Regeringen svigter elever med autisme og ADHD | Kristeligt Dagblad | Det vil være et overgreb og et omsorgssvigt at sætte elever med autisme og ADHD, som er visiteret til specialklasse eller specialskole eller går der nu, ind i almindelige skoleklasser\nKronik 15.07.10 Kl. 01:00\nDet vil være et overgreb og et omsorgssvigt at sætte elever med autisme og ADHD, som er visiteret til specialklasse eller specialskole eller går der nu, ind i almindelige skoleklasser\nFor børn med autisme og ADHD kan det være ødelæggende at komme i en almindelig klasse, advarer Birgitte Bjørn Jensen, der selv er mor til drenge med autisme. Foto: Scanpix. Foto: Steffen Ortmann.\nDEN NYLIG INDGÅEDE økonomiaftale mellem Kommunernes Landsforening og regeringen indebærer, at der skal spares på en del offentlige områder. Kommunernes Landsforening har lagt sig i selen for at retfærdiggøre sine usædvanlige besparelser på handicapområdet, specielt i forhold til elever med autisme og ADHD – og Kommunernes Landsforening har taget meget manipulerende og uanstændige metoder i brug.\nDer er ikke belæg for en række af Kommunernes Landsforenings udmeldinger, og der er ikke fagligt belæg for at generalisere og sige, at elever med autisme og ADHD har bedst af at være i en almindelig skoleklasse, så de kan lære af de andre elever.\nProfessor Niels Egelund, mangeårig ekspert på specialområdet, understreger i bogen "Specialundervisningens nye vilkår" fra 2006, at alle elever ikke kan inkluderes: "For en del af den samlede elevgruppe, formentlig tre-fem procent, kræves dog en kvalitativt anderledes undervisning, hvor der må benyttes særlige materialer, særlige teknikker og måske særlig teknologi." På et møde i Fredericia i 2009 fremhævede Niels Egelund igen: "Der vil imidlertid altid være en lille andel elever, for hvem et specialiseret tilbud vil være pædagogisk og socialt optimalt."\nDe anderledes skoleelever med specielle særlige behov, som Niels Egelund omtaler, er de børn, som regeringen og Kommunernes Landsforening nu vil hjemtage fra specialskoler og specialklasser og sætte ind i almindelige klasser. Børn og unge som mine drenge.\nMine drenge ligner alle andre drenge. De kan ganske vist være noget aktive og støjende, de piller ved ting, laver lyde og bevægelser, vipper på stolen, lytter tilsyneladende ikke rigtigt efter og svarer igen. Det får fejlagtigt omverdenen til at tro, at de er nogle uopdragne og grænsesøgende drenge, som bare skal have sat nogle klare regler og grænser.\nDet skal de også – men de har brug for langt mere end det.\nDe er ikke som andre drenge. De har et usynligt handicap – autisme – hvilket næsten er en form for dobbelt handicap, fordi de ud over det usynlige handicap autismen også er særligt udsatte for at blive misforstået, drillet, mobbet og skældt ud af omverdenen. Derudover har de tillægshandicap. En stor del af mennesker med autisme har ofte ét eller flere handicap i form af en anden udviklingsforstyrrelse, og herudover ses også depression og psykoser, spiseforstyrrelser, søvnforstyrrelser, angst med mere.\nEt menneske med autisme er, fordi hjernen ikke fungerer, som den bør, blindt på det sociale område, både i forhold til sig selv og i forhold til andre menneskers adfærd og normer. Personen ved ganske enkelt ikke, hvordan man gebærder sig socialt. De skal lære det helt specielt, og de kan ikke lære det ved, at det bliver fortalt dem eller ved at se på andre menneskers opførsel. Derudover har mennesket med autisme også en særlig tankegang og en anderledes opfattelsesevne. Det tager længere tid for dem at reagere og bearbejde information end hos mennesker uden autisme, og de misforstår ofte beskeder.\nDe har også et meget sensitivt sanseapparat. Min ældste søn på 17 år har fortalt om, hvor svært det har været for ham at føre en samtale som mindre:\n"Noget, såsom en samtale, der anses for en simpel ting, har været en næsten umulig bedrift, da jeg var yngre. En samtale er en stor knude af processer for os med autisme. Man skal lytte, analysere, svare relevant og selvfølgelig sidde stille, for det gør velopdragne børn jo! Hvis du så også har eksterne forstyrrelser såsom larm, bevægelser og andet omkring dig, er det jo næsten umuligt. Og jeg har stadigvæk svært ved det i længere tid! Jeg må finde mig et rum med hvide vægge og helst ingen vinduer, billeder eller andre forstyrrende elementer for at kunne have energi nok til at have en længere og meningsfuld samtale om for eksempel min uddannelse."\nMin anden drengs dygtige pædagog gav i sin tid en lignende og præcis beskrivelse af vanskelighederne ved autisme. Beskrivelsen forklarer også ganske godt, hvorfor autister ikke sådan bare kan placeres i normalmiljøet:\n"Christian vil faktisk meget gerne deltage i fælles aktiviteter på stuen, lege, klippe/klistre, tegne, men magter ikke at forblive ved aktiviteten uden den voksnes støtte, og så kan det endda være svært. Kammeratskabsrelationerne er meget vanskelige for Christian. Her spiller både kommunikation, koncentration og det at have egne planer en rolle. For eksempel når vi spiser: Fire-fem store børn sidder ved vores høje bord, og i løbet af kort tid kan Christian være uden for samtalen. Christian kan ikke koncentrere sig om samtalen, hvor man skal snakke, vente, lytte og forstå, og han glider af og får kun fat i lidt af samtalen og kan derfor ikke følge med. Får tit fat i enkeltheder og laver egen tolkning, der måske ikke passer helt til det, gruppen er optaget af. Så fjoller han sig enten ud af det eller bliver ked af det. Tit kan han sagtens fornemme det og undrer sig og spørger hvorfor."\nMange elever med autisme kan i skolesammenhæng ikke håndtere at være sammen med en større gruppe elever, altså være i en almindelig klasse, på grund af autismen og/eller på grund af alvorlige sanseforstyrrelser og hjernens bearbejdning af informationer. Selv i en specialklasse eller på en specialskole er de elever, som er i stand til at tage imod undervisning, ofte ikke i stand til at klare undervisning i længere tid end 15-30 minutter ad gangen, førend de har brug for en længere hvilepause, selvom deres begavelse er normal eller over gennemsnittet.\nMennesker med autisme ser ofte alle detaljer og sanser ofte alting – farver, lugte, lyde, bevægelser og berøring, og de har intet filter til at lukke af. Hjernen tager alt ind, og deres hørelse kan være så ekstrem, at de kan høre, hvad 25 forskellige mennesker snakker om på samme tid vel at mærke inden for en radius af 20 meter.\nDet er usædvanlig trættende at have det sådan, ligesom det er usædvanlig belastende hele tiden at skulle bruge ekstra tid og ressourcer på at forstå og leve op til omverdenens krav. Det er derfor, mennesker med autisme skal tages betydelig vare på. De er skrøbelige og meget udsatte. Det er et alvorligt handicap at have autisme, og det kan ikke kureres.\nDet er essentielt, at skolemiljøet forstår, at eleven med autisme og ADHD er anderledes og har brug for mere og andet, end det almindelige skole- og undervisningsmiljø tilbyder. Skolen skal grundlæggende være i stand til at forstå elevens særlige behov og via sine rammer, specialpædagogik og særligt tilrettelagte undervisning formå at kompensere herfor. En undervisningsassistent, som Kommunernes Landsforening og regeringen tænker på, vil ikke gøre nogen gavn, hvis ovenstående fundamentale forudsætninger ikke er i orden, ligesom også undervisningsassistentens faglige specialviden skal modsvare en speciallærers.\nDen normale og altfavnende skole med vægt på selvforvaltning, projektarbejde, 45 minutters undervisning, fri leg, uro, mange elever og store arealer er ødelæggende for en elev med autisme, som har brug for fast struktur, et lille og afgrænset miljø, forholdsvis få mennesker omkring sig, 15-30 minutters undervisning, hvilepauser, mulighed for at gå i enerum, kontinuerlig voksenstøtte og specialistindsats. Den almindelige skole er også primært fagligt rettet, mens eleven med autisme og ADHD har behov for undervisning i både socialfag og faglige fag.\nDet vil være et overgreb og et omsorgssvigt uden lige at sætte elever med autisme og ADHD, som er visiteret til specialklasse eller specialskole eller går der nu, ind i almindelige skoleklasser.\nBirgitte Bjørn Jensen er bibliotekar


Legacy-systemer kan godt erstattes. Hør hvordan med Strangler Pattern\nHjem Det laver vi Legacy-systemer\nLegacy-systemer kan faktisk godt erstattes\nFor mange virksomheder er legacy-systemer en stor udfordring i deres it-landskab. Legacy-systemerne er som regel ældre systemer, der er dyre i drift og svære at integrere med. Alligevel vælger man at leve med dem – fordi de kan ikke undværes, og fordi de ofte er svære at erstatte.\nMen det er ikke umuligt at erstatte jeres legacy-systemer med noget nyere. Ved at anvende Strangler Pattern ’kvæler’ vi mindre dele af jeres legacy-system og erstatter delene med ny og bedre funktionalitet. De nye dele eksisterer sammen med legacy-systemet, indtil hele jeres gamle legacy-system gradvist er blevet kvalt og erstattet af nye dele, bid for bid.\nStrangler Pattern er beskrevet her.\nSamarbejdet med Openminds har i alle henseender været et positivt bekendtskab: God og direkte feedback i øjenhøjde, med en god evne til at ’fange og tilpasse vores egne idéer’ til de faktuelle muligheder og fremtidssikre vores løsning.\nBjarne Overgaard, Indehaver, BO Consult ApS\nLæs casen fra BoConsult her\nDe it-systemer der udvikles i dag, er legacy i morgen\nDet koster tid og penge at udvikle software. Men ser man på et it-systems samlede levetid, så er det ikke nødvendigvis den initielle omkostning til softwareudvikling, som er den største. Omkostninger til at integrere it-systemet i organisationen, vedligeholde det og på et tidspunkt også udfase det, er omkostninger som kan blive skyhøje.\nNår vi udvikler jeres nye software, er vi bevidst om, at vi samtidig er i gang med at udvikle fremtidens legacy-systemer. Det der i dag er jeres spritnye it-system, vil blive skiftet ud over tid og erstattet af noget andet. Vi ved, hvor kritisk det kan være for en organisation, hvis et system ikke nemt kan erstattes (eller integreres i organisationen).\nNår vi udvikler it-systemer, sørger vi for, at det nye system ikke bliver en fremtidig legacy-klods om benet på jer.\nMange af vores systemer er gamle, med meget begrænsede interfaces og uden API’er eller andet. Vi havde hørt i branchen, at Openminds er solide it-håndværkere, der er virkelig dygtige til at navigere og bygge integrationer i komplekse systemlandskaber, så vi tog kontakt til dem. Opdraget fra vores side var, at vi stod overfor udfordringer med at få leveret data ind i vores forskellige modtagesystemer, og at vi ønskede at blive mere leverandør-uafhængige i vores it-setup.\nHar du et legacy-system i din virksomhed, vi skal tage os kærligt af?\nEt nyudviklet it-system skal have et veldefineret API\nManglen på klare snitflader kan gøre det umuligt eller meget dyrt for jer at erstatte et system eller integrere det med andre systemer.\nDerfor udvikler vi kun it-systemer med klare og præcise snitflader (API), fx REST services eller web services, så det er nemt at integrere med systemet eller at erstatte det på et senere tidspunkt, fx enkelte dele ad gangen med Stangler Pattern.\nKontakt os for en snak om, hvordan vi kan udvikle rigtigt for jer fra starten.\nLæs mere om, hvordan vi arbejder med softwareudvikling.


PressReader - BT: 2016-08-20 - ’Sådan tacklede\nAlle oplever sorg, sygdom og ulykke. For fem år siden skete det for mig. En simpel strategi sikrede, at min krise ikke udviklede sig til angst og depression\nBT - 2016-08-20 - FÅ MENTALT OVERSKUD -\nWeekend - 20.08.2016\nFor syv år siden ville jeg gerne kombinere min kliniske praksis med forskning. Jeg blev introduceret til den metakognitive terapi, der på det tidspunkt var en lovende, men forholdsvis uudforsket terapeutisk metode. Det var mit held, at jeg allerede dér stiftede bekendtskab med terapien. For den skulle vise sig at blive en ’life-saver’ for mig, da jeg selv kom i livskrise. For ca. 5 år siden fødte jeg vores første søn. Min mand og jeg havde glaedet os enormt til at blive foraeldre. Vi var spaendte og meget lykkelige, da jeg fødte vores lille Louie. Men lykken endte brat, da vi fik at vide, at vores søn havde en sjaelden gen-fejl, som betød, at han fik farlige epilepsianfald. Ingen laeger kunne give os en garanti for, om han ville ende som en grøntsag eller blive professor.\nWHAT??! Jeg havde ikke planlagt at føde et barn med problemer.\nMit hoved var fyldt op med triggertanker. Jeg taenkte f.eks.: ’Skal jeg følelsesmaessigt engagere mig, med en meget hård fremtid i sigte?’. ’Hvad vil der ske?’. ’Hvad kan jeg gøre for at forhindre, at min søn ender som en grøntsag?’. Tankerne kvaernede rundt.\nEn stor del af mig ønskede at bruge det meste af min vågne tid på internettet med at google syndromet i et forsøg på at blive selvlaert supermor/professor på området. Men med min viden som metakognitiv terapeut vidste jeg godt, at netop den fristende strategi havde en pris. Brugte jeg hele min vågne tid på at undersøge og spekulere i forsøget på at finde løsninger, ville jeg få stress, der kunne udvikle sig til en depression. En deprimeret mor spreder ikke lykke for nogen – tvaertimod.\nJeg tog derfor et vigtigt valg om at begraense min taenkning. Jeg lod mine mange tanker og spørgsmål vaere og googlede/grublede kun over min søns sygdom fra kl. 17-18. Strategien betød, at jeg kunne amme og skåne mig selv for stress og fødselsdepression. Min stakkels mand var ikke ’metaficeret’, så han bekymrede sig 10 timer dagligt med et massivt vaegttab og angst som konsekvens.\nVores oplevelse viste mig, hvor kraftfuld metakognitiv terapi er. Hvordan denne enkle strategi gør forskellen på, om man kommer helskindet igennem en livskrise eller ender med stress, angst og depression.\nI dag er vores lille Louie heldigvis en frisk og intelligent dreng, der nok skal klare sig. Det bekraefter for mig, at langt de fleste af vores bekymringer aldrig bliver virkelighed, men blot er spild af tid.\nDet er tankevaekkende, hvordan en forholdsvis simpel strategi, der går ud på at begraense grublerierne overde tanker, man har i hovedet, kan skåne os for frygtelige symptomer, medicinering og diverse bivirkninger.


Vi har førhen været ude for en ufrivillig abort og leder på den baggrund efter en kompetent gynækolog klinik Fyn, eksempelvis gynækolog Niels Lund\nGynækolog klinik Fyn [xn--gynkolog-fyn-8cb.dk/gynaekolog-klinik-fyn-middelfart] – evt. gynækolog Niels Lund [xn--gynkolog-fyn-8cb.dk]\nVi er gravide men forløbet har været turbulent, derfor påtænker jeg at tage til en gynækolog klinik Fyn og få flere scanninger. Efter vi først stoppede med præventionen gik der over et år uden graviditet, og lægen var derfor lige begyndt at foreslå at henvise os til en speciallæge klinik Fyn til behandling og udredning. På det tidspunkt googlede jeg selv ”speciallæge klinik fyn” og ”gynækolog klinik fyn” på nettet og opdagede bl.a. gynækolog Niels Lund som har praxis nær ved, hvor vi har hus i Middelfart.\nJeg blev med bebs og det eliminerede alle vores tanker om ægløsning og sædkvalitet. Så fik jeg smerter og blødninger. Jeg fik en visitation af lægen til speciallæge klinik Fyn, men der var ikke noget de kunne stille op. Da jeg var fem måneder henne, fik jeg en spontan abort. Jeg og min mand forsøgte ikke at lade os slå helt omkuld, men der var en tidsperiode, præget af fortvivlelse og smerte som følge af vores tabte baby, som vi havde drømt om så længe.\nHenvisning til speciallæge klinik Fyn – f.eks. speciallæge Niels Lund\nHer et halvt år senere er vi så med barn igen. Lægen har fortalt os, at der skal holdes ekstra tjek på mig, så hun henviser os til en speciallæge klinik Fyn. Vi har også søgt lidt i Krak og har igen faldet over bl.a. speciallæge Niels Lund. Jeg ønsker at være hos en speciallæge klinik som fx speciallæge Niels Lund og få ekstra ultralydsscanninger og blive fulgt, hvilket kan gøre mig tryg i forløbet, og specialister støtter, i det tilfælde at der sker komplikationer igen. Jeg er sikre på at den ekstra tryghed af sig selv kan være godt.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 4. november 2014 af Chris Arne.\n← Jeg søgte efter gynækolog klinik Middelfart Absolut det mest trendy mobildiskotek jeg nogensinde har oplevet →


Ændre linjeafstanden i Word - Office Support\nÆndre linjeafstanden i Word\nDen hurtigste måde, hvorpå du kan ændre linjeafstanden eller afsnitsafstanden i et helt dokument, er at bruge knappen Afsnitsafstand under fanen Design, som ændrer begge på samme tid.\nKlik på Design > Afsnitsafstand.\nKlik på den ønskede indstilling. Hvis du vil anvende enkelt linjeafstand i dokumentet, skal du vælge Ingen afsnitsafstand.\nDette tilsidesætter indstillingerne i den typografi, du bruger i øjeblikket. Hvis du senere beslutter, at vende tilbage til de oprindelige indstillinger, skal du klikke på Design > Afsnitsafstand og vælge indstillingen under Typografisæt. Indstillingen kan være Standard, som vist herover, ellers viser den navnet på den typografi, du bruger i øjeblikket.\nHvis du kun vil ændre linjeafstanden for en del af dokumentet, skal du gøre følgende:\nVælg antallet af linjeafstande, eller klik på Indstillinger for linjeafstand nederst i menuen, og vælg derefter de ønskede indstillinger i dialogboksen Afsnit under Afstand. Du kan få mere at vide om disse indstillinger under Justere indrykning og afstand. Hvis du vil ændre afstanden før eller efter de markerede afsnit, skal du klikke på pilen ud for Før eller Efter, og angiv den ønskede afstand.


STARTEN. Orkestret var dermed stiftet. - PDF\nSTARTEN. Orkestret var dermed stiftet.\nDownload "2003-2013 STARTEN. Orkestret var dermed stiftet."\n1 I tilknytning til SeniorSWING s 10-års jubilæum den 17. marts 2013 har bestyrelsen bedt orkestermedlem Søren Anders Simonsen (SAS) om at skrive lidt om, hvordan det efter hans mening er gået siden stiftelsen af orkestret i På den baggrund har SAS skrevet det følgende, idet han har understreget, at det alene er, hvad han selv har ment at kunne fremføre i denne festlige sammenhæng. STARTEN En dag i begyndelsen af marts 2003 traf de 2 mallingborgere Søren Anders Simonsen (SAS) og Jørgen Nissen tilfældigt hinanden på fortovet foran kirken i Malling. De havde tidligere spillet sammen i et harmoniorkester og faldt straks i en musikalsk snak. Den resulterede i planen om at starte et lille amatørorkester, der skulle spille glad underholdningsmusik. SAS ville skaffe folk, der kunne spille efter noder, og stille øvelokale til rådighed. Jørgen gav tilsagn om direktion og nodemateriale til at starte op på. Øvelserne i sammenspil skulle normalt finde sted om eftermiddagen. Den 17. marts 2003 mødtes så en håndfuld glade amatører til første sammenspil i kælderen hos SAS. Det gik så godt, at man var enige om at fortsætte med sådanne hyggelige sammenspil hver 14. dag med en besætning, der - indtil videre - omfattede trompet, kornet, klarinet, altsaxofon, tenorsaxofon, tuba og slagtøj. Orkestret var dermed stiftet.\n2 ORGANISATIONEN Det var helt fra starten meningen, at orkestret skulle ledes og drives som et på alle måder fuldt demokratisk foretagende. Det fandt man frem til mest praktisk kunne ske inden for rammerne af en forening. Herfor talte også, at man gerne ville være lidt flere i orkestret, men at det var begrænset, hvor mange yderligere orkestermedlemmer, der ville være plads til i SAS kælder, og at kommunal anvisning af øvelokale kun kunne finde sted til formaliserede foreninger. Derfor blev der den 6/ holdt stiftende generalforsamling i foreningen SeniorSWING med hjemsted i Aarhus kommune. I vedtægterne blev foreningens formål formuleret således: Foreningens formål er at medvirke til, at medlemmerne i et kammeratligt fællesskab kan glæde sig selv og andre ved at spille velklingende og overvejende swingpræget musik. Foreningens navn valgtes for at signalere, hvad man ønskede at spille, og at orkestermedlemmerne overvejende ville være oppe i årene. Gennem årene har den valgte organisationsform vist sin styrke. UDVIKLINGEN I takt med, at det rygtedes, at der i Malling var startet et nyt orkester, hvor erfarne amatørmusikere en eftermiddag hver anden uge mødtes for at spille glad, rytmisk underholdningsmusik, viste det sig, at der var adskillige pensionister og efterlønnere, der både havde erfaring med at spille i orkester og gerne ville være med i det nye orkester og også bruge tid på at øve derhjemme. Med 3-4 nye medlemmer i hvert af de første år var der meget at gøre med at ajourføre eller forny nodearrangementer, men spændende var det også, for hver ny instrumentstemme var jo med til at give orkestret nye muligheder. I løbet af 2006 kom medlemstallet op på 18 og er her i begyndelsen af 2013 på 20, heraf 1 sangerinde. De mandlige medlemmers alder på jubilæumsdagen går fra 64 til 86 år, og deres gennemsnitsalder er på 73 år. Orkestrets øvelokale var indtil udgangen af 2003 hos SAS i Malling. Fra 2004 fik orkestret lov til efter skoletid at bruge musiklokalet på Beder skole. Det var fint, men da skolen fra 2008 selv skulle bruge lokalet også efter skoletid, måtte orkestret flytte til musiklokalet på Hasselager skole. Og dér er også udmærket. Repertoiret har helt fra starten været tro mod konceptet. Numrene har været glade, rytmiske melodier, der ofte har vakt nostalgiske minder både hos musikerne og hos de tilhørere, som orkestret i årenes løb har haft lejlighed til at spille for. Dirigenten har arrangeret mange af noderne, og flere af orkestermedlemmerne har også gennem årene bidraget med noder og med at arrangere egnede numre. I de seneste år er mange noder blevet indkøbt.\n3 Efter at orkestret kom op på en bemanding, der næsten dækkede en bigband-besætning, har orkestret også givet sig i kast med at spille numre, der er arrangeret for bigband. Det løbende arbejde med tilrettelæggelsen af orkestrets repertoire er lagt i hænderne på et repertoireudvalg. Det er en vanskelig balanceakt at afstemme repertoirets bredde og sværhedsgrad med de forskelle i medlemmernes ønsker og spillemæssige formåen, der nu engang gør sig gældende i et amatørorkester som vort. Imidlertid skal det først og fremmest være en fornøjelse for medlemmerne at spille i orkestret, så numrenes sværhedsgrad må ikke være større, end at medlemmerne har mulighed for at komme til at spille numrene godt, så man også kan være glade ved at optræde med dem til koncert. For dér skal det i hvert fald lyde godt! Koncertvirksomheden har indtil nu svinget mellem 3 og 8 koncerter om året. Det har givet orkestermedlemmerne, og heldigvis også publikum, gode oplevelser. Et vist antal koncerter årligt er i øvrigt nødvendigt både for at få en fornemmelse af, om også andre synes om det, man spiller, og for at indtjene lidt til orkesterkassen. Den musikalske ledelse af orkestret er gennem alle årene blevet varetaget med stor musikalitet, entusiasme og tålmodighed af Jørgen Nissen. ØKONOMIEN Orkestrets indtægter fremkommer ved de kontingenter, der betales af medlemmerne, og de beskedne honorarer, der opnås gennem koncertvirksomhed. Ingen af orkestrets medlemmer modtager honorar for deres medvirken hverken som musiker eller indehaver af tillidspost i foreningen. Orkestret er meget taknemmelig for, at Aarhus kommune stiller øvelokale til rådighed, og for, at Jørgen Nissen varetager det store arbejde som orkesterleder/dirigent uden honorar. Alligevel er der endog betydelige udgifter forbundet såvel med den almindelige drift som med koncertvirksomhed, men det er hidtil lykkedes for de skiftende bestyrelser at få økonomien til at hænge sammen på fornuftig vis.\n4 FREMTIDEN Gennem de seneste år er flere gamle, hæderkronede amatørorkestre blevet opløst. Årsagerne er sikkert forskellige, men i flere tilfælde er det formentlig en kombination af vanskeligheder dels med at få kvalificerede amatørmusikere til erstatning for musikere, der falder fra af den ene eller anden grund, dels med at få aftaler om at give koncerter. I SeniorSWING ser vi dog optimistisk på fremtiden. Mange amatørmusikere vil gerne fortsat dyrke en god og opløftende hobby ved at spille sammen med andre, og der passer den genre med glad rytmisk musik, som vi har valgt, til manges ønsker. Og sammen vil vi bestræbe os på fortsat at give publikum gode oplevelser med at høre på, huske tilbage, synge og nynne med på melodier, der vækker minder og forhåbentlig have svært ved at holde fødderne i ro! Malling, marts Søren Anders Simonsen\n5 Faste medlemmer pr. 1. marts 2013: (i anciennitets-rækkefølge) Søren Anders Simonsen (SAS) Primo marts 2003: Initiativtager til dannelsen af orkestret. Skaffer folk og stiller øvelok. til rådighed. Jørgen Nissen Primo marts 2003:Tilsagn om direktion og nodemateriale. Arvid Thysk 17/ Erik Nielsen 17/ Erik Thornfeldt 11/ Leif Eriksen 14/ Svend Uth 14/ Ove Sønderskov 29/ Hans Blaakilde Larsen 29/ Ib Leighton Rennison 25/ Bjørn Strømme 18/ Knud Erik Knudsen 23/ Anker Kellberg 29/ Villy Christensen 29/ Kaj Orla Jensen 10/ Palle Clemmensen 23/ Bertil Abrahamsson 10/ Erik Kjær Poulsen 21/ (+ 17/ / ) Tine Jeannette Biering 13/ Berno Holtehus 25/ (+ 12/ / ) Bestyrelsen: Fra generalfors. i: Formand: Næstformand: Kasserer: Sekretær: 2003 Jørgen Nissen Erik Thornfeldt Erik Nielsen Arvid Thysk 2007 do do do Leif Eriksen 2008 Ove Sønderskov do do do 2012 Erik Kjær Poulsen Hans Blaakilde Larsen Erik Thornfeldt Leif Eriksen Revisor: 2003 Søren Anders Simonsen. Repertoireudvalg: Består af orkesterlederen, 1 bestyrelsesmedlem, som udpeges af bestyrelsen, samt 2 orkestermedlemmer, der vælges på den årlige generalforsamling Jørgen Nissen, Leif Eriksen, Svend Uth og Erik Kjær Poulsen Jørgen Nissen, Leif Eriksen, Svend Uth og Anker Kellberg Jørgen Nissen, Leif Eriksen, Anker Kellberg og Kaj Orla Jensen.


Skal en folkevandring til Europa afværges, er der brug for en massiv hjælp til nærområderne og i de lande i Sydeuropa, som i dag bærer den største byrde. På længere sigt skal Nordafrika løftes med en »Marshallplan«.\nDruknede, der skyller op på Europas kyster, pigtråd langs EUs ydergrænser, voldelige angreb på asylcentre i Tyskland, desperate asylsøgere, der hager sig fast under togvogne.\nEuropa står over for en enorm udfordring. Og skal det lykkes at dæmme op for den strøm af flygtninge og immigranter, som lige nu søger mod Europa, så kræver det en massiv økonomisk hjælp, og det er først og fremmest de rige EU-lande, der kommer til at betale regningen.\nDet forudser fem tidligere danske udenrigsministre fra fem forskellige partier, som Berlingske har talt med.\nUffe Ellemann-Jensen (V), Per Stig Møller (K), Mogens Lykketoft (S), Holger K. Nielsen (SF) og Martin Lidegaard (R) har med forskellige betoninger en enslydende analyse af, hvad der skal til for at dæmme op for den voldsomme strøm af flygtninge og immigranter: Penge og en fælles europæisk plan.\nRegningen falder i flere dele. For det første gælder det nærområderne og landene omkring Syrien, hvor den humanitære situation er katastrofal, dernæst hjælp til blandt andet Grækenland, Ungarn og Italien, som i dag ikke magter at løfte den største byrde med at modtage, registrere og håndtere asylansøgerne. På lidt længere sigt handler det om at inddæmme krige og løfte landene i Nordafrika og Mellemøsten til et økonomisk niveau, som betyder, at de ikke flygter eller udvandrer.\nVenstres Uffe Ellemann-Jensen siger, at det er bydende nødvendigt, at »europæerne kommer til lommerne«, hvis man skal have en chance for at løse op for en truende folkevandring, som har været forudset i årtier.\n»De rige lande i Europa bliver nødt til at bruge store økonomiske midler på at hjælpe de fattigere lande i det sydlige Europa, som ligger på EUs ydre grænse og i dag skal håndtere den her situation alene. Og så skal der opbygges ordentlige lejre i nærområderne, hvor vi ønsker, at flygtningene skal forblive. Syriens nabolande kan slet ikke magte den byrde, der er lige nu. På lidt længere sigt, skal EU få aftaler i stand med de lande, hvor man ønsker, at migranter skal blive hjemme,« siger han.\nAlt sammen initiativer og planer, der handler om bistand og penge. Tidligere udenrigsminster Martin Lidegaard, som i dag er gruppeformand og udenrigsordfører for de Radikale, siger, at der er behov for en massiv plan for nærområderne.\n»Der er ingen tvivl om, at det er langt billigere end at skulle hoppe fra tue til tue. Derfor går jeg ind for, at vi får en samlet europæisk plan for, hvordan vi får løftet nærområderne. Det kan man godt kalde en form for Marshallhjælp. En massiv økonomisk indsprøjtning, som ikke kun handler om offentlige midler, men også samarbejder med den private sektor,« siger Martin Lidegaard og tilføjer:\n»Der venter en stor regning, især hvis vi ikke handler i tide. Mange tænker måske, om vi overhovedet kan løfte så store lande og områder ud af økonomisk fattigdom. Men det viser vores erfaring, at vi kan. De næste 15 år forventes verdens BNP at blive fordoblet.«\nEn vis grad af hykleri\nFN har anmodet om 50 milliarder kroner til humanitær hjælp i Syrien og dets nabolande. Men selv om der er blevet lovet penge, så udebliver de. Kun en tredjedel af pengene er blevet givet.\nOg den tidligere socialdemokratiske udenrigsminister Mogens Lykketoft, som skal være formand for FNs Generalforsamling, mener, at der er en vis grad af hykleri i, at de europæiske lande gerne vil slippe for, at flygtninge og migranter kommer til Europa, men ikke i tilstrækkeligt omfang er villige til at løfte byrden i nærområderne, først og fremmest Jordan, Tyrkiet og Libanon.\n»Jeg vil håbe, at Europa i hvert fald kan enes om en koordineret meget mere massiv indsats i nærområderne. Vi står over for en bølge af hidtil usete dimensioner, og langt den største del af strømmen er direkte relateret til væbnede konflikter. De skal inddæmmes, og så er det nødvendigt at levere tålelige vilkår både for flygtningene og for de lande, der skal modtage dem,« siger Mogens Lykketoft og tilføjer:\n»Hvis man vil gøre det til andet end et slagord, at man hjælper bedst i nærområdet, så må man virkelig investere i det. Vi kan ikke både på den ene side sige, at der er grænser for, hvor mange vi kan modtage her, og at det også er billigere i nærområderne, og så på den anden side ikke virkelig gå ind økonomisk med fynd og klem på den her opgave med at støtte nærområderne. De to ting hænger sammen.«\nEUs udenrigsministre mødes senere på måneden ekstraordinært på tysk foranledning for at tage fat på flygtningekrisen.\nDen tidligere konservative udenrigsminister Per Stig Møller er enig i, at økonomisk bistand og modtagelse af asylansøgere hænger sammen og henviser blandt andet til de handelsbarrierer, som EU i dag har i forhold til de afrikanske lande: »Det her kommer til at koste penge. Enten sørger vi for, at der skabes fremgang for dem selv i de lande, asylansøgerne kommer fra, eller også kommer de herop, hvor de håber på at kunne få et bedre liv. Enten køber vi deres tomater, eller også forsørger vi dem heroppe,« siger han.\nBåde Per Stig Møller og flere af de øvrige tidligere udenrigsministre peger på, at befolkningstilvæksten og konflikterne i Mellemøsten og Nordafrika har været på dagsordenen i EU i mange år – og at en folkevandring fra syd i årtier har ligget som en latent trussel. Men uden at man for alvor har sat ind med store programmer fra EUs side.\n»EU reagerer meget langsomt, fordi det koster penge, og fordi der hele tiden kommer nye akutte dagsordner ind over. Men det, vi ser nu, har været til at forudse, og nu er det altså akut,« siger Per Stig Møller, som mener, at EU skal udarbejde en plan om at drive velfungerende flygtningelejre i afrikanske lande og lande tæt på Syrien. Hvis man lejer arealer af landene til overpris, vil der være et incitament til at indgå aftaler, som både betyder, at flygtningene får en ordentlig behandling, og at landene ikke risikerer, at en million mennesker pludselig siver ud i deres befolkninger.\n»Det, der er galt, er, at vi lader flygtningene blive i nærområderne og samtidig siger, at de selv hænger på regningen. Jo, der sendes penge fra FN og EU og andre, men det slår jo slet ikke til. Landene omkring Syrien er ved at bryde sammen under presset. Vi vil ikke have, at vores samfund bliver væltet, men det vil de jo heller ikke have sker for deres samfund,« siger Per Stig Møller.\nStørre solidaritet efterlyses\nTidligere udenrigsminister for SF Holger K. Nielsen mener, at der er brug for langt større solidaritet mellem EU-landene. Både når det gælder fordeling af flygtninge og de økonomiske byrder, der er med at håndtere dem.\n»Man er nødt til at få fælles europæiske løsninger på det her område blandt andet med en effektiv fordelingsmekanisme. Det er helt urimeligt, at et land som Grækenland, som økonomisk er på spanden, står med den største byrde i forhold til de flygtninge, der ankommer til EU. Det kan man ikke forlange, at de kan håndtere selv. Derfor bliver EU-landene nødt til at udvise solidaritet. Man kommer ikke uden om at fordele byrden. Derfor er der brug for en omfattende europæisk strategi for det her. Ellers går det helt galt,« siger Holger K. Nielsen.\nNogle af pengene til den ekstraordinære indsats kan meget vel findes ved at nedtrappe den kostbare militære indsats i Irak og Syrien, mener han. Danmark og en række lande med USA i spidsen deltager i en militær operation mod Islamisk Stat, som de fleste mener skal fortsætte de næste mange år.\n»Regningen i nærområderne kan godt blive stor, men den bør ses i en samlet sikkerhedspolitisk kontekst. Man kunne godt skrue ned for nogle af de militære ambitioner. Dem er der brugt rigtig mange penge på. I SF har vi støttet den militære indsats, men man kunne godt overveje, om de penge kunne være brugt anderledes på at afhjælpe den dårlige humanitære situation i området. Det er værd at overveje, om ikke det vil have større virkning både i forhold til flygtningestrømmen og i forhold til at få stabiliseret området,« siger han.\nDe fem tidligere udenrigsministre, som har deltaget i utallige topmøder med EU-kolleger, er enige om, at en mere fair fordeling af asylansøgere i EU er en god ide, som vil afhjælpe presset på de sydeuropæiske lande og skabe større mulighed for at strikke en samlet plan sammen. »En ideel løsning,« siger Uffe Ellemann-Jensen. Men de tvivler på, at der er vilje til det i EU-kredsen.\n400 flygtninge standset i tog mod Østrig - nye tog på vej\nØstrig skærper kontrol ved grænserne


Karriererådgivning - PULS Human Relations\nEr du klar til at investere i drømmejobbet?\nVi starter med en indledende samtale, hvor vi afklarer dine behov.\nHerefter tilrettelægger vi sammen med dig, dit eget unikke forløb, hvor vi hjælper dig med at forstå dine kompetencer og hvordan du kan overføre dem og din nuværende erfaring til dit kommende job.\nVi hjælper dig også med at blive konkret på, hvad du brænder for, hvordan du giver værdi og ikke mindst, hvordan du formidler det i din ansøgning.\nVi giver dig tips og tricks til, hvordan du skriver det rigtige CV og dermed øger din chancer for at komme til samtale på drømmejobbet – vi giver dig god viden og indsigt i hvordan en rekrutteringskonsulent arbejder, og du får dermed bedre muligheder for at forberede dig.\nVi støtter dig i forløbet og holder samtaleforberedelse med dig, så du får øvet dig på, hvordan du går til samtale og får sagt de rigtige ting. Kunsten her, ligger i at holde den røde tråd, fra din jobanalyse, til ansøgning og CV, til du går til samtale. Det hjælper vi dig med.\nVi giver dig også gode råd om hvordan din LinkedIn profil matcher din ansøgning og dit CV og vi giver dig et værdifuldt indblik i, hvad der lægges mærke til ved jobsamtalen og hvordan du kan forberede dig bedst muligt.\nSkal vi støtte dig? Så kontakt os nu


Politikere: PET-tilsyn bør også komme udlændinge til gode | Information\nInformation har tidligere fortalt om Ramzi Hudroj fra Vollsmose, der har skrevet en appel til en lang række politikere, efter han fik afslag på statsborgerskab, fordi han ifølge PET udgør en sikkerhedsrisiko. Ramzi Hudroj ønsker, at en ankeinstans tager stilling til hans sag. 'Jeg vil have, at alt bliver lagt frem', sagde han til Information den 12. januar i år.\nRamzi Hudroj fra Vollsmose kan ikke blive dansk statsborger, selv om han lever op til alle formelle krav.\nIfølge PET er han nemlig til fare for rigets sikkerhed. Men Ramzi Hudroj har ifølge sin egen forklaring altid været en lovlydig borger, og hans højeste ønske er, at en uafhængig instans tager stilling til rigtigheden af PET's vurdering.\nHidtil har det ikke været muligt for udlændinge som Ramzi Hudroj at anke afgørelsen, hvis de på baggrund af en vurdering fra PET afskæres fra statsborgerskab.\nMen efter det såkaldte Wendler Pedersen-udvalg i sidste uge foreslog et uafhængigt tilsyn med tjenestens registreringer af borgerne, har jurister og tidligere PET-chef Hans Jørgen Bonnichsen i Information foreslået, at tilsynet også bør få mulighed for at fungere som en slags ankeinstans for udlændinge i Ramzi Hudrojs situation.\nSelv har Ramzi Hudroj sendt et brev om sin situation til en række politikere, og efter Wendler Pedersen-udvalget har afgivet sin betænkning, er det netop op til politikerne, om det foreslåede tilsyn også skal have beføjelser i sager om statsborgerskab.\nIndfødsretsordfører i Liberal Alliance, Merete Riis-ager, er en af de få, der har svaret på brevet. Hun skriver til Ramzi Hudroj, at de gældende regler udgør et »retssikkerhedsmæssigt problem«, og at hun mener, »der bør indføres en form for ankeinstans, så afgørelser der nægter mennesker statsborgerskab med henvisning til rigets sikkerhed, kan efterprøves.«\nOver for Information forklarer Merete Riisager, at brevet fra Ramzi Hudroj »bestemt har gjort indtryk«, men at hun ikke har mulighed for at vide, hvad der er baggrunden for PET’s vurdering i hans sag.\n»Den slags sager viser, hvorfor det er vigtigt, at den enkelte borger kan føle sig sikker på, at man bliver retfærdigt behandlet. Derfor mener vi også, statsborgerskab skal være en del af det tilsyn, som Wendler Pedersen-udvalget foreslår. Det er vigtigt, at der kan rettes op, hvis der skulle være sket en fejl,« siger Merete Riisager og tilføjer:\n»Vi forventer selvfølgelig, at regeringen er så optaget af borgernes retssikkerhed, at den er enig i, at tilsynet også skal gælde i sager om statsborgerskab.«\nRadikale Venstres indfødsretsordfører, Zenia Stampe, har også svaret tilbage på Ramzi Hudrojs henvendelse. Hun har ringet til ham og talt med ham om hans sag.\n»Det er umuligt for mig at vide, om han har gjort noget, der berettiger, at man siger, han kan være til fare for rigets sikkerhed. Men jeg mener, der bør være en større retssikkerhed for mennesker som ham, og for mig at se må det være en selvfølgelighed, at tilsynet kan være med til at sikre, at ansøgere ikke ved en tilfældighed eller ved en fejl vurderes til at være til fare for rigets sikkerhed.«\nDen sidste politiker, der har svaret tilbage på henvendelsen fra Ramzi Hudroj, er Enhedslistens politiske ordfører Johanne Schmidt-Nielsen. Hun har efterfølgende stillet en række folketingsspørgsmål med baggrund i Ramzis historie.\n»Sagen viser endnu en gang, at det er ren Kafka, hvordan det fungerer i dag. Selv om mennesker som Ramzi lever op til alle formelle krav, får de at vide, at de alligevel ikke kan blive danske statsborgere. Det kan jo være, der er gode grunde til PET's vurdering, men det er helt uholdbart, at der ikke er nogen ankeinstans,« siger Johanne Schmidt-Nielsen. »Hvis et tilsyn kommer til at kontrollere PET's rolle i sager om statsborgerskab, vil det selvfølgelig være en klar forbedring af retssikkerheden i forhold til i dag, hvor der ingen kontrol er. Men spørgsmålet er, om det er tilstrækkeligt, eller om der er behov for, om en form for domstol kan tage stilling til sagerne.«\nMedlem af Folketingets Indfødsretsudvalg for Venstre, Karsten Lauritzen, siger til Information, at han afventer resultatet af den høring, som Wendler Pedersen-udvalgets betænkning er sendt i, men at han »ikke på forhånd vil udelukke noget«.\nJustitsminister Morten Bødskov (S) ønsker heller ikke at udtale sig om det foreslåede tilsyn, før betænkningen har været i høring.\nDen 24. februar afgav det såkaldte Wendler Pedersen-udvalg under ledelse af forhenværende højesteretsdommer Hugo Wendler Pedersen sin betænkning om efterretningstjenesternes behandling og opbevaring af oplysninger om borgere og organisationer.\nSiden har Information gennemgået udvalgets betænkning:\n25/2 2012: Udvalg: PET skal have tilsyn og egen lov.\n29/2 2012: Styrket tilsyn, men med slappere regler.\n1/3 2012: Kan tilsyn forhindre, at PET igen snyder sig uden om kontrol?\n2/3 2012: Jurister: PET-tilsyn må ikke svigte udlændinge.\n2/3 2012: Når PET fisker med det store net (herunder).\n05. marts, 2012 - 16:50\nDer bør være langt større åbenhed omkring PET.\nUanset hvad en given sag drejer sig om, vil det da være helt rimeligt, at hvis PET har dokumentation for noget som helst, så skal det offentliggøres.\nSelvfølgelig bør der kunne være tidsbegrænsede undtagelser, men disse undtagelser bør omgående behandles af et effektivt og uvildigt kontrolorgan, som borgerne kan have tillid til. Og al uforpligtende og udokumenterede sladder mellem forskellige efterretningstjenester bør ikke kunne føre til noget som helst.\nVidere bør strafansvar og efterfølgende bortvisning kunne gøres gældende, hvis nogen hos PET overtræder gældende regler.


Feriebolig Carano | Ferielejlighed eller feriebolig i Carano\nLej feriebolig i Carano med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Carano fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Carano med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Carano på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Carano. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Carano, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Carano er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Carano, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Carano på Campaya.dk.\nFeriebolig i Carano for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Carano og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Carano, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Carano må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Carano med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Carano, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Carano, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Carano, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Carano\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Carano er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?\nKr. 5619 - 10499 / uge


1 SIDE 1 AF 12 Adresse: Elmelundsvej 4 Postnr./by: 5200 Odense V BBR-nr.: Energikonsulent: Jacob Stenderup Energimærkningen oplyser om ejendommens energiforbrug og mulighederne for at opnå besparelser. Mærkningen er lovpligtig og skal udføres af et certificeret firma eller en beskikket energikonsulent, som har godkendelse til at energimærke bygninger til handel og service samt offentlige bygninger. Oplyst varmeforbrug Udgift inkl. moms og afgifter: kr./år Energimærke A Forbrug: 4.001,54 m³ fjernvarme Oplyst for perioden: Fjernvarme: Ejendommens oplyste forbrug og udgifter er klimakorrigerede af energikonsulenten, så det udtrykker forbrug og udgifter for et gennemsnitligt år rent temperaturmæssigt. B C D E F G E Besparelsesforslag Energikonsulenten foreslår forbedringerne nedenfor. Der kan være flere forslag på side 2. Se mere om forslagene i afsnittet Energikonsulentens bygningsgennemgang. Årlig Årlig Skønnet besparelse i besparelse i investering Tilbage- Forslag til forbedring energienheder kr. inkl. moms inkl.moms betalingstid 1 Opsætning af bevægelsesmelder på lysanlæg 2 Udskiftning af ældre blandingsbatterier på div. tapsteder 3 Udskiftning af eksisterende toiletter med 1-skyls funktion 4 Montering af indvendige forsatsvægge på kældervægge kwh el -73,15 m³ fjernvarme 241,00 m³ koldt brugsvand 26,00 m³ koldt brugsvand 214,04 m³ fjernvarme kr kr. 2,2 år kr kr. 4,7 år kr kr. 16,5 år kr kr. 39,4 år Bemærk: Forslagene bygger på det beregnede energiforbrug. Der er taget hensyn til den faktiske anvendelse af bygningen, herunder driftstider m.v. for installationer og for bygningen som helhed.\n2 SIDE 2 AF 12 Det kan forekomme at et forslag sparer penge, men ikke energi fx hvis dyr el erstattes med billigere fjernvarme eller hvis udgifter til vand reduceres. Konsulenten har skønnet den nødvendige investering til hvert forslag. Det vil sige udgifter til materialer og håndværkere samt, hvis det er skønnet nødvendigt, arkitekt/ingeniør, byggeplads og andre følgeomkostninger De angivne tilbagebetalingstider er beregnet som simpel tilbagebetalingstid, uden hensyn til renteudgifter og andre låneomkostninger. Den samlede besparelse ved at gennemføre flere forslag er ikke nødvendigvis summen af besparelserne ved de enkelte forslag. Det er fx ikke tilfældet hvis man både får en mere effektiv varmekilde og bedre isolering. Samlet besparelse her og nu Så meget udgør den samlede besparelse, hvis man gennemfører alle forslag nævnt ovenfor: Samlet besparelse på varme kr./år Samlet besparelse på el til andet end opvarmning kr./år Samlet besparelse på vand kr./år Besparelser i alt kr./år Investeringsbehov kr. inkl. moms Alle beløb er inklusive moms. Hvis alle forslag gennemføres vil det forbedre husets energimærkning til karakteren: D Til sammenligning: For nyt byggeri er Bygningsreglementets minimumskrav i øjeblikket karakteren B. Hvis en bygning opnår karakteren A1 eller A2 betegnes den ifølge Bygningsreglementet som et lavenergihus Energiforbedring ved ombygning og renovering Ved ombygning og renovering er det som regel særlig attraktivt at gennemføre energiforbedringer både af økonomiske og praktiske grunde. Det er desuden lovpligtigt at forbedre klimaskærm og installationer i forbindelse med ombygning og renovering. Læs mere i Bygningsreglementet ( Reglerne findes i kapitel 7.3 og 7.4. Eksempler på energiforbedring som kan eller skal gennemføres i forbindelse med ombygning eller renovering:\n3 SIDE 3 AF 12 Forslag til forbedring 5 Udskiftning af bygningens mekaniske balanceret ventilationsanlæg. Årlig besparelse i energienheder kwh el 306,16 m³ fjernvarme Årlig besparelse i kr. inkl. moms kr. 6 Udskiftning af samtlige udsugningsventilatorer på tag kwh el 4,68 m³ fjernvarme kr. 7 Montering af 150 kvm solceller i taget kwh el kr. 8 Efterisolering af etageadskillelse mod krybekælder (ved trappe). 4,93 m³ fjernvarme 200 kr.\n4 SIDE 4 AF 12 Energikonsulentens konklusion og kommentarer Kollegieboligselskabet "Hinderupgaard" Niels Bohrs Allé Odense M Afd. Rasmus Rask kollegiet - Center. Energimærket er udarbejdet for Kollegieboligselskabet. Dette energimærke omhandler Rasmus Rask kollegiets fælleshus, der går under betegnelsen Center. Iht. BBR-meddelsen har bygningen en anden anvendelseskode og derfor er der udarbejdet et særskilt energimærke for denne ejendom. Bygningen er opdført i 1974 og efterfølgende væsentlig om- og tilbygget. Tidspunkt for om- og tilbygningen er ubekendt. Samlet opvarmet etageareal er iht. BBR-meddelsen opgjort til 967 kvm. Bygningen er indrettet med diskotek og bar, sauna samt fælles vaskeri for hele kollegiet. Der er registreret en varierede brugstid for de forskellige rum, men generelt antages bygningens brugstid til at være 7 dage i tidspunktet I andre bygninger end boliger antages normalt en brugstid på 45 timer pr. uge. I forbindelse hermed gives et tillæg til energimærket. Tillægget er beregnet til 54,1 kwh/kvm. Der er opført et vindfang ved centerets hovedindgang. Vindfanget er uisoleret. Div. lagerrum er i energimærket regnet for opvarmet. Energimærket er udarbejdet efter registrering, opmåling, udleverede tegninger af bygningerne og BBRmeddelse samt byggeskik på byggetidspunktet. Energimærket for ejendommen er udarbejdet efter retningslinjerne i håndbog for Energikonsulenter 2008, med efterfølgende opdateringer. I.h.t. aftale med ejendomsselskabet udføres der ikke destruktive prøver af klimaskærmen. Ved utilgængelige konstruktioner er isoleringstykkelsen vurderet på baggrund af tidstypiske byggeskikke og krav samt til bygningens isoleringsniveau i øvrigt. Det samme gør sig gældende for isolering af vand- og varmeanlæggenes ledninger. De beregnede vandmængder ved tapsteder er estimerede værdier og er således ikke sandfærdige værdier, da forbrug af brugsvand alene afhænger af lejernes brugeradfærd. Ved en evt. udskiftning af saniteter bør der foretages en nøjere beregning på vandmængder ud fra evt. kendskab fra årsforbruget. Enhedspriser i energimærkets besparelsesforslag er vejledende og kan kun opnås i forbindelse med udførelse af større arbejder. Det anbefales at indhente mindst 2 tilbud. Bygningens el, vand og varmeforbrug er ikke oplyst fra kollegieboligselskabet.\n5 SIDE 5 AF 12 Varmeudgifterne for bygningen vil være afhængig af brugeradfærd. Det vil sige, at den enkelte bygnings faktiske forbrug afhænger af, hvor meget varme lejeren bruger. Det afhænger bl.a. af vejret, bygningens størrelse, forbrugsvaner samt ønsket temperaturer i bygningen. I oversigten for udgifter til varme i bygningen er det bergnede varmeforbrug, der er anvendt. Det er undersøgt om, det er rentabelt med etablering af varmepumpe til opvarmning af radiatorvand og opvarmning af varmtbrugsvand. Det er fundet ikke rentabelt med en levetid på 20 år på anlægget. Som udgangspunkt er v&s prisbøger brugt som grundlag for beregningen af priserne af besparelsesforslagene. Enkelte forslag er dog beregnet ud fra erfaringstal fra lignende renoveringer. Elforbruget til hårde hvidevarer m.v. er ikke inkl. i beregningerne. Såfremt der foretages udskiftninger af hårde hvidevarer anbefales det at købe apparater der er mærket med A, A+ eller A++. Der bør overvejes allerede nu at udskifte de ældste modeller. Centeret blev besigtiget. Rum bag fælles vaskeri og teknikrum i kælder var aflåst. Ligeledes var rum bag trappe i stue aflåst. Det er ikke oplyst, om den enkelte lejer aflæser målere jævnligt, men det anbefales at aflæse målerne med faste intervaller. Forbrug af el og varme er ikke oplyst fra ejendomselskabet. For beregning af bygningens gennemsnitlige energiudgifter, er det beregnede varmeforbrug i energimærket, der er anvendt. Energikonsulentens bygningsgennemgang Bygningsdele Loft og tag Centerets tagkonstruktion er opført som skråtag og skønnes isoleret med 100 mm mineraluld. Ydervægge Centerets ydervægge er opført som 30 cm hulmur. Væggene består udvendigt og indvendigt af en halvstens teglmur. Hulrummet er isoleret med ca. 75 mm mineraluld. I facade og gavl mod nord og øst er der monteret lette vægspartier. Væggene skønnes isoleret med ca. 75 mm isolering, svarende til daværendes bygningsreglements krav (BR72) ved opførelsestidspunktet. Kælderydervægge mod jord er dels udført som ca. 30 cm massiv betonvæg og dels med en indvendig teglsvæg. Kælderydervæggene skønnes uisoleret. Forslag 4: Montering af indvendig ventileret isoleringsvæg på kælderydervæg mod jord med 150 mm mineraluld, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykke ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg. Arbejdet udføres sammen med isolering af vægge placeret over terræn. Det skal\n6 SIDE 6 AF 12 iøvrigt undersøges om isoleringsarbejdet kan medføre dannelse af skimmelsvampe bag isoleringen. Montering af indvendig ventileret isoleringsvæg på kælderydervæg mod jord med 150 mm mineraluld, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykker ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg. Arbejdet udføres sammen med isolering af vægge placeret over terræn. Det skal iøvrigt undersøges om isoleringsarbejdet kan medføre dannelse af skimmelsvampe bag isoleringen. Vinduer, døre og ovenlys Bygningens vindueselementer består hovedsageligt af facadepartier med faste og oplukkelige vinduer og døre. Elementerne er monteret med 2 lags termoruder. I enkelte elementer er der monteret skodder i vinduesrammerne. I gavl mod øst er der monteret massive yderdøre. Dørerne antages at være uisoleret. Det er ikke rentabelt at udskifte bygningernes dør- og vindueselementer. Gulve og terrændæk Terrændæk mod jord og krybekælder er udført i beton og slidlagsgulv. Gulvet skønnes isoleret med 50 mm letklinker under betonen. Det er ikke rentabelt at efterisolere bygningens terrændæk. Centerets fundamenter skønnes opført i beton. Fundamenterne antages uisoleret. Forslag 8: Såfremt det er muligt efterisoleres etageadskillelsen mod krybekælder ved trappe. Der opsættes 100 mm opklæbet mineraluld på underside af betondæk. Alternativt kan isoleringsplader fastgøres mekanisk med specialplug. Denne løsning lever ikke op til kravene i Bygningsreglementet, men yderligere isolering vil kunne medføre kraftige fugtproblemer og skimmelsvamp. Selv med en beskeden isolering skal der sikres optimal ventilation i krybekælderen. Se iøvrigt BYG-erfablad Ventilation Ventilation Bygningens lokaler ventileres med et ældre mekanisk balanceret ventilationsanlæg. Anlægget er placeret i teknikrum i kælder. Enkelte rum er dog naturligt ventileret. I bygningens køkken er der installeret et mekanisk udsugningsanlæg tilsluttet emhætte i køkken. Erstatingsluft indblæses fra indblæsningsventiler der er tilsluttet bygningens mekaniske udsugningsanlæg. Ligeledes er der installeret et mekanisk udsugningsanlæg i diskotek, pool-lokalet og Tv-stuen. Erstatningsluft indblæses fra indblæsningsventiler tilsluttet det mekaniske ventilationsanlæg. Udsugningsanlæggenes driftstidsfaktor er sat til rummenes brugstid.\n7 SIDE 7 AF 12 Forslag 5: Forslag 6: Bygningen er normal tæt, da konstruktionssamlinger og fuger ved vindues- og døråbninger, samt tætningslister i vinduer og udvendige døre er rimelig intakte. Såfremt det er muligt udskiftes bygningens eksisterende mekaniske ventilationsanlæg i kælder. Anlægget udskiftes til et genvendingsanlæg med høj temperaturvrikningsgrad og lav energiforbrug. Desuden opsættes CO2 - følere med henblik på behovstyret ventilation i de respektive rum. Inden anlægget udskiftes bør det nøjere undersøges om anlæggets geometriske forhold kan indbygges i bygningens teknikrum. Alternativt placeres anlægget et andet sted i bygningen. Hertil skal der tages højde for nye rørføringer og etablering af ny blandsløjfe til varmeflader i ventilationsanlægget. Omkostninger i forbindelse med udskiftningen af anlægget indeholder kun etablering af nyt ventilationsanlæg i teknikrum i kælder. Udskiftning af udsugningsventilatorer der betjener køkken, TV-stue, pool-rum og diskotekslokale. Efterfølgende opstættes nye spareventilatorer med lavere energiforbrug. Der tages højde for en evt. merudgift til reetablering af samlingen mellem udsugningsanlægget og tagkonstruktionen. I TV-stuen opsættes CO2-følere inklusiv automatik i lokalet. Varme Varmeanlæg Varmt vand Fordelingssystem Bygningen opvarmes med fjernvarme. Anlægget er udført som direkte fjernvarmeanlæg, med fjernvarmevand i fordelingsnettet. Fjernvarmestik er dog placeret i teknikrum i blok 16, hvorfra varmefordelingsrør føres i installationsskakt (antagelse) frem til bygningen. Varmt brugsvand produceres i en 2500 l varmtvandsbeholder placeret i teknikrum i blok 16. Brugsvandsrør og cirkulationsledning fra teknikrummet skønnes lagt i installationsskakt under jord. Rørerne antages udført som 3/4" stålrør og isoleret med 30 mm isolering. Den primære opvarmning af ejendommen sker via radiatorer i alle opvarmede rum. Varmefordelingsrør er udført som to-strengs anlæg. Varmefordelingsrør fra teknikrum i blok 16 antages lagt i installationsskakt under jord. Varmerørerne skønnes udført som 1" stålrør og er isoleret med 30 mm isolering. Der er registreret en blandesløjfe for varmeflader i ventilationsanlæg. Pumeshunten er af fabrikat Grundfos Magma UPE og har en samlet effekt på 345 W.\n8 SIDE 8 AF 12 Automatik Til regulering af varmeanlæg er monteret Danfoss automatik for central styring. Anlægget er installeret i teknikrum i blok 16. Der er monteret termostatiske reguleringsventiler på alle radiatorer til regulering af korrekt rumtemperatur. Vedvarende energi Solceller Forslag 7: Montering af solceller på tagkonstruktionen mod syd. Det anbefales at der monteres solceller af typen Monokrystalinsk silicium eller Polykrystalinsk silicium med et samlet areal på 150 kvm. Monokrystalinsk silisium har en noget bedre virkningsgrad, men er samtidig noget dyrere. I forslaget er regnet med typen Polykrystalinsk silicium af god kvalitet. Der kan installeres billigere solceller, men dette kan ikke anbefales. Ved evt. etablering af et solcelleanlæg skal der foretages en mere specifikt beregning af anlæggets størrelse og kapacitet samt en detaljeret undersøgelse/beregning af tagkonstruktionens statiske forhold. Ligeledes skal det undersøges om El-forsyningen vil tilkøbe el-produktionen. Desuden bør det undersøges om lokalplaner for området ikke er til hindring for etablering af et sådanne anlæg. Her tænkes på evt. byggehøjder, synlige installationer på tag mm. El Belysning Forslag 1: Bygningens belysningsanlæg består primært af almindelige glødepærearmatur og lysrørsarmatur. Lyskilderne i glødepærearmaturerne er overvejende udskiftet til energipærer. Der er ingen dagslysstyring på anlægget. Diskoteksbelysning af fabrikat Martin Roboscan og er i energimærket regnet som procesbelysning. Opsætning af bevægelsesmeldere på bygningens lysanlæg. Andre elinstallationer Udvendige belysningsarmatur monteret på bygnignens facade og vindfang er af varierende lyskildetyper. I fælles vaskeri er der registreret 9 stk. Miele W365H vaskemaskiner og 4 stk. Elektrolux T4250 tørretrombler. I teknikrum er der installeret et blande/skylle-anlæg til vaskemaskinerne.\n9 SIDE 9 AF 12 I køkken er der installeret et Vibocold Fryseskab, en industriopvasker, et køleskab af fabrikat Bosch samt et industrikomfur med 6 alm. kogeplader. Over komfur er der installeret en emhætte tilsluttet en udsugningsventilator. For fadøls-anlægget i baren er der installeret et trykforøgeranlæg. Anlægget er installeret i rum bag baren. I selve baren er der installeret et køleskab og et cigaret-skab med en lyskilde. Desuden er der installeret et kasseapparat og en computer. I diskotekområdet er der installeret en projektor samt diskoteksudstyr med musikanlæg. I TV-rum er der installeret et TV-apparat med div. udstyr. I kælder er der installeret en sauna af fabrikat Tylo. Vand Toiletter Forslag 3: Generelt er der i toiletter og omklædningsrum i kælder samt køkken i stue installeret WC med 1-skyls funktion. Enkelte er dog udskiftet til WC med 2-skyls funktion. På herre toilettet er der installeret et urinal-korset med indbygget censor. Udskiftning af eksisterende toiletter med 1-skyls funktion til nye toiletter med 2-skyls funktion. Inden udskiftningen pågår, bør det undersøges om de eksisterende kloarkforhold kan klare en lavere spildevandsmængde. Armaturer Forslag 2: Der er registreret ældre blandingsbatterier på hhv. håndvaske og køkkenvaske. I omklædningsrum er der installeret i 2 bruser pr. omklædningsrum. Bruserne styres via en trykknapfunktion (servanteventil). Det vides ikke om omklædningsrummene ofte er i brug. Udskiftning af eksisterende blandingsbatterier på håndvaske, køkkenvaske og udslagsvaske til nye blandingsbatterier med vandbesparende funktioner.\n10 SIDE 10 AF 12 Bygningsbeskrivelse Opførelsesår: 1974 År for væsentlig renovering: Varme: Fjernvarme Supplerende opvarmning: Ingen Boligareal ifølge BBR: 967 m² Erhvervsareal ifølge BBR: 0 m² Opvarmet areal: 967 m² Anvendelse ifølge BBR: Kontor/Handel/Off. administration Kommentar til BBR-oplysninger: Bygningen har gennemgået en væsentlig om- og tilbygning. Energipriser Anvendt energipris inkl. moms og afgifter: Koldt brugsvand: 35,00 kr. pr. m³ Fjernvarme: 21,56 kr. pr. m³ El: Fast afgift: 2,00 kr. pr. kwh ,40 kr. pr. år\nÅrlig. Tilbage- Forslag til forbedring. energienheder. 6,40 m³ koldt brugsvand\nSIDE 1 AF 9 Adresse: Elmelundsvej 4 Postnr./by: 5200 Odense V BBR-nr.: 461-103367-005 Energikonsulent: Jacob Stenderup Energimærkningen oplyser om ejendommens energiforbrug og mulighederne for at opnå\nSIDE 1 AF 10 Adresse: Elmelundsvej 4 Postnr./by: 5200 Odense V BBR-nr.: 461-103367-003 Energikonsulent: Jacob Stenderup Energimærkningen oplyser om ejendommens energiforbrug og mulighederne for at opnå


Flere kommuner dropper at registrere tidsforbruget på ydelser til ældre, viser rundspørge blandt ældrechefer.\nDen omstridte tidsregistrering af plejepersonalets arbejde hjemme hos landets ældre borgere er kraftigt på retur. Det skriver Politiken mandag.\nFor fem år siden krævede 47 procent af landets kommuner registrering af tidsforbruget, men i dag er andelen faldet til 21 procent.\nDet fremgår af en rundspørge til kommunernes ældrechefer, som plejepersonalets fagforbund, FOA, har gennemført både i 2009 og nu igen i 2014.\n- Man er begyndt at anerkende medarbejderes faglighed og sætter nu spørgsmålstegn ved, om registrering af minutter nu også er den rigtige måde at styre på, siger Tine Rostgaard, der er professor i ældrepleje på Institut for Statskundskab ved Aalborg Universitet, til Politiken.\nSåvel Ældre Sagen som plejepersonalets fagforbund bifalder udviklingen.\n- Det kan vi selvfølgelig kun glæde os over. Vi så gerne, at endnu flere kommuner tog samme beslutning, for det giver ikke mening, at vores medlemmer ude i ældreplejen skal dokumentere side op og side ned, hvad de foretager sig, i stedet for at tage sig af de ældre, siger Karen Stæhr, sektorformand i FOA, til Politiken.\nUdviklingen ligger i tråd med anbefalinger fra både Ældrekommissionen og Produktivitetskommissionen, som begge barslede med rapporter i 2013.\nKøbenhavns Kommune er en af dem, der har gjort op med stopurene. Plejepersonalet skal nu hverken notere, når de kommer og går eller registrere hver enkelt ydelse, de udfører for den ældre under hjemmebesøget. Det stoppede i 2012.\nSamtidig har kommunen ændret den måde, ældre borgere bliver tildelt hjælp på.\nFør blev hr. Jensen visiteret til en række af 88 forskellige detaljerede ydelser, som for eksempel den øvre toilette (vask af ansigt, hals, arme og hænder, red.), påklædning og anretning af morgenmad, der alle skulle vare et bestemt antal minutter.\nI dag tildeles han en såkaldt besøgsblok, der for eksempel kan hedde "moderat støtte til personlig pleje – morgen". Hr. Jensen får hverken mere eller mindre hjælp end før, men der er større frihed til at styre, hvad tiden skal bruges på.


Sådan Beat prostata problemer - Mosolyorszag.com\nProstata eller godartet prostata hypertrofi (BHP) er et stigende problem for aldrende mænd. Der er i øjeblikket mere end 30 millioner mænd i hele USA lidelser udgør dette problem. Indtil en alder af 40 en mands prostata forbliver normalt i størrelse og funktion. 40 plus celler i prostata begynde at formere sig, hvilket resulterer i øget prostata størrelse. Dette sætter igen presset på urinrøret, der passerer gennem prostata. Som kompression forøger det forårsager en række vandladningsproblemer, herunder øget presserende og hyppigheden af vandladning, samtidig urin flow er faldet, ofte efterlader en følelse, at blæren ikke er helt tom. Hvis problemet fortsætter kan det i sidste ende føre til inkontinens. Fordi problemet udvikler sig gradvist du kan ikke være klar over problemet, indtil prostata når en kritisk størrelse, dette kunne føre til en større risiko for prostatakræft. Denne formel er den alle naturlige måde at forhindre BHP\n• Overveje at vælge et naturligt supplement. Mange har været klinisk bevist for at være så effektiv som konventionelle behandlinger men uden bivirkninger. Der er en række specifikke urter og ekstrakter, der er mest fordelagtig i kombination.\n• Vælg et supplement, der indeholder pygeum. Pygeum bark indeholder tre grupper af aktive bestanddele: phytosteroler (herunder beta-sitosterol), som forbedrer vandladning flow, reducere abdominalt tyngde og hyppig vandladning, pentacyclic triterpenoids, som har anti-cancer egenskaber og ferulic estere, der har anti-inflammatorisk effekt og hæmme produktionen af prostaglandiner. Denne urt har været brugt i Frankrig for mere end 20 år, til at behandle patienter lider af BPH. Det er kendt at reducere vækstfaktorer, som forårsager prostata hypertrofi og også til at reducere symptomerne og helbredende tid. Pygeum, har i kombination med Savpalme, en i øget anti-inflammatoriske effekt på grund af deres synergistiske forholdet.\n• Kig ud til Savpalme. Saw Palmetto er rig på fedtsyrer, steroler og estere. Dets gavnlige handlinger er på grund af hæmning af den kemiske ansvarlig for prostata vækst. Derudover synes disse vælgere også at have en anti-inflammatoriske virkning inden for prostata. Saw Palmetto er blevet fundet for at være lige så effektiv som den konventionelle medicin, Proscar, men uden nogen bivirkninger. Liposterolic uddrag af Savpalme har været brugt i hele Europa i år til behandling af BPH. Ekstraktet reducerer hyperplasi ved at blokere produktionen af vækstfaktor, der fører til forstørret prostata. Saw Palmetto forårsager mindre seksuel værdiforringelse end andre behandlinger og færre andre bivirkninger\n• Huske betydningen af zink. Indtag af zink og absorption er kritisk for prostata, især under BPH. Zinks gavnlige virkninger omfatter at reducere størrelsen af den hævede prostata og symptomer, herunder regulering af urin flow og reducerer prostata smerte. Det er også ansvarlig for at opretholde sunde niveauer af østrogen, hjælper med at holde kolesterol niveauer ned (højt kolesteroltal øger satsen for prostatakræft), og har anti-tumor effekt.\n• Omfatter brændenælde rod. Brændenælde rod reducerer prostata størrelse uden bivirkninger. Saw Palmetto, er sammen med brændenælde, godkendt af den tyske Kommissionen A som en behandling for BPH. Det hæmmer væksten af prostata celler og forhindrer, at stigningen i niveauet af østrogen.\n• Vælg lycopen. Lycopen reducerer symptomer som prostata smerte, forsinket urin flow og prostata hævelse, samt at reducere risikoen for prostatakræft. Koncentreret lycopen har vist sig at have større effekter end fødevarer kilder.\n• Omfatter selen. Selen bidrager med en række specifikke symptomer herunder drible, impotens, urin forsinkelse og hævede prostata. Selen er en potent antioxidant og sammen med E-Vitamin kan hjælpe med at reducere risikoen for prostatakræft.\n• Omfatter vitaminer E og D3. E-vitamin har anti-cancer egenskaber, som er forbedret, når det kombineres med selen. D3-vitamin hjælper med produktionen af enzymer, som hæmmer frie radikaler, som er ansvarlige for skader DNA og i sidste ende fører til kræft.\n• Omfatter isoflavoner. I lande som Japan, hvor isoflavoner rige fødevarer såsom soja forbruges regelmæssigt, er risikoen for prostata kræft fem gange lavere end i USA. Isoflavoner reducere risikoen for prostata kræft regulere testosteronniveauer.\n• Hvorfor kontrollerer ødelæggelse af Myelin Sheath påvirker Motor?\n• Hvordan man kan tage ud en dyb Splinter\n• Den bedste Over-the-Counter vægttab pille\n• Årsag til svimmelhed & kvalme


Vejledning om diagnose og behandling\nDenne vejledning er et supplement til den mundtlige information, du får af læge og sygeplejerske på afelingen. Desuden får du udleveret et program for indlæggelsen. Vi anbefaler, at du læser den grundigt igennem. Ved indlæggelsen får du en samtale med både læge og sygeplejerske, og her kan du få svar på eventuelle spørgsmål.\nDiagnosen stilles ved en kikkertundersøgelse af blæren (cystoskopi). Der udtages vævsprøver, som undersøges i et mikroskop for at stille den endelige diagnose.\nI sjældne tilfælde kan det være nok med en kikkertoperation i blæren til at løse problemet, men oftest kræver det en operation hvor blæren fjernes.\nDet er vigtigt at finde ud af, om der er spredning. Dette gøres ved en CT scanning af de andre indre organer.\nHar du en påvirket nyrefunktion vil dette blive undersøgt nærmere med en renografi, som er en nyrefunktionsundersøgelse. Disse undersøgelser foretages ambulant på Rigshospitalet eller på det lokale sygehus.\nI mange tilfælde må det tilrådes, at blæren fjernes helt ved en operation. Der følger mere om dette nedenfor.\nStrålebehandling er et alternativ til operation, men reserveres primært til patienter, der enten ikke tåler eller ikke ønsker den kirurgiske behandling, idet strålebehandling ikke anses for at være lige så effektiv som operation.\nStrålebehandling er også anvendelig, hvis der senere skulle opstå et tilbagefald af kræften, som ikke kan fjernes ved en operation.\nEr der tale om udbredt kræftsygdom med spredning uden for blæren, dvs. til lymfeknuder, lunger, knogler eller lever, er eneste behandling kemoterapi.\nI mange tilfælde anbefales det desuden, at der før operation for blærekræft, gives 4 gange kemoterapi. Dette forbedrer helbredelses chancen med omkring 5-8 %.\nIndgrebet kan foretages enten med en vanlig åben operation eller som kikkertoperation ved robot. Operationen med robot udføres gennem 5 fingertykke porte, hvoraf den ene bruges til et kamera. Til sidst laves en mindre åbning, hvorigennem blæren fjernes og urinafledningen foretages. Ved åben operation anlægges et lodret snit nederst på maven.\nFordelene ved en operation med robot skulle være, at det er mindre belastende for kroppen, at det bløder mindre og at man, i hvert fald teoretisk, hurtigere skulle komme ”ovenpå” igen. Det er imidlertid på nuværende tidspunkt uafklaret om der er fordele ved operation med robot frem for åben operation. Vi tilbyder derfor de fleste patienter valget mellem de to metoder.\nHos mænd fjernes blære, prostata og sædblærer. Er der kræft i urinrøret, fjernes dette også gennem et lille snit mellem pungen og endetarmen.\nHos kvinder fjernes blæren, de indre kønsorganer (æggestokke, livmoder og æggeledere), samt en mindre del af skeden. Urinrøret bevares i sjældne tilfælde.\nDet videre operationsforløb afhænger af, hvilken urinafledning du ønsker. Under operationen kan det blive nødvendigt med en eller flere blodtransfusioner.\nNår blæren er fjernet, skal urinen ledes ud på en anden måde. Der er 3 forskellige måder at gøre det på. De vil blive gennemgået på de kommende sider.\nFlere undersøgelser viser, at livskvaliteten er lige god, uanset hvilken type urinafledning, du vælger. Det er os derfor magtpåliggende, at du selv er med til at vælge, hvilken type af urinafledning, der er den rigtige for dig. Med andre ord vejleder og rådgiver vi gerne, men det er og bliver dit eget valg. Vi vil derfor råde dig til at sætte dig grundigt ind i mulighederne og overveje hvad, der er af størst betydning for dig.\nAlt materiale, (dvs. Katetre, stomiposer og plader, bind, bleer mm), udleveres gratis fra kommunen.\nUrinafledning I - Urostomi\nUrostomi, Bricker eller ileal konduite.\nDet er den hyppigst valgte afledning og den lettest tilgængelige. Afledningen sker gennem en stomi (urostomi) hvor urinen løber ud i en stomipose. Ved denne metode opnås fuld kontinens med det samme - det vil sige, at systemet er tæt. Du kan godt dyrke svømning, løb og lignende aktiviteter.\nDer er ingen problemer med at skulle op om natten for at tømme. Stomiposen tømmes ca. 4 gange pr. døgn, dette er dog afhængigt af væskeindtaget. Pladen skiftes hver anden dag, og der sættes en ny pose på dagligt.\nUlempen ved urostomien er det kosmetiske ved stomien og stomiposen.\nDet er sygeplejerskerne i afdelingen, der oplærer dig i stomipleje. Du taler med en stomisygeplejerske inden du udskrives. Ved de ambulante besøg vil der også være samtaler med en stomisygeplejerske.\nUrinafledning II - Neoblære\nTarmblære, neoblære, Studerblære.\nEn tarmblære laves af et stykke tarm, der sys på urinrøret. Med denne løsning kan man lade vandet den naturlige vej ved at presse med mavemusklerne. Når blæren er fuld, kan der opstå en fornemmelse som ved luft i maven. Et andet signal er, at det kan mærkes, når den første dråbe urin kommer ned i urinrøret. Indtil man bliver fortrolig med disse signaler, må blæren tømmes på regelmæssige tidspunkter (efter et vandladningsskema).\nDen nye blære sidder hvor den gamle blære sad og kan derfor ikke ses.\nUlempen ved tarmblæren er, at der kan være nogen urin-inkontinens (urin-siven) og i visse tilfælde besvær med at tømme blæren. Det forventes, at 80 % bliver helt tætte i vågen tilstand, mens kun 50% bliver helt tætte under søvn. Halvdelen må altså indstille sig på at anvende et bind eller en ble.\nDet vil vare nogle måneder, inden tætheden bliver så god, som det kan forventes. I det første halve til hele år er det oftest nødvendigt at tømme blæren midt om natten for at undgå lækage. Omkring 20% af patienter med en tarmblære kan ikke tømme den ordentligt og må indføre et kateter nogle gange i døgnet. Til gengæld er disse patienter oftest helt tætte. Du vil efter operationen blive oplært i at indføre et kateter i tarmblæren.\nUrinafledning III - Indiana pouch\nKontinent pouch, Indiana pouch.\nEn pouch er et blærelignende reservoir lavet af et stykke tyktarm. Udførslen sker med en stomi, som er gjort tæt. Urinen tømmes ud fra pouchen ved at der indføres et kateter.\nI begyndelsen tømmes pouchen efter et vandladningsskema (i starten hver 2. time, senere hver 3. time og én gang om natten). Bliver pouchen ikke tømt, løber den over. Efter ca. et halvt år er det oftest ikke nødvendigt med tømning om natten, da pouchen bliver større i løbet af det første år.\nKosmetisk bliver stomiåbningen oftest meget lille og kan knapt ses. Den kan dækkes med et stykke plaster eller tørt stof.\nI sjældne tilfælde kan der opstå vanskeligheder med indførsel af kateteret, men oftest lykkes det ved et nyt forsøg. En mindre ulempe er, at du altid skal medbringe katetre og der skal være mulighed for håndvask før tømning.\nSygeplejerskerne i afdelingen oplærer dig i at kunne tømme din pouch med et kateter.\nNår du har læst informationsmaterialet igennem, kan det være en god ide at skrive kommentarer og spørgsmål ned. Medbring dem gerne ved næste besøg eller når du indlægges til operation. Både læger og sygeplejesker besvarer gerne spørgsmålene, hvis vi kan.


Sund mad i dagpleje og crèche - Christina Cherry\nSund ernæring i crèche er et varmt emne. Frem for alt, hvis forældrene til din creche sender morgenmad og frokost til deres børn, kan du støtte og rådgive forældrene i denne henseende, fordi der inden for sund ernæring i den tidlige barndom stadig mangler viden og usikkerhed.\nDu hjælper forældrene ved at uddanne dem om den optimale ernæring for alle aldersgrupper eller ved at passe børnene selv i deres crèche. Hvis du tilbyder morgenmad, frokost eller snacks i crèche, er det vigtigt, at du tager højde for nogle af de vigtigste fund i ernæringsundersøgelsen og indarbejder dem i din daglige dagpleje. For børn op til 3 år skal kosten baseres på de 5 centrale fødevaregrupper protein, kulhydrater, mejeriprodukter, frugter og grøntsager.\nTag hensyn til principperne for ernæringsforskning\nDu sikrer en sund og varieret diæt, hvis du tager resultaterne fra ernæringsundersøgelser til hjertet. Hvordan du kan implementere dette i din krybbe vises nedenfor.\nBland de 5 madgrupper\nEt barn i din crèche næres optimalt, hvis det spiser en blandet diæt fra alle 5 fødevaregrupper hver dag. Det er helt tilstrækkeligt, hvis du har kød, fisk eller pølse på din menu i crèche en eller to gange om ugen. Mejeriprodukter, kulhydrater og frugter eller grøntsager fra krybbe bør forbruges flere gange om dagen.\nMål sukker og krydderier sparsomt\nUanset om du giver børnene i din crèche morgenmad eller frokost, skal du sørge for, at præparatet er så mildt som muligt, og at krydderier og sukker bruges meget sparsomt. Børnenes smagsløg er stadig meget følsomme op til 5-årsalderen.\nDæk barnets kalkbehov\nPå grund af den hurtige knoglevækst i den tidlige barndom er kalkbehovet for barnesenget meget højt. Tag højde for dette ved at servere barnet et mejeriprodukt til frokost og snacks – det vil sige ca. 2 til 3 gange om dagen. Præsentationen vil blive varieret med et glas mælk eller kakao, en ost eller sandwich, ostesnacks, en quark- eller yoghurtfad, en del af semulina-grød, mælkeris eller en scoop is.\nIntroducer barnet til frugt og grønsager\nBrug så vidt muligt regionale sæsonbestemte frugter og grøntsager. På denne måde sparer du din crèche’s økonomiske budget på den ene side og holder forureningen af mad på et lavt niveau på den anden side. Sørg for, når det er muligt, organisk dyrket frugt og grøntsager af høj kvalitet.\nAnimer dem børn gang på gang for at prøve det ved at tilbyde meget forskellige frugter og grøntsager. Agurk-, gulerod- og kålrabipinde, kiwiskiver og æblekiler frister selv disse barnesenge til at snack og prøve, hvem der ikke har disse frugter og grøntsager derhjemme kender.\nFlatulente grøntsager såsom bønner, kål og linser er ikke egnede til barnesenge. Du bør heller ikke tilbyde korn med rå korn til børn før 3 år, da dette lægger for stor belastning på barnets fordøjelseskanal. Undgå så vidt muligt godteri på din menu. Også rådgive forældrene ved at slik er overflødig for børns udvikling og også har en appetithæmmende effekt.\nSørg for et tilstrækkeligt og varieret udvalg af drikkevarer\nTilbyde et varieret udvalg af drinks i krybben. Drikkevarer skal altid være tilgængelige for barnesengbarnet uden begrænsninger. Usødet eller kun lidt sukkereret frugt og urtete, fortyndet frugt- eller grøntsagssaft, stadig mineralvand eller ledningsvand er det ideelle grundlag for udvalget af drikkevarer til crèche-børn.


Hvordan Man Investerer I Kryptokurrency - 5 måder at blive - Hvordan man investerer i aktiemarkedet i USA - Forex Signals\nHvordan man investerer i aktiemarkedet i USA\nInvestering | Forbrugerrådet Tænk\nAlt du skal vide om inflation er, at hvis du fravælger investering af din formue og har pengene på en konto med 5% i rente, så bliver du fattigere. Hvis vi tager min ven med de kr., så er problemet ikke kun, at han ikke blev rigere. Faktisk blev han fattigere.\nKøb af Bitcoins Når nu der er styr på det med Wallets, så er næste skridt selvfølgelig at få nogle Bitcoins til at fylde i ens hvordan man investerer i bitcoin.\nEn anden må de at investere i rå olie er ved at handle med oliebeholdninger. I dette tilfæ lde skal du ikke kun fø lge de globale oliepriser, men også for at dybe dybere ind i et bestemt olieselskabs produktionspotentiale.\n. har investor Olivier Danvel haft positivt afkast i 95 måneder nu. Det er vel og mærke også i en tid, hvor du havde mistet 85%, hvis du kun havde investeret i aktier.\nSelvom dette er en ny indtjeningsmetode, har vi allerede fået positiv feedback fra mere end 65 mennesker som har brugt trading systemet.\nInvestering i rå varebaserede ETF'er er også populæ rt blandt oliehandlere. Generelt kan ETF'er kø bes og sæ lges som almindelige aktier. Den stø rste fordel ved handel med olie-ETF'er er, at de giver diversificering i olieindustrien generelt til en relativt lav pris. Desuden hjæ lper de med at undgå risikoen for handel med meget ustabile enkeltaktier. De tre bedst presterende oliebaserede ETF'er i 7569 inkluderer: Vanguard Energy ETF (VDE), VanEck Vectors Oil Services ETF (OIH) og United States Oil Fund (USO).\nMed kryptocurrency være en sådan ny industri, hvordan man investerer i kryptokurrency enhver ændring i kryptoverdenen skyde værdien af din investering eller sende den til en tailspin. Og bitcoins er kun forex handelssteder liste kæde af en kryptografisk kode i en computer.


Tassimo Rabatkode 2019 | 10%, 15%, 20% rabat\nTassimo Rabatkode 2019 | 10%, 15%, 20% rabat | Februar\nTassimo er Bosch’s kapsel kaffemaskine, der kan lave lækre kaffer simpelt i dit eget køkken. Du kan vælge mellem tre modeller, og vælge mellem et væld af farver, og alle tre modeller kan lave hurtige lækre kopper af din yndlings kaffe.\nAktuelle rabatkoder og tilbud fra Tassimo:\nGode rabatter og tilbud fra Tassimo.dk\nIngen rabatkoder tilgængelig denne uge / måned. Se Tassimos startside (som åbnes i en ny fane i din browser) for at få de seneste rabatterne. Klik her for at åbne linket igen.\nDer er et væld af forskellige varme drikke at vælge imellem. I skrivende stund tilbyder Tassimo 8 forskellige kaffe, 8 forskellige latte og cappuccino, 5 forskellige te og chai, 4 kakao, 3 koffeinfri kaffe, og 1 creamer.\nDesuden tilbyder Tassimo en række tilbehør både til selve maskinen, men også til køkkenet. De tilbyder afkalkningstabletter til maskinen og kapsel dispensere og holdere, så du kan have alle dine drikke kapsler samlet et sted. Desuden tilbyder de en lang række kopper og glas til dine varm drikke, samt to go cups.\nPå hjemmesiden finder du desuden opskrifter. Ikke kun omkring hvordan du kan spice din kaffe, men også hvordan du kan bruge Tassimo kaffe i bage og dessert opskrifter.\nDesuden har du mulighed for at tilmelde dig MyTassimo, Tassimos kundeklub, der giver dig adgang til gode tilbud og belønninger.


BESTIL PRIVATLEASING ONLINE\nBestil din leasingaftale ved at udfylde formularen. Så snart vi har modtaget din forespørgsel, udarbejder vi et uforpligtende leasingforslag til dig. Vi kontakter dig herefter for at få din accept til leasingforslaget og for at aftale nærmere omkring dit ønskede leveringstidspunkt. Når du har underskrevet din kontrakt, kan du med ro i sindet nyde din nye bil med fuld tryghed.\nDu bliver kontaktet hurtigst muligt. Oplever du problemer med vores formularer, må du gerne kontakte os på kundecenter@opel.dk så hjælper vi dig videre. Har du spørgsmål til booking af prøvetur eller tilbudsforespørgsel er du også velkommen til at skrive til os.Vores bookingformular understøttes ikke af Internet Explorer. Venligst benyt Chrome, Firefox eller Safari browser.


Stævnen, Broen, Sejlet, Soldækket og Mesanen » Husorden\nArkiv for kategorien ‘Husorden’\nPromenadebyens husorden er blevet opdateret\n28 maj, 2017 Erik Nielsen\tIngen kommentarer\nPromenadebyens husorden er blevet opdateret som følge af afstemningsresultatet fra generalforsamlingen den 26. april 2017. På generalforsamlingen blev det vedtaget at ændre tidspunktet for, hvornår der skal være ro på aftener op til hverdage. Tidspunktet blev ændret fra kl. 24.00 til kl. 22.00. På aftener op til lørdage, søndage og helligdage er tidspunktet uændret kl. 24.00.\nDen opdaterede husorden ligger på hjemmesiden under hvert hus (Dokumenter vedrørende ……).\nDen opdaterede husorden kan desuden ses her.\nCategories: Husorden\tTags:\nDen lille folder om Promenadebyens husorden er blevet ajourført\n11 august, 2016 Erik Nielsen\tIngen kommentarer\nDen lille folder om Promenadebyens husorden er blevet ajourført, så den nu også gælder for Soldækket. Desuden indeholder den navne og mailadresser på bestyrelsesmedlemmer i alle Promenadebyens bestyrelser.\nFolderen om Promenadebyens husorden findes her i et printvenligt pdf-format.\nFolderen findes desuden under “Dokumenter” under fanebladet for det enkelte hus.\nCategories: Husorden, Opslagstavlen\tTags:\nSUK – Vand igen.\n7 juni, 2016 Jørn Lynge\tIngen kommentarer\nSommeren er over os med varme og dejligt udeliv. Det er også årstiden hvor vi vander vores planter på de respektive altaner, så de smukke planter kan overleve og glæde os sommeren igennem. MEN- Det er ikke nødvendig at overvande planterne og altanen udenom planterne ! Derfor et suk og en henstilling om at begrænse vandingen til potterne med planter og undgå spild i store mængder udover altanen. Vandet har nemlig en medfødt evne til at søge nedad, og det betyder at det ender på dine underboere’s altaner. Dette SUK efter endnu en aften at have siddet på en våd altan med et meget tyndt glas rødvin og konstateret at vores vinduer, for anden gang indenfor en uge, trænger til pudsning efter umådeholden forbrug af vand til vanding højere oppe i “Broen”.\nPå forhånd tak fordi du ta’r hensyn- og rigtig god sommer.\nCategories: 5000havn, Daglig drift, Husorden\tTags:\nSkraldesuget er defekt og må derfor ikke bruges\n4 januar, 2016 Erik Nielsen\tIngen kommentarer\nSå er den centrale del af Promenadebyens skraldesug desværre igen defekt. Der må derfor ikke kastes affald i systemet. Dette gælder for såvel indkastene i Stævnen, Broen og Sejlet som indkastene på parkeringspladsen.\nDer er opstillet affaldscontainere på havegangene ud for hvert indgangsparti. Disse containere skal midlertidigt bruges i stedet for skraldesugene.\nNyt om skraldesuget\n15 december, 2015 Erik Nielsen\t1 kommentar\nSkraldesuget i Stævnen og Broen (Promenadebyen 2, 6 og 8) virker nu igen.\nSkraldesuget i Sejlet (Promenadebyen 12 og 14) er derimod stadig defekt og må derfor ikke benyttes. Brug i stedet for de grønne affaldscontainere på havegangen ved indgangspartierne.\nAffaldssuget er defekt og må derfor ikke bruges\n11 december, 2015 Erik Nielsen\tIngen kommentarer\nDen centrale del af Promenadebyens affaldssug er defekt. Der må derfor ikke kastes affald i systemet. Dette gælder for såvel Stævnen, Broen og Sejlet som indkastene på parkeringspladsen.\nDer er opstillet grønne affaldscontainere på havegangene ud for hvert indgangsparti. Disse containere skal midlertidigt bruges i stedet for affaldssugene.\nReferat af fællesmøde d. 20/11 2015\n1 december, 2015 Jørgen Carstensen\tIngen kommentarer\nReferat af fællesmøde d. 20/11 2015 for A/F Stævnen, A/F Broen, A/F Sejlet og Parkeringslauget.\nTilstede i Nordatlantisk hus: Marie, Jørgen, Flemming, Erik N, Kresten, Jens Bo, Michael, Kirsten, Rasmus, Erik G og Birgit. Erik N styrede ordet og Jørgen skrev referat.\nFælles vanding af krukker\nOversigt over ansvar og serviceaftaler\nad 1) El-bil\nPunktet er foranlediget af, at der i Stævnen har været en henvendelse vedrørende etablering af stik til opladning af el-biler i parkeringskælderen. Dette blev imødekommet af A/F Stævnen og Parkeringslauget, fordi ejeren accepterede de opstillede betingelser: selv betale etablering og drift og at bruge LindPro til at udføre arbejdet med en godkendt installation.\nFællesmødet drøftede, hvordan vi skal forholde os til en fremtid med potentielt flere el-biler?\nDa den aktuelle case er sat i bero, venter en konkret stillingtagen til behovet igen opstår. Vi beder Kim/Lea om at undersøge forsikringsdækningen i forbindelse med opladning af el-biler i kælderen.\nad 2) Husorden\nEn opdateret version af Husorden blev gennemgået, og aktuelle tilpasninger blev udpeget og kommenteret. Erik N retter det sidste til og rundsender en endelig version pr. november 2015. Denne gælder derefter alle bebyggelser, og udleveres til den nye bestyrelse for Soldækket.\nEn af tilpasningerne i Husorden er, at henvisninger til ’vicevært’ er slettet. Det gav anledning til drøftelser om ansættelse af en vicevært. Dette tages op på senere fællesmøder, når de nye blokke deltager.\nad 3) Fælles vanding af krukker\nVi køber Torbens Erhvervsservice til fremover at stå for sommervanding af blomsterkrukker. (Bemærkning om, at Erik N taler med Torben om rensning af afløb ved gæste p-pladser)\nad 4) Oversigt over ansvar og serviceaftaler\nDet rundsendte oplæg fra Erik N om ’Ansvar og serviceaftaler’ gav anledning til erfaringsudveksling og ideer til, at AF’erne får kikket på egne aftaler\nKonkret er der uafklarede forhold omkring udsugning i P-kælderen, som bør koordineres på tværs af bygningerne ( P-lauget?). Kontrakter med GK Danmark gennemgås af EF og udvides til at dække hele bebyggelsen. Erik N forhandler med GK og giver info. til Sejlet.\nKontrakter med Desmi pumper blev fordelt til de 3 bestyrelsesformænd.\na) Fordelingstalmodeller: Der er i øjeblikket 3 forskellige modeller for beregning af fordelingstal i bebyggelserne. Da fordelingstallene bl.a. lægges til grund for fordeling af fælles omkostninger er det vigtigt, at de afspejler en retfærdig opmåling af bygningernes/lejlighedernes andele i fællesskabet. Den model, der er valgt i Soldækket, er retfærdig internt i Soldækket, men ikke i forhold til de øvrige bygninger, men bygherren ønsker ikke at ændre den, da salgsprocessen er i gang på grundlag af de udarbejdede fordelingstal. Han har imidlertid accepteret, at omkostningsfordelingen mellem bygningerne foretages efter et ’retfærdigt’ fordelingstal. Erik N tager kontakt til landmåleren og udarbejder sammen med ham et forslag omkring juletid.\nb) Generalforsamling er fastlagt til 6/4 2016\nc) P-kælder, utætheder\nKeld, forhenværende formand i Sejlet, har haft kontakt til bygherren i Soldækket om udbedring af sætningsskader efter pæle-hamring. Dette formodes at have gjort skade på membranen til P-kælder, hvor der igen er indtrængning af vand med ætsende virkning på biler. Michael kontakter Keld og arbejder videre med denne sag\nd) P-pladser på terræn\nKielberg skilter på 13 private p-pladser på rampen. Resterende pladser mod vest er til fri afbenyttelse.\nNyt fællesmøde fastlægges til mandag d. 14/3 2016 kl. 18. Stedet meddeles senere. Punkter til dagsorden sendes til Jørgen\nReferat Jørgen Carstensen, udskriftsvenlig version\nCategories: Bestyrelser, Broen, Ejerforeningen, Husorden, Møder, Parkeringslauget, Sejlet, Stævnen, Uden kategori\tTags:\nFolder om husorden\n15 august, 2015 Erik Nielsen\tIngen kommentarer\nDen lille folder om Promenadebyens husorden er blevet revideret. Den reviderede folder er lagt i postkasserne til hver enkelt husstand.\nFolderen findes her i printvenligt pdf-format.\n“Ridser i lakken”\n11 maj, 2015 Jørgen Carstensen\t2 kommentarer\nVi har en udfordring i Stævnen, som har lidt med den romantiske musikvideo af John Legend at gøre. Det handler dog ikke om Ung Kærlighed, men måske om Ung Kedsomhed? Jeg gætter kun, for jeg ved det ikke, men det ville være dejligt at få opklaret. Helst uden overvågning.\nDet er tilsyneladende en fan af John L, som også godt kan lide MGP, og som gerne vil fortælle alle beboere i Stævnen om sin interesse. Når der ind i mellem er ventetid på elevatoren, fordrives kedsomheden desuden med at kradse med nøglen i væggen.\nDet bliver værre og værre, for når der først er kradset lidt, gør det nok ikke noget at kradse lidt mere?\nMen det skal stoppes. Helst ved at nogen påtog sig ansvaret for ødelæggelserne. Måske er det en opgave for forældre som har bedre kendskab til John Legend end jeg har? Og det skal helst gå hurtigt, for sådan en sag kan nemt gå i selvsving og bringe folk helt ud af fatning.\nCategories: Daglig drift, Husorden, Positivitet, Rengøring, Stævnen\tTags:


Billeje Adelaide lufthavn - Holiday Cars Biludlejning\nDen gode beliggenhed af Adelaide lufthavn gør den til en populær destination blandt turister. Desuden er det et fantastisk sted at udforske i et stykke tid og den perfekte start for en bilferie.\nBilleje giver dig frihed til at udforske Adelaide lufthavn på din egen måde.\nEn udlejningsbil i Adelaide lufthavn behøver ikke at være dyr. Sammenlign udlejningspriser i tiden for de bedste tilbud.\nBilleje i Adelaide lufthavn? Vi synes, det er fantastisk, og det gør vores kunder også.\nVidste du, at mange af vores kunder begyndte deres tur i Adelaide lufthavn? Derfor er biludlejning i Adelaide lufthavn så populær.\nLufthavne i nærheden af Adelaide lufthavn\nTips og erfaringer med Adelaide lufthavn\nVores kunder har vurderet Adelaide lufthavn til et gennemsnit på 10.0 baseret på 1 vurderinger, og dette er de seneste tips, erfaringer og højdepunkter.\nChristen Erik siger:\n- kom afsted - lej bil hjemmefra - tag kun håndbagage med - hurtigt gennem lufthavnene - husk vandrestøvlerne - sørg for at have GPS / detaljeret kort / adgang til app til rådighed - husk internationalt kørekort ( 25,- kr. i borgerservice ) - husk betaling af gebyr for overnatning i nationalparker - husk rigeligt med drikkevand


Ønsker du en DJ & violinist duo? Book en dygtig DJ duo hos Evenses!\nEn DJ og en violinist\nSe nærmere på vores udvalg af DJ's & violinister her\nDJ Allround DJ Disco DJ 80'er & 90'er DJ Lounge DJ Kvindelig DJ House DJ DJ & Musiker DJ & Sangere DJ & Saxofonist DJ & Percussion DJ & Violinist DJ & Trompet DJ & Guitarist Specielle DJ Vinyl DJ DJ & Band Mobil DJ VJ Silent Disco\nEvenses DJ's DJ & Musiker DJ & Violinist DJ's & Violinister\nRådgivning eller hjælp nødvendig?\n7 dage om ugen er vi klar til at hjælpe dig via\neller ring 78755977\nEr du på udkig efter en DJ & Violinist, der kan gøre din aften til noget ganske særligt? Hos Evenses har vi flere forskellige DJ's & Violinister, som kan hjælpe dig med det. Du kan finde alle vores DJ's & Violinister ved at klikke på linket. Hvis du har spørgsmål, er du velkommen til at kontakte os. Vi glæder os til at høre fra dig.\nDJ's & Violinister\nBook en DJ med violin til dit bryllup, fødselsdagsfest eller firmafest? På Evenses er det muligt at booke en violinist med en DJ. Violinisten vil spille flere sange med DJ'en, hvor violinmusik passer godt. Fra erfaring ved vi, at en live musikant altid er meget værdsat af en DJ. En DJ's fleksibilitet går godt med det levende element i en ekstra musiker. Fordi vores violinister har stor erfaring, ved de, hvordan de skal være fleksible. Sammen med en DJ, laver vores violinister et specielt og funklende show af enhver forestilling. Vores er violinister, foruden som duo med DJ, også booket andre konfigurationer eller indstillinger, som f.eks solo eller i et klassisk ensemble.\nBook en DJ & Violinist til din fødselsdagsfest, firmafest, bryllupsfest eller festival!\nØnsker du at booke en af vores dygtige DJ & Violinister? Vi er altid parate til at rådgive dig om, hvilke DJ & Violinist, der er det bedste match til din fest. Du kan bede om at få et tilbud, der tager højde for alle omkostningerne. Evenses kan tilbyde dig en pris, inkl. alle omkostninger, således at du aldrig står tilbage med uforudsete udgifter.\nSe nærmere på hele vores udvalg af vores DJ & Violinister her.


Alle restauranter i Auckland Central Restauranter i nærheden af Alberton\nAlle aktiviteter i Auckland Central Aktiviteter i nærheden af Alberton\nSydlige Stillehav›New Zealand›North Island›Auckland Region›Auckland Central›Forslag til aktiviteter i Auckland Central› Alberton\n36 anmeldelser Nr. 74 af 249 aktiviteter i Auckland Central Arkitektoniske bygninger, Seværdigheder og vartegn Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: 100 Mount Albert Road, Auckland Central 1025, New Zealand Telefonnummer: +64 9-846 7367 Websted Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 29 august 2012 LAA003, London, UK\n36 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Auckland Central er der tilbud på?\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Alberton, kiggede også på\nAuckland Central, Auckland Region Hundertwasser's Pavilion for Nature\nHar du været i Alberton? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Alberton og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Alberton Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 6 anmeldelser Paradice Ice Skating\n2.337 anmeldelser Auckland Zoo\n572 anmeldelser Museum of Transport and Technology\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 20 anmeldelser Jai Jalaram Khaman\n30 anmeldelser Chinoiserie


Sæbys håndbolddamer var oppe mod overmagten : SaebyAvis.dk – lokale nyheder fra Sæby\nSæbys håndbolddamer var\n9. januar 2017 - kl.0:06 - af: pallew.dk\nSøndermarken IK viste sig for stærke for hjemmeholdet i Sæby Fritidscenter i søndagens håndboldkamp i 2. division, hvor Sæby Håndbold Klubs damer tabte hele 19-34.\n-I dag skulle vi møde et af topholdene i Søndermarken fra Viborg.\n-Det er et meget rutineret hold med flere ”gamle” spillere fra Viborg HK ligahold, så vi vidste det ville blive en svær opgave og ikke den perfekte modstander efter tre nederlag og en julepause, fortalte træner Kim Sørensen efter kampen.\nDe to hold spillede 26-26 i Søndermarken i en af Sæbys bedste kampe i denne sæson, og sæbynitterne skule ramme samme niveau søndag for at få noget med fra kampen.\n-De mandsopdækkede fra start Mette Kjærsgaard og Simona Florea, så det ville blive en svær kamp for os angrebsmæssigt. Hvis vi skulle forsøge at få point, så skulle vi lykkedes i forsvaret, og det lykkedes til tider, men selvom vi holder dem på 15 mål i 1. halvleg, scorer vi selv kun 10.\n-I pausen snakker vi om, at vi skal udnytte den plads, de to mandsopdækninger giver og samtidigt skrue lidt op for tacklingerne i forsvaret.\n-I 2. halvleg falder vi lidt fra hinanden og finder aldrig rigtigt det rette moment og taber 2. halvleg med 9-19, hvilket gør, at Søndermarken vinder kampen med 34-19. Det er absolut ikke optimalt, og jeg synes, at vi slår hurtigt op i banen. Dette skal vi have ændret, hvis vi ikke vil ende nede i den tunge ende af 2. division, konstaterer en skuffet træner Kim Sørensen.\nMålscorere for Sæby:\nMalene Madsen 4\nAnette Kristensen 3\nMette Kjærsgaard 2\nSimona Florea 2\nCaroline Gaardbo 2\nJosephine Jessen 2\nRikke Elversøe 1\nRedningsprocent for keeperne:\nJulie Nielsen 25 procent\nDitte Sørensen 22,7 procent