken og ydelsesbeskrivelserne – og holder fokus på, at projektet også leverer det, som vi er stillet i udsigt. Det virker for os. Det er ikke under huden endnu, men stille og roligt finder både projektfolkene og driftsfolkene ud af, at det er rigtig fornuftigt.”\nHvordan med økonomien: I bruger jo nogle lønkroner på de nye commissioningmedarbejdere. Kommer de hjem igen – med renter?\n”Det er jeg overbevist om, for der ligger jo mange penge i, hvis vi kan komme hurtigere i drift – og med færre problemer, når vi så kommer i drift. Her i opstarten har vi finansieret det ved at spare nogle lønkroner andre steder i vores driftsorganisation, men det er jo ikke holdbart, når vi nu skal til at udbrede det til stadig flere byggerier. Så vi arbejder på at finde en model, hvor det finansieres gennem projektet.”\nHvordan ser du fremtiden for commissioning i Region Hovedstadens byggerier?\n”Lige nu koncentrerer vi os om de store byggerier, og vi har jo ikke engang folk nok til at dække dem alle. Så det er tanken at vi skal være nogle flere, når vi kan finde ressourcerne til det.”\n”Over tid skal vi have det ind i alle projekter. Ikke nødvendigvis ved at der skal en commissioningmand ind på ethvert byggeri, men selve tænkningen og metodikken skal ind. Det arbejder vi på nu i samarbejde med vores bygherrefunktion i CEJ. De er i gang med at udvikle en projektmodel for fremtidige byggerier, og vi rådgiver dem om, hvordan vi kan få Cx integreret i den, så det simpelthen bliver måden, vi gør tingene på i Region Hovedstadens byggerier”, fortæller John Mikkelsen.\nMere inspiration: Se hvordan byggeledelsen griber commissioning an ved byggeriet af Ny Retspsykiatri Sct. Hans (fra 6.58 i den lille film)


BETÆNKNING med et forslag til ikke-lovgivningsmæssig beslutning om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Elfenbenskysten (2018-2024)\nDokumentforløb : A8-0034/2019\nmed et forslag til ikke-lovgivningsmæssig beslutning om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Elfenbenskysten (2018-2024)\n– der henviser til protokollen til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Elfenbenskysten (2018-2024) (10856/2018),\n– der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af ... om udkastet til afgørelse(1),\n– der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A8-0034/2019),\nA. der henviser til, at Kommissionen og Elfenbenskystens regering har ført forhandlinger om en ny bæredygtig fiskeripartnerskabsaftale og gennemførelsesprotokol for en periode på seks år;\nB. der henviser til, at det overordnede mål med den bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Elfenbenskysten er at øge fiskerisamarbejdet mellem EU og Elfenbenskysten til gavn for begge parter ved at fremme en bæredygtig fiskeripolitik og en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Elfenbenskystens eksklusive økonomiske zone;\nC. der henviser til, at udnyttelsesgraden af fiskerimulighederne inden for rammerne af den foregående bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Elfenbenskysten i gennemsnit lå på 79 %, hvilket i det store og hele anses for at være et godt niveau; der henviser til, at langlinefartøjer med flydeline i denne periode imidlertid ikke udnyttede de fiskerimuligheder, der var til rådighed;\nD. der henviser til, at det forhold, at de bæredygtige fiskeripartnerskabsaftaler mellem EU og Elfenbenskysten er blevet indgået i forlængelse af hinanden, har hjulpet Elfenbenskystens økonomi, for så vidt som lokale sømænd og havnen og konservesfaciliteterne i Abidjan er blevet benyttet, bifangsterne fra EU-notfartøjer til tunfiskeri er blevet nyttiggjort, og de lokale overvågningskapaciteter er blevet styrket (selv om de anses for generelt at være beskedne);\nE. der henviser til, at den bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Elfenbenskysten bør fremme en mere effektiv og bæredygtig udvikling af Elfenbenskystens fiskersamfund og de dermed forbundne industrier og aktiviteter; der henviser til, at den støtte, der ydes i henhold til protokollen, skal være i overensstemmelse med de nationale udviklingsplaner – navnlig den strategiske udviklingsplan for husdyravl, fiskeri og akvakultur – og handlingsplanen for blå vækst, der er udarbejdet sammen med FN med henblik på at øge produktionen i sektoren og gøre den mere professionel, så befolkningens fødevare- og beskæftigelsesbehov kan opfyldes; der henviser til, at der ifølge ovennævnte strategiske plan er brug for et budget på mere end 140 mio. EUR for at opfylde disse mål;\nF. der henviser til, at EU via Den Europæiske Udviklingsfond bidrager med et flerårigt budget på 273 mio. EUR til Elfenbenskysten med fokus på bl.a. infrastruktur, sundhed og humanitær bistand;\n1. mener, at den bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Elfenbenskysten bør forfølge to lige vigtige mål, nemlig: 1) at skabe fiskerimuligheder for EU-fartøjerne i Elfenbenskystens økonomiske eksklusive zone på grundlag af den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning og uden at forstyrre de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der træffes af de regionale organisationer, som Elfenbenskysten er medlem af – primært ICCAT – og uden at overskride grænserne for det disponible overskud, og 2) at fremme samarbejdet mellem EU og Elfenbenskysten med henblik på en bæredygtig fiskeripolitik og en ansvarlig udnyttelse af fiskeriressourcerne i Elfenbenskystens fiskerizone og at bidrage til en bæredygtig udvikling af Elfenbenskystens fiskerisektor ved hjælp af økonomisk, finansielt, teknisk og videnskabeligt samarbejde og uden at undergrave landets suveræne valg og strategier med hensyn til denne udvikling;\n2. henleder opmærksomheden på resultaterne af den efterfølgende og forudgående vurdering af protokollen til den bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Elfenbenskysten, der blev udarbejdet i september 2017, hvoraf det fremgik, at protokollen til den bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale for 2013-2018 samlet set havde vist sig at være effektiv, hensigtsmæssig for de berørte interesser, i overensstemmelse med Elfenbenskystens sektorpolitik og i høj grad accepteret af interessenterne, og hvori det blev anbefalet at indgå en ny protokol;\n3. fastholder, at der i forbindelse med gennemførelsen og en eventuel revision/fornyelse af den bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Elfenbenskysten og den tilhørende protokol skal tages hensyn til og sikres overensstemmelse med den strategiske udviklingsplan for husdyravl, fiskeri og akvakultur og handlingsplanen for blå vækst med henblik på udviklingen af Elfenbenskystens fiskerisektor, og at der navnlig bør sigtes mod at:\n– forbedre forvaltningen: udarbejde og validere lovgivning og bygge videre på forvaltningsplaner,\n– skærpe kontrollen med og overvågningen af Elfenbenskystens eksklusive økonomiske zone,\n– styrke foranstaltningerne til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, herunder i de indre farvande,\n– muliggøre anlæggelsen og/eller renoveringen af landingskajer og havne, herunder – men ikke begrænset til – havnen i Abidjan,\n– forbedre forholdene på røgerier, navnlig for kvinder, og dermed skabe et mere effektivt konserveringssystem,\n– støtte en forbedring af arbejdsvilkårene for kvinder, som er dem, der primært har ansvaret for at håndtere bifangster,\n– oprette beskyttede havområder,\n– styrke partnerskaberne med tredjelande i form af fiskeriaftaler ved at sikre\ngennemsigtighed gennem offentliggørelse af indholdet af disse aftaler og også ved\nat etablere et regionalt program for uddannelse og anvendelse af observatører,\n– muliggøre anlæggelsen af fiskemarkeder,\n– styrke organisationer, der repræsenterer mænd og kvinder, som arbejder i fiskeriindustrien, især de organisationer, der vedrører ikkeindustrielt fiskeri, og dermed bidrage til styrkelsen af tekniske, forvaltningsmæssige og forhandlingsmæssige kapaciteter,\n– oprette og/eller modernisere grund- og erhvervsuddannelsescentre og dermed hæve fiskeres og sømænds kvalifikationsniveau;\n– fremme den videnskabelige forskningskapacitet og evnen til at overvåge fiskeressourcerne,\n– forbedre havressourcernes bæredygtighed samlet set.\n4. mener, at reglerne om, at 20 % af den ansatte besætning på EU-fiskerfartøjer skal udgøres af AVS-sømænd, kunne være mere ambitiøse; gentager, at det er nødvendigt at overholde ILO's principper, og støtter navnlig undertegnelsen af ILO-konvention nr. 188, hvilket indebærer en forpligtelse til at overholde de almene principper om arbejdstagernes foreningsfrihed og ret til fri kollektiv overenskomstforhandling samt forbuddet mod forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og på arbejdspladsen; opfordrer endvidere til, at der tages hensyn til kravene fra de lokale fagforeninger for sømænd om, at dækningen af AVS-sømænds sociale sikring, sygeforsikring og pension skal omsættes bedre i praksis;\n5. mener, at der bør indsamles oplysninger om de fordele, som gennemførelsen af protokollen medfører for de lokale økonomier (forbedringer vedrørende beskæftigelsen, infrastrukturen og det sociale område);\n6. finder det ønskeligt at øge mængden og nøjagtigheden af oplysningerne om alle fangster (målarter og bifangster) og om fiskeressourcernes bevaringsstatus samt forbedre gennemførelsen af sektorstøtten, så aftalens indvirkning på havøkosystemet og fiskersamfundene kan vurderes mere præcist; opfordrer Kommissionen til at bidrage til at sikre, at de organer, der har til opgave at føre tilsyn med gennemførelsen af aftalen, herunder en blandet videnskabelig komité, der skal nedsættes til dette formål, kan arbejde regelmæssigt og på en gennemsigtig måde med inddragelse af foreninger for ikkeindustrielle fiskere og kvinder, der arbejder med fiskerøgning, fagforeninger, repræsentanter for kystsamfund og civilsamfundsorganisationer i Elfenbenskysten;\n7. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i deres politikker om samarbejde med og officiel udviklingsbistand til Elfenbenskysten at være opmærksomme på, at Den Europæiske Udviklingsfond og den sektorstøtte, der er fastsat i denne bæredygtige fiskeripartnerskabsaftale, bør supplere hinanden med henblik på at bidrage hurtigere og mere effektivt til styrkelsen af lokale fiskersamfund og til Elfenbenskystens fulde udøvelse af sin suverænitet over landets ressourcer;\n8. opfordrer Kommissionen til indtrængende at opfordre Republikken Elfenbenskysten til at anvende den finansielle modydelse, der er fastsat i protokollen, til at styrke landets nationale fiskeriindustri på en bæredygtig måde og derved fremme efterspørgslen efter lokale investerings- og industriprojekter og skabe lokale arbejdspladser;\n9. opfordrer Kommissionen til at sende Parlamentet samt offentliggøre mødeprotokollen og konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité som omhandlet i artikel 9 i aftalen, det flerårige sektorprogram som omhandlet i artikel 4 i protokollen og resultaterne fra de årlige evalueringer; opfordrer Kommissionen til at bane vejen for, at Parlamentets repræsentanter kan deltage som observatører i møderne i Den Blandede Komité, og til at fremme inddragelse af Elfenbenskystens fiskersamfund;\n10. anmoder Kommissionen og Rådet om inden for rammerne af deres beføjelser straks at underrette Parlamentet fuldt ud i alle faser af procedurerne vedrørende protokollen og, i givet fald, dens fornyelse, jf. artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 218, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;\n11. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Elfenbenskystens regering og parlament.\nom et forslag til ikke-lovgivningsmæssig beslutning om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Elfenbenskysten (2018-2024)\nKommissionen bør tage behørigt hensyn til følgende punkter i forbindelse med gennemførelsen af aftalen:\n1. EU-fartøjer bør kun have adgang til de fiskeressourcer, som Elfenbenskysten ikke har kapacitet til at høste (overskudsressourcer), og de bør aldrig omfatte fangster, der overstiger det maksimale bæredygtige udbytte. Den lokale befolknings ernæringsmæssige behov bør have prioritet med henblik på at forbedre fødevaresikkerheden, og det bør være afspejlet i de lokale landingsforpligtelser;\n2. Kommissionen bør indtrængende opfordre Republikken Elfenbenskysten til at anvende den finansielle modydelse, der er fastsat i protokollen til sektorstøtte, til på en bæredygtig måde at styrke landets nationale fiskeriindustri, navnlig ikkeindustrielt fiskeri, og derved fremme efterspørgslen efter lokale investerings- og industriprojekter i den blå økonomi og skabe lokale arbejdspladser;\n3. Kommissionen bør bestræbe sig på i det flerårige sektorprogram, jf. protokollens artikel 4, at medtage mål, der:\n– fremmer den bæredygtige udvikling af den lokale, navnlig den ikkeindustrielle, fiskeri- og fiskeforarbejdningssektor samt andre lokale aktiviteter og partnerskaber, der er knyttet til denne sektor;\n– fremmer kvinders og unges rolle inden for ikkeindustrielt fiskeri, navnlig ved at regulere salg af bifangster og tun af lavere kvalitet (såkaldte "falske fisk"), således at en rimelig andel sælges direkte til lokale markedsaktører;\n– styrker tilsynet med og overvågningen og kontrollen af fiskeri i Elfenbenskystens farvande ved at udarbejde en sammenhængende beskyttelsesstrategi for den eksklusive økonomiske zone og dermed yderligere forebygge ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og de negative økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger deraf;\n– sikrer gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af sektorfinansiering i henhold til protokollen med henblik på at overvåge og forbedre absorptionsgraden og sikre, at aftalen medfører konkrete resultater til støtte for det lokale fiskeri og den lokale befolkning generelt;\n4. Kommissionen bør bistå Republikken Elfenbenskysten med at forvalte dens absorptionskapacitet af de midler, den har modtaget, så det både sikres, at de anvendes optimalt, og at aftalen medfører konkrete resultater for det lokale fiskeri og den lokale befolkning generelt;\n5. mulighederne for at ansætte AVS-sømænd på EU-fartøjer i henhold til protokollen bør udnyttes fuldt ud, og sømænd fra Elfenbenskysten bør gives prioritet;\n6. Kommissionen bør bestræbe sig på at sikre, at overvågningen og evalueringen af de aktiviteter, der er fastsat i protokollen og i det deraf følgende flerårige sektorprogram, opretholdes med henblik på at sikre bæredygtige praksisser, arbejdsmarkedslovgivning og anstændige arbejdsvilkår samt den beskyttelse af menneskerettighederne, der er fastsat i aftalen. Parlamentet og Rådet bør forelægges en årlig rapport med henblik på at fremme gennemsigtighed og sikre, at det budget, der er afsat til støtte for fiskeripolitikken i Elfenbenskysten, anvendes til dette formål. Ved udarbejdelsen af rapporten bør der også tages hensyn til de regionale aspekter, således at virkningerne af de fiskeriaftaler, som EU indgår i regionen, og deres indvirkning på fiskeriaftalen med Elfenbenskysten, kan bliver tydelige.


Forvirret/ubehageligt - Martin Østergaard\nDette emne har 4 svar og 3 stemmer, og blev senest opdateret for 4 år, 6 måneder siden af Laerke.\n11. december 2017 kl. 20:52 #19821\nMin kæreste og jeg har været sammen i 1 år og 3 måneder. Jeg elsker ham, og jeg tror ikke der findes en bedre kæreste for mig. Vi vil gerne det samme i fremtiden (giftes, have 2-3 børn.. alt det der). Han er altid så dejlig, sød, omsorgsfuld og fantastisk, og så har han også en dejlig familie. Vi har det også altid hyggeligt, dejligt og sjovt sammen. Men jeg er begyndt at altid tænke på, hvornår ved man at man har fundet den rigtige? Hvornår ved man at man er i det rigtige forhold? Det er som regel når jeg er alene at jeg tænker det, der er kun en gang i mellem når vi er sammen, at tankerne lige er dukket hurtigt op. Jeg får det virkelig ubehageligt over disse tanker. Jeg føler også at jeg skubber ham lidt væk. Jeg er ikke ret god til at have andre mennesker tæt på. Jeg skubber også tit folk som mine veninder og forældre væk, og virker afvisende over for folk. På den ene side vil jeg bare gerne have deres og hans kærlighed, men på den anden side føler jeg trang til at skubbe folk væk fra mig. Jeg blev seksuelt misbrugt i 3 år som barn af en pædagog, og kommer fra en familie hvor man aldrig har vist de store følelser for andre – jeg ved ikke om disse ting har noget med mine følelser at gøre? Men jeg vil bare spørge om, hvordan jeg får disse tanker/ubehagelige følelser til at gå væk? Jeg har virkelig ikke lyst til at skubbe ham væk eller slå – jeg vil bare gerne blive gammel med ham. Hvad skal jeg gøre?\n12. december 2017 kl. 11:08 #19825\nDet er noget i dig, som du skal arbejde med. Før du er “hel”, så vil du aldrig være i balance. Jeg synes, at du skal søge professionel hjælp hurtigst muligt, og/eller tilmelde dig en gruppe for misbrugte børn.\nI forhold til kæreste, synes jeg, at du skal ligge alle “kortene på bordet” (i har været sammen 1+ år). På den måde undgår du, at han misforstår noget, og der derfor opstår unødvendige problemer. Måske kan hen ligefrem være en støtte. Når du taler med ham, så skal du ikke alene “ligge kortene på bordet”, men du skal også fortælle han, hvad han konkret skal gøre, når du har disse følelser (han er jo ikke tankelæser). Med andre ord. Du må hjælpe, ham med at omgås dig, ved at vise ham, hvad og hvorfor han skal gøre.\nHvis han elsker dig, så vil han være der for dig. Hvis han løber skrigende væk, så var han ikke værd at samle på (og så er det bedst, at komme af med ham hurtigst muligt). Hvis han er en god fyr/meneske, så må du vise han tillid, og behandle ham som et voksent menneske. Mennesker kan meget mere end du tror. Han går ikke i stykker 🙂\nHusk når du tale med din kæreste, så skal du være konkret, så han har nogle håndtag at gribe fat i. Men lige så vigtig er det, at du også lytter til ham. Lyt til hvordan han opfatter det hele (for han kan ikke undgå at have mærket noget, når du trækker dig). Jeg ved, at du fylder meget i dig, men der er vigtigt at du giver han tid til at tale, og virkelig lytter til hvad han siger og føler, for det er jo ultimativt ham og hans følelser og tanker, som du ønsker at nå ind til. Derfor er hans tanker og følelser legitime. Måske har han et andet billede af situationen end dig. Måske synes du, at han opfattelse er forkert, men det er vigtig at du skal du respekterer, hvad han tænke og føler. Det må ikke skille jer af, men dialogen kal bringe jer tættere på hinanden. Det er netop derfor, at du skal have dialogen, så jeres forståelse bedre. Jeg ved, at du føler, at det din situation, og det er dig, som bedst kender sandhendes, men du skal respektere hans følelser. Så giv han tid til at tale, når du har talt. Lyt til hvad dan siger, og svar på hans spørgsmål. Husk også at rose ham for hvad han gør godt (også i dagligdagen). Han må ikke føle, at han er utilstrækkelig, men giv han ros og søde ord, når han gør noget godt (også i hverdagen). Det vil motiveret ham, til at støtte dig. Du kan aldrig give for meget kærlighed 🙂\nPS! Efter I har talt om det, så lade være med at lade det fylde alt. Du skal ikke være defineret af eller kendt for din situation. Ligeledes må det ikke blive en undskyldning, som du kan dække dig bag. Det er der mange, som gør. Jeres forhold skal bygge på alt andet end din “situation”, og “din situation” er netop DIN, hvorfor du ikke skal lade den fylde alt for meget i andres liv. Den er DIN, hvorfor du og du alene, har ansvaret for at få behandling, og lære at leve normalt.\nMen i din proces, så har din kæreste og du brug for, at vide besked, således jeres fælles vej bliver så god som mulig.\nPPS! Jeg hader termen proces. Når folk bruger det, så tror mange, at det er en kæmpe opgave, som er utrolig kompleks, og vil tage udefinerbar lang tid, hvorfor DE FØLER DET LEGITIMT, AT TAGE DEN MED RO, OG MÅSKE REELT IKKE KONFRONTERER PROBLEMSTILLINGEN. MÅSKE FØLER DE LIGEFREM AT DEN IKKE KAN LØSES. Selvfølgelig er det en proces, som du er i eller skal påbegynde. En proces som er meget kompleks, og hvor du naturligvis ikke ved hvor lang tid det vil tage, men omvendt så ved du hvad problemet er (første skridt – og mere end hvad mange andre ved), og du vil derfor hurtigt kunne gøre noget ved det. Tilmed har du en god støtte i din kæreste. Du er ikke alene. Derfor må du ikke lade det blive en sutteklud, men derimod startskuddet på virkelig at få gjort noget ved din situation, du du hurtigt muligt vil kunne få et bedre liv. Det vil være uendelig trist at miste din kæreste, eller blot leve i et forhold med problemer, som der reelt ikke burde være.\n12. december 2017 kl. 23:27 #19827\nDesorganiseret og lidt om lysten til at slå mv\n12. december 2017 kl. 23:31 #19829


DR | Journalisten\n26.03.2019 · 2:56\n'21 Søndag' på DR1 gik direkte fra klimastrejker i 2.000 byer til ny dansk vejrrekord for nedbør i marts – uden at nævne klimaforandringer med et ord. Det undrer redaktør på netmedie for miljø og klima: ”Som journalister lærer vi jo, at vi skal perspektivere de sager, vi dykker ned i”. DR: Vi skal passe på at gøre alt til klimaforandringer (Opdateret klokken 8.34)\nLæs mere om Danmark ramt af regnrekord – ”er der varmere vejr på vej?”\nLæs mere om DR Viden tæller kvindelige kilder: ”Vi har en mandlig slagside”\nDEBAT: Som retspolitisk slapper møder jeg af og til spørgsmålet: "Men hvad ville du sige, hvis det var din egen datter?" Det spørgsmål kan jeg desværre svare på. Og en del af svaret er til mine kolleger, skriver journalist Jon Jørgensen. DR: Kritikken er delvist berettiget (Opdateret med svar fra DR klokken 15.57)\nLæs mere om Debat: "Sex mod sin vilje" hedder voldtægt, DR\n”Jeg havde selv dømt det ude. Men så fik vi et ja.” DR-journalister fik af dommer lov til at bruge lydoptagelser fra en retssag i Næstved, hvor en 17-årig pige var tiltalt for trusler om skoleskyderier\nLæs mere om Radiojournalister brugte lydoptagelser fra retssag\nLæs mere om Skilsmisseshow vinder pris for skilsmissesjov\nLæs mere om 5 pointer om DR's forårsplaner - og 10 nye programmer på vej\nI sidste uge bad Journalisten læserne om at komme med eksempler på clickbait i ”seriøse” medier som DR, Politiken, Altinget og Nordjyske. Nu er svarene på efterlysningen kommet. Kun to læsere har skrevet, og ingen af artiklerne er clickbait\nLæs mere om Vi efterlyste artikler med clickbait – se hvor stort problemet er\nLæs mere om DR fjerner Botox-guide – eksperterne var ikke uvildige\nLæs mere om Her er DR’s nye bestyrelse


TEST: Hyundai Kona Electric – Kona synger\nLang rækkevidde, god acceleration, relativt lav startpris og mulighed for meget udstyr. Anlægget fra Krell lyder godt.\nEn del halvbillige løsninger. Kørekomfort på det jævne. Meget lidt plads til passagerer og bagage trods SUV-looket.\nRækkevidde: 484 km (WLTP)\nEffekt: 150 kW, 204 HK\n0-100 km/t: 7,6 s\nEgenvægt: 1.760 kg (inkl. fører)\nAntal højttaler-enheder: 8\nForstærker: 400 watt klasse D\nVejl. pris 309 995 Produktside\nHyundai var blandt de første til at tilbyde en billig elbil med lang rækkevidde. Den eneste konkurrent, Kona havde, da den blev lanceret i 2017 med en rækkevidde på 445 km (WLTP), var Opel Ampera-e. Som fandtes på papiret, men havde så lang leveringstid, at mange valgte at købe en Kona i stedet. Det forstår man godt.\nNår vi taler rækkevidde, så lå den så langt foran Nissan Leaf og e-Golf, at der ikke var nogen konkurrence. Og den meget dyrere og større Tesla Model S var ikke et reelt alternativ for folk, der ville have en bil i en fornuftig prisklasse.\nBagagerummet på 332 liter er ret beskedent. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nHyundai Kona har linjerne fra en SUV, men den er så lille, at den vel ikke engang fortjener at blive kaldt en crossover. Selv om mange omtaler den sådan. Jeg vil bare kalde den en lille bil, da den indvendige plads er omtrent som i en VW Polo. Bagagerummet er faktisk mindre i Kona’en.\nDermed er det ikke nogen familiebil eller en, man pakker til en længere rejse, men en fin bil til to personer. Hvis man har børn, der er vokset ud af barnesædet, men ikke har nået fuld længde, så kan den også overvejes.\nLydanlægget i Hyundai Kona Electric kommer fra amerikanske Krell. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nLydanlæg fra Krell\nMen det er ikke benplads og bagagerum, der gør den interessant for mit vedkommende. Det er lydanlægget, som bærer navnet Krell. Hi-fi-entusiaster ved, at Krell er et amerikansk hi-fi-mærke, der i sin tid blev grundlagt af Dan D’Agostino. Og billigt var det ikke – en forstærker kunne sagtens koste et par hundrede tusind kroner.\nMen da D’Agostinos og Krells veje skiltes i 2009, gik selskabet i en ny retning. Bl.a. begyndte de at lave bilstereo i 2013 under navnet Krell Automotive og har siden samarbejdet med asiatiske bilmærker som Honda, Acura og Hyundai.\nI bilstereosammenhæng er Krell ikke nær så dyrt, men billigt kan det heller ikke beskyldes for at være. Det er dog også rigtig gode sager, hvilket jeg netop erfarede med Hyundai Kona.\n1) 100 mm centerhøjttaler. 2) 2 x 25 mm diskant. 3) 2 x 160 mm mellemtone. 4) 2 x 160 mm mellemtone. 5) 200 mm subwoofer. 6) 400 watt 8 kanals forstærker. (Grafik: Hyundai)\nFor at få Krell-lydanlæg i sin Hyundai Kona Electric skal man vælge Teknik-pakken oveni, som er tilgængelig på alle udstyrsvarianter. Den koster 12.900 kroner og inkluderer – ud over Krell-anlægget – 10,25 tommers touch-skærm, DAB+ digitalradio og desuden app-styring.\nBemærk, at Pure-udgaven til 249.995 kroner kun giver en rækkevidde på 305 km, mens man skal have Essential-udgaven for at kunne vælge Long Range med 484 km (WLTP). Prisen bliver så i stedet 294.995 kroner.\n(Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nKrell-anlægget består af otte højttaler-enheder, hvoraf centerhøjttaleren er en fuldtone-enhed. Foran finder vi en 6,5 tommers mellemtone og en 1 tommes diskant i hver dør, mens bagsæderne kun har hver sin mellemtone-enhed. I bagagerummet på højre side sidder den store subwoofer, og til at drive det hele er der en forstærker på i alt 400 watt.\nGenerelt kan vi godt lide kabinen i Hyundai Kona. Lidt meget plast måske, men samtidig er den teknisk avanceret nok med en 10,5 tommers skærm, der hjælper med at bevare overblikket. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nFør vi tager fat på kvaliteten af lydanlægget, skal vi kort se på køreegenskaberne. Kona virker som en god og meget tryg bil, ligesom det er rart ikke at opleve rækkeviddeangst. Og plus for, at den endelig kan udstyres med anhængertræk!\nKabinen bærer præg af lidt rigelig plastic, trods lædersæderne, og det samme gælder bagklappen, der skal åbnes manuelt udefra. Og så sidder der to plastdæksler foran ladestikkene, som, når de fjernes, hænger og dingler i hver sin plasticsnor. En temmelig billig løsning med plads til forbedring.\nDet påfaldende manuelle ladestik i plast kunne godt have haft en lidt federe udførelse. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nI den heftigste udstyrsversion, som jeg fik til test, var jeg vild med den adaptive fartpilot med aktiv vejbaneassistent aktiveret. På godt afmærkede veje holder bilen automatisk banen og følger vejen, selv om det er et krav, at føreren har hænderne på rattet. Smart fartpilot med stop-og-start køfunktion er fedt at have i myldretiden, og blindzonevarslingen giver besked, hvis man tænder blinklyset, før der er fri bane.\nDer er også en hel del andre hjælpemidler til en mere tryg trafikal hverdag, såsom skiltegenkendelse og bagradar for krydsende trafik. Men vi savner 360 graders kamera.\nUd over egen navigation har Hyundai Kona både Android Auto (billedet) og CarPlay. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nEt irritationsmoment skal dog nævnes. På lange strækninger plejer jeg at holde hænderne på otte og fire (hvis rattet var en urskive), men med fartpiloten aktiveret registrerer Kona slet ikke, at jeg har hænderne her. Instrumentpanelet minder mig så om at holde hænderne på rattet – selv om jeg allerede har det. Modvilligt må jeg placere hænderne på ti og to i stedet, så bilen tier stille.\nEllers er bilen god at køre, og den er adræt nok til at lave sikre overhalinger. 0-100 km/t på 7,6 sekunder er rigeligt! Den har ganske vist ikke samme drejningsmoment og morskabsfaktor som Mini Cooper SE, også fordi Kona er væsentlig tungere. Men i kørselstilstanden Sport har den mere end kræfter nok.\nGPS-systemet fungerer fint, men jeg foretrækker at bruge Android Auto eller Apple CarPlay sammen med mobilen. Selv om navigationen så ikke automatisk holder styr på batteriniveauet og ladestationer på vejen.\nNår man først er blevet vant til head-up display, vil man aldrig være foruden igen. (Foto: Hyundai)\nKabinen er gennemsnitligt lydisoleret. Jeg syntes, at Honda e var en tand mere stille ved høj fart, og det samme med Mini Cooper SE og Lexus UX 300e. Men samtidig larmer Hyundai Kona mindre end min egen Nissan Leaf fra 2013. Okay støjdæmpning, med andre ord.\nHyundai Kona har tre kørselstilstande: Comfort, Eco og Sport. Undertegnede foretrækker Sport, når rækkevidde ikke er et tema, og Eco, når man skal nå så langt som muligt. Comfort ligger et sted midtimellem. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nSpil op, maestro!\nEfter at have kørt rundt i bilen en uges tid kan jeg konstatere, at lyden er klokkeklar med flot tonalitet på instrumenter og sangstemmer. Jeg justerede lidt på lyden ved at dæmpe bassen to trin – den var lidt voldsom – og øge mellemtonen med ét trin for at få stemmer og instrumenter bedre frem.\nLydindstillingen Natural fremhæver stemmerne mere i mellemtonen, mens centerhøjttaleren så bruges til at trække lydbilledet mere frem foran føreren. I Reference-indstillingen får man kun almindelig stereo, og så kommer instrumenter og stemmer længere tilbage i kabinen.\nCenterhøjttaleren er vigtig for lydbilledet. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nKlar lyd, altså, og desuden kan anlægget spille pænt højt. Da jeg stresstestede anlægget i Honda e med rock og rap, gik forstærkeren i beskyttelses-mode og cuttede lyden i over en halv time. Det sker ikke i Kona. Her kan man spille højt med god kontrol, og lyden forbliver klar.\nDer er måske ikke helt samme baskontrol her som i Honda e og bestemt ikke som i Mini Cooper SE. Men lyden er mere end kraftig nok, og Krell-anlægget viser med al tydelighed, hvorfor det kan betale sig at vælge bedre lyd i bilen, end man får fra standardanlægget.\nForsæderne får glæde af, at lyden er opdelt i både bas/mellemtone og en separat diskant-enhed ved dørhåndtaget. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nKlassisk musik lyder mest indbydende i Concert-indstillingen. Her får man den største surround-effekt, og hele bilen forvandles nærmest til en koncertsal. Lyden er stadig glasklar, og især strygere og fløjter lyder meget fint.\nHvis man derimod vil spille musik på fuld knald, så man virkelig kan mærke bassen i kroppen, gøres det som regel bedst i Reference-indstillingen. Lyden kan nemlig blive lige lovlig kras, når man spiller højt i Concert og Natural. I disse indstillinger bruger Krell digital signalprocessering til at gøre lyden klarere, og selv om det faktisk lyder klarere, er der en lidt kold, klinisk klang som sideeffekt.\nResultatet er, at jeg ikke kan finde en indstilling, der er bedst til det hele, så jeg sidder og skifter frem og tilbage lidt oftere, end jeg bryder mig om. Man kan afbøde noget af den kolde klang ved at dæmpe mellemtonen lidt (der er en trebånds tonekontrol), men så forsvinder noget af klarheden i lydbilledet også.\nKrell-anlægget i Hyundai Kona har tre lydindstillinger. Natural og Concert giver en øget surround-følelse, mens Reference er ren stereolyd og den, der fungerer bedst, når man spiller højt. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nKrell-anlægget lyder bedre end anlægget i Honda e, og da Hyundais kabine fungerer bedre end Lexus UX 300e (p.t. ikke tilgængelig i Danmark), der skurrer i dørene, når man spiller højt, må jeg sige, at den samlede lydoplevelse er mere vellykket. Selv om Mark Levinson-lydanlægget i Lexus faktisk er endnu bedre end Krell-anlægget.\nDer er stadig et stykke op til det hårdtslående Harman Kardon-anlæg i Mini Cooper SE, som har væsentlig mere punch med sine to subwoofere under forsæderne. Og vi er slet ikke i nærheden af Bang & Olufsen-anlægget i Audi e-tron.\nMen interessant nok står Krell-anlægget ikke tilbage for Burmester-anlægget i Mercedes EQC, hvad angår rent lydtryk. Burmester-anlægget har ganske vist meget bedre opløsning i overtoneområdet og lyder i det hele taget mere naturligt, men man kan stadig have det ret sjovt med Krell-anlægget.\nI bagagerummet finder man den 8 tommer store subwoofer. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nDen kompakte Hyundai Kona er en rigtig god bil at køre og er et fristende alternativ på grund af sin lange rækkevidde og sin behagelige pris. Selv om den ikke har plads til så meget i bagagerummet og også har beskeden benplads på bagsædet.\nLydanlægget fra Krell er derimod en meget behagelig oplevelse. Her får man livlig bas og godt med lydtryk, samtidig med at lyden er klar og fin. Uanset hvad man foretrækker af musik, vil man nok trives fint med denne lyd.\nDen ekstra dynamik, man får fra subwooferen, kombineret med det udvidede lydbillede fra centerhøjttaleren øverst på instrumentbrættet, betyder, at jeg bestemt vil anbefale at vælge Krell-anlægget frem for standardanlægget.\nUnderholdningssystemet er enkelt og overskueligt. Her Tidal via Android Auto. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nHvis føreren er rimelig velvoksen, bør bagsædepassagererne ikke være det. (Foto: Geir Gråbein Nordby, L&B)\nMed alle de sammenligner til andre biler, ville det have været godt også at vide hvordan spiller i forhold til premium anlægget i Tesla model 3.


23.11.2017 / metropol aalborg fitness verden herlev stort / 0 kommentarer\n/ /8 iphone / / / /! Den gravide kan også anvende platformen som forberedelse til jordemoderkonsulationen, fx ved at få overblik over indholdet i jordemoderkonsultationen og ved at oplysninger om fx vægt og blodtryk målt ved hjemmemonitorering sendes direkte ind i systemet. Eksperimentere med IKT-baseret sundhedskommunikation, skabe netværk og videndeling på tværs af uddannelser, offentlige institutioner, private virksomheder. I samarbejde med Herlev Hospital og skal Min eGraviditet udvikle, implementere og effektmåle en telebaseret løsning til gravide. . Lad køkkenchef Christian introducere dig til Bistropols vision om sund og velsmagende mad i videoen øverst på siden.\nMetropol aalborg fitness verden herlev stort - Teaterkredsen Mariagerfjord\nSimply cooking anvender konceptet Power food i den daglige kantinedrift. I vores Bistropol laves der mad, der er inspireret fra hele verden. Nutidens gravide søger information om graviditet og fødsel på andre måder end tidligere og har andre krav og ønsker om involvering i deres graviditetsforløb. Metropol ligger ikke inde med tidligere udgaver af uddannelsesordninger, studieordninger, kursusbeskrivelser og lign. Har du mistet dit eksamensbevis? Camfil koncernen har hovedkontor i Stockholm, Sverige og har 28 produktionsanlæg, seks R D-centre, lokale salgskontorer i 26 lande.180 ansatte og vokser stadig. Er du dimittend fra. Understøtte et sammenhængende forløb på tværs af sektorer. Klinisk Integreret Hjemmemonitorering " (KIH). New Golden Mile boliger, det er primært boliger af høj kvalitet, både villaer og lejligheder.\nMetropol aalborg fitness verden herlev stort - 25.000godegrunde Hver dag indånder.000\nPower food mad til et sundere liv. Power food konceptet bygger på seks hovedprincipper velsmag, kreativitet, fedt er godt, grove og tunge grøntsager, råvarekvalitet og mæthedsfaktor samt tilberedning og nærhed. Du skal påregne op til fire ugers sagsbehandlingstid. Konceptet er udviklet af Simply Cookings kreative direktør Martin Haugaard Zielke, i samarbejde med ernæringsekspert Marie Steenberger. Får du materiale oversat ved en autoriseret translatør, kan vi være behjælpelige med en bekræftelse af, at oversættelsen svarer til det danske dokument. Mere end en kantine - Bistropol skal være Metropols samlingspunkt for kombination af mad, hygge og faglighed. Oversættelse - øvrige dokumenter. Afdække om antallet af akutte henvendelser fra gravide kan reduceres. På Professionshøjskolen Metropol skal Min eGraviditet: Styrke studerendes innovations og IT- kompetencer. Første gang man hører om det, tror de fleste, at der er tale om et mindre område lige uden for Marbella.\nPractice at: Metropol aalborg fitness verden herlev stort\nBåde beliggenhed og kvalitet er i top, og der er som regel god sikkerhed i form af portvagter 24-timer i døgnet. Udgiver, camfil A/S »Gå til. Samarbejdspartnere, metropol har udarbejdet Min e-graviditet i samarbejde med Herlev Hospital. Skriv til Studieservice for Efter- og videreuddannelse. Kontakt Studieservice, skriv til Studieservice for Grunduddannelser. Projektet 'Min eGraviditet' bidrager til at give den gravide nye muligheder for inddragelse og planlægning, samtidig med at det styrker kommende jordemødres informations- og kommunikationskompetencer.


Core i5 1035G7 / 1.2 GHz, Windows 10 Home, 8 GB RAM, 128 GB SSD NVMe, 13.5" touchscreen 2256 x 1504, Iris Plus Graphics, Bluetooth, Wi-Fi, platinum, kbd: nordisk … læs mere her\nMicrosoft Surface Laptop 3 Platinum i5 8GB 128GB er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i kategorien Baerbar. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Microsoft Surface Laptop 3 Platinum i5 8GB 128GB hos onlineshoppen Proshop.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder mange det de leder efter, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Når der handles i webshop sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøb Microsoft Surface Laptop 3 Platinum i5 8GB 128GB allerede i dag til kun kr. 9310.00\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, giver de dig lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og prissammenlignen er let at foretage, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Din sammenligning kan du rent faktisk lave direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En anden ting du også slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Indkvartering tæt på centrum af Rab\nLejlighed 140792 Banjol\nLejlighed 457353 Banjol\nVi har det bedste udvalg af overnatningsmuligheder i centrum af Rab, tæt på turistattraktioner som Grabrodrekloster, Rab, Rab katedral, Klokketarn, Den gamle bydel, Rab, Komrcar Park, Rab, Kristofor Tarn, Kirke Sv.Ivan, Kirke Sv.Justina.\nIndkvartering tæt på centrum af Barbat Rab (5.1 km)\nIndkvartering tæt på centrum af Baska (23.7 km)\nIndkvartering tæt på centrum af Novalja (24.3 km)\nIndkvartering tæt på centrum af Senj (28.3 km)\nLejligheder tæt på centrum af Rab\nFerielejlighed, 45 Kvadratmeter Afstand til centrum af byen 0,79 km Ferielejlighed, 45 Kvadratmeter. Underholdning og Sport: Tennisbane, TV, Satellit-tv. Generelle oplysninger: Klimaanlagget, Opvarmning.\nFerielejlighed, 68 Kvadratmeter, Rab, Kroatien Afstand til centrum af byen 0,63 km Ferielejlighed, 68 Kvadratmeter, Rab, Kroatien. Generelle oplysninger: Klimaanlagget, Opvarmning, Har torretumbler, Terrasse, Balkon. Underholdning og Sport: Tennisbane, TV, Satellit-tv.\nLejligheder Marjetka Afstand til centrum af byen 0,42 km\nFerielejlighed 388007 Afstand til centrum af byen 0,53 km\nFerielejlighed 359176 Afstand til centrum af byen 0,3 km\nFerielejlighed 311792 Afstand til centrum af byen 0,64 km\nFerielejlighed 352000 Afstand til centrum af byen 0,76 km\nLejligheder & Rooms Karmela Afstand til centrum af byen 0,22 km Pris per dag fra € 84\nFerielejlighed 392661 Afstand til centrum af byen 0,73 km\nFerielejlighed 405990 Afstand til centrum af byen 0,75 km\nHoteller tæt på centrum af Rab\nHotel Istra Afstand til centrum af byen 0,29 km Det familiedrevne Hotel Istra er beliggende i centrum af Rabs gamle bydel på øen Rab, kun få minutters gang fra havet. Det tilbyder gratis trådløst internet, gratis parkering samt café, restaurant i haven og tennisbaner. Rab har et behageligt middelhavsklima, og du kan deltage i mange udendørs aktiviteter. Hotellet er forbundet til fastlandet og øen Krk via færge, og til Rijeka via katamaran.\nVillas Arbia - Rio & Magdalena Rooms Afstand til centrum af byen 0,62 km Villaer Arbia - Rio & Magdalena Varelser. Underholdning og udendors aktiviteter: TV, Satellit-tv, Radio.\nHotel International Afstand til centrum af byen 0,04 km Hotel International ligger på strandpromenaden i centrum af den middelalderlige by Rab og har værelser med aircondition og gratis WiFi. Hotellet har wellness-center og terrasse-bar med malerisk udsigt over bugten. Samtlige værelser er rummelige og elegant møbleret. De har satellit-tv, aircondition og eget badeværelse med ekstra varmeapparat. Gæsterne kan tage en dukkert i den udendørs swimmingpool, slappe af i den finske sauna eller nyde spabadet. Der er også fitnesscenter og 2 skønhedsbehandlingsrum. Hotellets bistro serverer et udvalg af lettere anretninger og drikkevarer.\nRooms Tina Afstand til centrum af byen 0,64 km Varelser Tina. Generelle oplysninger: Haven, Terrasse, Balkon, Parkering.\nB&B Paradiso Afstand til centrum af byen 0,13 km\nKirke Sv.Justina ~ 0,1 km Fra Rab\nKirke Sv.Ivan ~ 0,1 km Fra Rab\nKomrcar Park, Rab ~ 0,1 km Fra Rab\nKristofor Tarn ~ 0,1 km Fra Rab\nDen gamle bydel, Rab ~ 0,2 km Fra Rab\nKlokketarn ~ 0,3 km Fra Rab\nRab katedral ~ 0,3 km Fra Rab\nGrabrodrekloster, Rab ~ 0,4 km Fra Rab\nRomansk basilika St. Peter ~ 5,2 km Fra Rab\nGrabrodrekloster, Kampor ~ 5,3 km Fra Rab\nOlivenlund Lun ~ 7,7 km Fra Rab\nO Lukovac ~ 8,2 km Fra Rab


Ærø får ikke flere sommerhus-grunde\nFaaborg-Midtfyn og 9 andre kommuner får 662 sommerhusgrunde fordelt på 20 områder under forudsætning af, at der andre steder i kommunerne tilbageføres 575 ubebyggede sommerhusgrunde,som ligger dårligt.\nJane Kragh Andersen\nIndenrigs- og Boligministeriet har udarbejdet et landsplandirektiv som skal styre udbygningen med sommerhuse i retning af de områder, hvor der er et turistmæssigt potentiale, samtidig med at andre områder med ringe potentiale, bliver til landbrugs- aller naturarealer igen.\nDet nye forslag omfatter områder i Bornholm, Brønderslev, Frederikshavn, Guldborgsund, Holstebro, Jammerbugt, Næstved, Sønderborg, Faaborg-Midtfyn og Vejle kommuner. I alt 1,1 millioner kvm nye sommerhus-områder kommer til, mens de samme kommuner vil tilbageføre 1,4 millioner kvm til landzone.\nÆrøs 2 arealer\nI sidste runde fik Ærø lov til at udlægge 2 arealer med mulighed for 58 sommerhuse ved Søby. I det ene område sættes arbejdet med en ny lokalplan nu i gang for 25 sommerhuse, da 2 lokale investorer har fået option på grunden.\nOm det andet grundareal bliver sat i spil er uafklaret da landmanden der ejer arealet hidtil har været negativ overfor muligheden.\nÆrø Kommune har ikke søgt om nye arealer i denne omgang.\nMed ændringen af planloven i juni 2017 blev der givet mulighed for, at indenrigs- og boligministeren gennem et landsplandirektiv kan udlægge og omplacere sommerhusområder i kystnærhedszonen.\nKommuner fik mulighed for at ansøge om 6.000 nye sommerhusgrunde i kystnærhedszonen under forudsætning af, at kommunerne lader mindst 5.000 sommerhusgrunde tilbageføre til landzone.\nI 1. ansøgningsrunde i 2017, hvor Ærø også var med, blev der udlagt 665 nye grunde, fordi der kom 2.027 nye grunde, mens 1.362 sommerhusgrunde blev til landzone igen.\nSe Landsplandirektivet HER.\nDet aktuelle forslag til landsplandirektiv omfatter mulighed for udlæg af 20 nye sommerhusområder med i alt 662 sommerhusgrunde i kystnærhedszonen og samtidig tilbageførsel af 13 områder med i alt 575 sommerhusgrunde til landzone i samlet set 10 kystkommuner. Samlet set muliggøres udlæg af ca. 112 ha nye sommerhusområder, samtidig med at i alt ca. 140 ha eksisterende sommerhusområder tilbageføres til landzone (se Tabel 1) i kystnærhedszonen. Forslaget berører således et total areal på ca. 252 ha (Udlæg + tilbageførsel).