Privat Skovrejsning. Vejledning om tilskud til Privat Skovrejsning - PDF\nDownload "Privat Skovrejsning. Vejledning om tilskud til Privat Skovrejsning"\n1 Privat Skovrejsning Vejledning om tilskud til Privat Skovrejsning 2015\n2 Titel: Privat Skovrejsning. Vejledning om tilskud til Privat Skovdrift. Udgiver: Naturstyrelsen Haraldsgade København Ø År: Privat Skovrejsning\n3 Indhold Indledning Hvem kan søge om tilskud? Hvad ydes der tilskud til? Hvilke arealer? Tilskudssatser og krav til anlægget Tilplantning og såning Særlig pleje Hegn Undersøgelser Større projekter og tillæg i større projekter Generelle forpligtelser Fredskovspligt Skovens opbygning Ansøgning Ansøgningsfrist Behandling af ansøgninger Forhold til anden lovgivning Prioritering af ansøgninger Det videre forløb Udbetaling Skattemæssige forhold Ændringer eller manglende gennemførelse Ejerskifte for arealer med tilskud Kontrol Plantekontrol Efterfølgende kontrol Krydsoverensstemmelseskontrol Tilbagebetaling af tilskud og administrative sanktioner Retsgrundlag Bilag 1: Træarts og buskliste Bilag 2: Provenienser Bilag 3: Naturstyrelsens lokale tilskudsenheder Privat Skovrejsning 3\n4 Indledning Formål: Danmark har et mål om at forøge skovarealet, så skovlandskaber dækker % af landets areal i løbet af en trægeneration ( år). I dag dækker skovene ca. 14 % af landet. Formålet med denne tilskudsordning er at fremme den private skovrejsning. Tilskud givet efter denne vejledning medfinansieres af EU landdistriktsmidler, og er således underlagt EU's regelsæt om Udvikling af Landdistrikter. I vejledningen kan du finde svar på: hvilke arealer Naturstyrelsen yder tilskud til hvem der kan ansøge om tilskud hvilke tilskud du kan modtage og hvilke tilskudssatser der er knyttet til de forskellige tilskud hvilke forpligtelser det medfører at modtage tilskud hvordan du ansøger hvordan Naturstyrelsen prioriterer ansøgningerne hvordan Naturstyrelsen kontrollere at forpligtelserne opfyldes Hvad er nyt i forhold til den tidligere vejledning om tilskud til privat skovrejsning Ansøger skal stå som ejer af arealet i Tingbog/ skøde. Fristen er ændret til den 15. april. Ansøgningsrunden åbner 1. marts. Ansøgninger skal indsendes digitalt via Virk.dk.. I nåletræsbevoksninger skal træartsblanding enten bestå af minimum 10 % løvtræer, eller bestå af 3 forskellige arter hver med minimum 10 % udbredelse. Bekendtgørelse af lov om Randzoner LBK nr 894 af 15/07/2014 betyder at det ikke er tilladt at foretage gødskning og anden jordforbedring, sprøjtning, dyrkning eller anden jordbearbejdning i en randzone på indtil 10 meter fra åbne vandløb og søer. Som følge heraf er det ikke muligt at opnår tilskud til pesticidfri drift. Som følge af det nye landdistrikt program (LDP) er det nu et krav, at der foretages en prioritering af ansøgningerne. Dette gælder også i tilfælde hvor der er tilstrækkelige midler til at imødekomme alle ansøgninger. Alle projekter skal derfor opfylde et krav om et minimum pointtal. Skovbryn må ikke brydes af længdegående skovspor, veje og lignende i de yderste 10 meter. Vedrørende skovens størrelse ændres muligheden for at opnå støtte til arealer ned til 2 ha. når de anlægges i tilknytning til eksisterende fredskov til også at omfatte eksisterende fredskov på nabojord (hidtil kun på egen jord). Det er stadigt krav at det samlede areal efter anlæg skal udgøre mindst 5 ha. Der er ikke længere mulighed for at opnå tilskud til ekstensiv plantning i grupper. Der er stadig mulighed for at opnå tilskud til ekstensive kulter, hvor planterne er jævnt fordelt på arealet. Støttemodtagere og støttebeløb vil blive offentliggjort. Arealer der tilplantes skal have været i landbrugsmæssig drift både i høståret inden ansøgning og frem til og med høståret inden tilplantning. Birk og rødel som hovedtræart er kun muligt i ekstensive kulturer. 4 Privat Skovrejsning\n5 1.1 Hvem kan søge om tilskud? Tilskuddet kan søges af og ydes kun til private ejere af landbrugsjord. En privat ejer kan både være en person, et selskab, en fond, en forening eller lignende. Det er kun den person, der står som ejer af arealet i Tingbogen eller dokumenteret via skøde, der kan ansøge om tilskud. Det betyder at hvis et skovrejsningsareal ifølge tingbogen ejes personligt, kan der udelukkende gives tilsagn og dermed udbetales til hans/hendes personlige CPR nummer. Såfremt skovrejsningsarealet ifølge tingbogen ejes af et selskab, udbetales udelukkende til selskabets NEM konto. Hvis landbrugsjorden ejes af flere personer, et selskab, en fond, en forening eller lignende, skal der over for Naturstyrelsen udpeges en person, der kan godtgøre at repræsentere hele ejerkredsen. Offentlige myndigheder, menighedsråd, præsteembeder, koncessionerede selskaber samt selskaber, der modtager tilskud til særlig pleje fra det offentlige, kan ikke modtage tilskud via denne ordning. Ansøger må ikke i forvejen være forpligtiget over for offentlig myndighed til at anlægge skoven. 1.2 Hvad ydes der tilskud til? Tilskud ydes til at anlægge og pleje skov på landbrugsjord. Tilskud ydes til: plantning eller såning af ny skov særlig pleje i skoven de første 3 år efter etablering etablering af hegn mod vildtet udarbejdelse af kort og arealfastsættelse lokalitetskortlægning tillæg ved opfyldelse af flere forpligtelser under tilskud til større projekter 1.3 Hvilke arealer? Naturstyrelsen yder udelukkende tilskud til skovrejsning på landbrugsjord, der lever op til følgende støtteberettigelseskriterier: være egnet til bæredygtig skovdrift (arealets form, terræn, jordbundsforhold m.v.) ligge i skovrejsningsområde eller i et område, hvor skovrejsning er mulig ( neutralområde ), jf. myndighedernes planlægning (kommuneplanen) have været i regelmæssig erhvervsmæssig landbrugsdrift, herunder erhvervsmæssig landbrugsdrift i den seneste dyrkningssæson forud for ansøgningstidspunktet. Såfremt tilplantningen forskydes med en eller flere dyrkningssæsonener i forhold til ansøgningstidspunktet, skal jorden have været i regelmæssig landbrugsdrift frem til tilplantningen. Landbrugsjorden skal således have bidraget til indkomsten for den, der drev jorden. Arealer, der modtager grundbetalingsstøtte, kan medregnes, uanset om de dyrkes eller ej. Arealer, der efter endt grusgravning er retableret til landbrugsdrift, og har været i erhvervsmæssig landbrugsdrift i den seneste dyrkningssæson forud for ansøgningstidspunktet, kan ligeledes medregnes. være uden skovbevoksning. Prydvækster, frugtplantager, juletræer, pyntegrønt samt energiafgrøder eller lignende i kort omdrift anses i denne sammenhæng ikke som skov. ikke hidtil have været fredskovspligtigt, med mindre der i en afgørelse om fredskovspligt på arealet efter skovlovens 4 er andet anført. Eksisterende fredskovspligtige arealer kan ikke modtage tilskud. kunne tilplantes efter gældende love, offentlig planlægning, fredninger m.m. Privat Skovrejsning 5\n6 ikke ligger inden for EU s Natura 2000-områder, hvor skovrejsningen er i strid med beskyttelseshensyn, der skal varetages i området skovrejsningen ikke er påbegyndt, før der er givet tilsagn om tilskud skoven ikke skal anvendes som puljeareal i skovlovens forstand skoven må ikke allerede modtage offentlige tilskud den nye skov skal som hovedregel være på mindst 5 ha bevokset areal skoven skal udgøre en sammenhængende enhed af passende form. Skoven regnes for sammenhængende, hvis de enkelte delarealer, ligger inden for en afstand af op til ca. 100 m fra hinanden. Delarealerne skal være større end 2 ha bevokset areal og det mellemliggende areal skal være et skovareal eller et åbent udyrket areal, som er fredskovspligtigt eller pålægges fredskovspligt i forbindelse med skovrejsningsprojektet. Hvis skovstykkerne adskilles af bebyggelse, en større vej eller jernbane, regnes de i denne sammenhæng ikke for en samlet skov. I følgende særlige tilfælde kan der dog ydes tilskud til at rejse mindre skove mellem 2-5 ha (bevokset areal): i bynære områder, hvor offentligheden har adgang til den nye skov (bynærhed defineres side 22. i områder, hvor der er udarbejdet en indsatsplan af hensyn til drikkevand (nitratføl)somme indvindingsoplande m.m.) i tilknytning til en eksisterende fredskov, hvor det samlede bevoksede areal bliver mindst 5 ha. i et koordineret projekt, hvor flere ansøgere går sammen om et fælles skovrejsningsprojekt på i alt mindst 5 ha bevokset areal, se nærmere side Privat Skovrejsning\n7 2. Tilskudssatser og krav til anlægget Tilskudssatser til privat skovrejsning ses af tabel 1. TABEL 1 TILSKUDSSATSERNE TIL DE FORSKELLIGE FORMER FOR FORYNGELSE SOM DENNE TILSKUDSORDNING STØTTER. GRÆNSEN FOR UDLITRERING AF BEVOKSNINGER ER 0,10HA. Skovrejsningsområder og større projekter Kr/ha Øvrige projekter i neutralområder kr/ha Plantning (såning) 1. rate 2. rate I alt 1. rate 2. rate I alt A. Anlæg: Plantning af løvskov/skovbryn Plantning af nåleskov Ekstensiv plantning Såning B. Tilskud for særlig pleje Pesticidfri anlæg og pleje Skånsom jordbearbejdning Kombineret pesticidfri anlæg og pleje og Skånsom Jordbearbejdning kr./ha (udbetales i 3 lige store rater) 3000 kr./ha (udbetales i 3 lige store rater) 9000 kr./ha (udbetales i 3 lige store rater) C. Hegn D. Undersøgelser Lokalitetskortlægning Kort/arealfastsættelse E Tillæg i større projekter Samtidig opfyldelse af krav a eller b + krav c eller d. 15 kr./m (udbetales sammen med 1. rate) 1000 kr kr./ha 500 kr kr./ha 1. rate 2. rate I alt kr./ha kr./ha kr./ha Privat Skovrejsning 7\n8 2.1 Tilplantning og såning Der ydes tilskud til henholdsvis plantning eller såning af ny skov. Der stilles krav om mindst følgende plantetal, når projektet er gennemført dvs. ved 2. rate indberetning: Bevoksningstype Plantetalskrav pr. ha ved 2. rate indberetning Løvtræsbevoksninger og løvskovsbryn Nåletræsbevoksninger Ekstensiv plantning af hjemmehørende træarter eller såning Kun de planter, der er levende og i god vækst medregnes i plantetalskravet. Planterne skal være jævnt fordelt over arealet. Der skal anvendes træarter, som er egnede på lokaliteten. Der ydes ikke tilskud til arterne nobilis og nordmannsgran eller til arter der optræder på Naturstyrelsens officielle liste over invasive arter (aktuelt bjergfyr, contortafyr, glansbladet hæg og rynket rose), og disse kan ikke tælles med til opfyldelse af plantetalskravene. Til anlæg af skoven må der kun benyttes planter og frø, som opfylder herkomstbestemmelserne vedrørende skovfrø og planter. Se bilag 2. Der gives ikke tilskud til skovrejsning indenfor følgende afstande fra eventuel have/beboelse på naboejendom: 30 meter fra skel mod have/beboelse, der ligger øst og nord for skoven 15 meter fra skel mod have/beboelse, der ligger vest og syd for skoven Endvidere gælder følgende: Der skal anlægges løvskovbryn i kanterne af den nye skov. Skovbrynene skal mod nord og vest være mindst 20 meter brede, og mod syd og øst være mindst 10 meter brede. Skovbryn må ikke brydes af længdegående skovspor, veje og lignende i de yderste 10 meter. I skovbryn skal mindst 20 % af det krævede plantetal være godkendte buske, jævnfør bilag 1. Andelen af buske, små træer og ammetræer må i alt maksimalt udgøre 40 % af det samlede plantetal (af alle planter). Ved små træer forstås træer, der ikke kan forventes at nå samme højde som en almindelig skovbevoksning, f.eks. træarter som alm. røn og vild æble. Buskene skal være fordelt i hele brynets bredde. En gradient af buskene vil blive accepteret, således at ansøger har mulighed for at plante flest buske i de yderste rækker af skovbrynet. I løvtræsbevoksninger skal mindst 75 % af plantetallet være løvtræer set ud fra det samlede plantetal (af alle planter). Eventuelle nåletræsholme i en løvtræsbevoksning skal være jævnt fordelt på arealet og skal være mindre end 0,10 ha. I løvtræsbevoksninger samt ekstensive bevoksninger skal mindst 10 % af det krævede plantetal være en anden træart end hovedtræarten. I nåletræsbevoksninger skal træartsblanding enten bestå af minimum 10 % løvtræer, eller bestå af i alt 3 forskellige arter hver med minimum 10 % udbredelse. Indblandingen skal være foretaget ved 1. indberetning, dog skal indplantningen først være etableret ved 2. indberetning for såningskulturer. 8 Privat Skovrejsning\n9 I løv- og nåletræsbevoksninger kan indgå op til 20 % indblanding som ikke forventes at kunne indgå i det fremtidige kronetag. Indblandingen kan være små træer, buske og/eller ammetræer som eksempelvis poppel, birk og rødel. I ekstensive kulturer skal plantning ske jævnt fordelt på arealet. Der må kun anvendes hjemmehørende træarter. Birk og rødel kan kun anvendes som hovedtræart i ekstensive kulturer. I tilskuddet til anlæg af skov er der indregnet et tilskud til pleje af skoven. Der skal således udføres en forstlig forsvarlig pleje, hvilket indebærer at: den etablerede kultur sikres gode vækstmuligheder den etablerede kultur renholdes efter behov der efterbedres med træer og buske efter behov Utilstrækkelig pleje kan medføre, at det tager længere tid inden bevoksningen opfylder kravene til udbetaling af 2. rate, eller at kulturen helt mislykkes, og at tilskuddet dermed ikke kan udbetales og der er risiko for at tilskudsraten bortfalder. Naturlig tilgroning Ny skov kan også etableres ved naturlig tilgroning. Ved naturlig tilgroning forstås, at træer og buske af sig selv indvandrer til arealet og med tiden danner sluttet skov. Arealer til naturlig tilgroning kan udlægges, hvor der er egnede frøkilder i umiddelbar nærhed (op til 100 meter fra skovrejsningsarealet). Frøkilderne skal overvejende bestå af hjemmehørende træarter. Det skal fremgå af kortbilag til ansøgningen, hvor frøkilderne er placeret og hvilke træarter der er tale om. Til arealer udlagt til naturlig tilgroning ydes ikke tilskud til anlæg eller særlig pleje af skov. Der kan dog ydes tilskud til vildtafværgning i form af hegnssætning. Arealer udlagt til naturlig tilgroning må ikke dybdepløjes (f.eks. reolpløjes). Efter 10 år skal arealet udlagt til naturlig tilgroning være bevokset på en måde som sikrer, at der dannes højstammet skov. Hvis dette ikke er tilfældet, kan Naturstyrelsen i henhold til Skovloven kræve, at skovejeren foretager en supplerende tilplantning/tilsåning. Læs mere i Skov-info nr. 4 om Kulturstart i nåletræ og i nr. 15 om Kulturstart i løvtræ. Privat Skovrejsning 9\n10 2.2 Særlig pleje Der kan i forbindelse med tilskud til anlæg af ny skov ydes tilskud til særlig pleje, der kan give hjælpe til at begrænse pesticidforbruget og til at sikre fortidsminder i jorden. Mulighederne omfatter: anlæg og pleje uden pesticider skånsom jordbearbejdning Der ydes et særligt højt plejetilskud, hvis skoven anlægges både uden brug af kemiske bekæmpelsesmidler og med skånsom jordbearbejdning. Anlæg og pleje uden pesticider Der ydes særligt tillæg, hvis anlægget gennemføres uden brug af pesticider. Pesticider omfatter insektmidler (herunder rodhalssmøring mod snudebiller), ukrudtsmidler, svampemidler, vildtafværgningsmidler og musemidler. Forbuddet mod at anvende pesticider er knyttet til kulturfasen, som i denne sammenhæng regnes indtil 5 år efter sidste udbetaling af investeringstilskuddet (tilskud til plantning og hegn). Forbuddet mod at anvende pesticider gælder som hovedregel fra tilsagnsdatoen med følgende undtagelser: I de tilfælde, hvor tilsagnet som følge af arkæologiske forundersøgelser først må udnyttes efter den 15. januar i året efter ansøgningsåret, gælder forbuddet fra den 15. januar. Hvis skovrejsningsprojektet ikke gennemføres med det samme, kan der anvendes kemiske bekæmpelsesmidler, så længe landbrugsarealet er i drift i dyrkningssæsonen frem til den 1. september forud for plantningen. Der ydes ikke tilskud til anlæg og pleje uden bekæmpelsesmidler til arealer, der er udlagt som åbne arealer, naturlig tilgroning, eller til arealer der er udpeget som randzoner. Skånsom jordbehandling En dybtgående jordbearbejdning i form af f.eks. reolpløjning (dybdepløjning) eller grubning kan medføre alvorlig skade på underjordiske fortidsminder, som har ligget uforstyrret hidtil. Der ydes særligt tillæg, hvis anlægget gennemføres med skånsom jordbearbejdning Naturstyrelsen kan stille vilkår om, at der f.eks. af arkæologiske eller skovdyrkningsmæssige grunde skal foretages en skånsom jordbearbejdning. Dybdepløjning/ grubning o. lign på gode jorder bør undgås, og der vil i disse sager som hovedregel blive stillet vilkår om skånsom jordbearbejdning. Men ansøgeren kan undgå dette vilkår ved at oplyse, at der ikke dybdepløjes eller at der søges om særligt tillæg for skånsom jordbearbejdning. Ved gode jorder forstås jorder, som i den Landsdækkende Jordklassificering er karakteriseret med jordbund nr. 4 til 8, fra sandblandet lerjord til humus og specielle jordtyper. Jordtyperne kan ses på miljøportalen: Er der ønske om at anvende dybdepløjning, skal der ved ansøgningen vedlægges et kort fra Danmarks Miljøportal/Arealinfo, der viser jordbundstypen i området. Der ydes ikke tilskud til skånsom jordbearbejdning til arealer, der er udlagt som åbne arealer eller til naturlig tilgroning eller til arealer, der tidligere er gennemgravet i forbindelse med grusgravning og lignende. 10 Privat Skovrejsning\n11 2.3 Hegn Der kan ydes særligt tilskud til at afværge vildtskader ved opsætning af et kulturhegn af mindst 140 cm s højde. Hegnet skal opsættes og vedligeholdes på en sådan måde, herunder holdes lukket, at der opfylder formålet med at holde vildtet ude af indhegningen indtil nedtagning. Tilskuddet dækker både opsætning, vedligeholdelse og nedtagning. Tilskuddet ydes som et samlet engangstilskud i forbindelse med, at et projekt påbegyndes. Der ydes en fast tilskudssats pr. løbende meter hegn. Der ydes tilskud til hegn, der omkranser arealer, hvortil der ydes tilskud efter denne ordning eller som er udlagt til naturlig tilgroning. En given hegnsstrækning kan kun medregnes i forbindelse med én kultur. Den enkelte indhegning bør i almindelighed ikke overstige 5 ha. Naturstyrelsen er indstillet på at yde tilskud til ekstra hegnslængder, der er nødvendige for at begrænse størrelsen af de enkelte indhegninger til ca. 5 ha. Hegn skal indtegnes på kortbilag på ansøgningen. Når hegnets beskyttende funktion ikke længere er nødvendig, skal hegnet fjernes. 2.4 Undersøgelser Der kan i forbindelse med tilskud til anlæg af ny skov ydes tilskud til undersøgelser eller arbejder, der kan give et godt grundlag for den fremtidige skovdrift på arealet. Mulighederne omfatter: lokalitetskortlægning (jordbundsundersøgelser) udarbejdelse af skovkort og arealfastsættelse efter anlæg af skoven Ansøgning om ovennævnte tilskud skal ske samtidig med, at der ansøges om de øvrige tilskud efter denne tilskudsordning. Lokalitetskortlægning Kortlægningen omfatter jordbunden og vigtige økologiske dyrkningsfaktorer som grundvandsstand, forekomst af rodstandsende lag, tørveforekomster og andre forhold, som påvirker mulighederne for at dyrke forskellige træarter. Feltregistreringen skal som minimum opfylde følgende krav: Der skal foretages mindst 1 registrering af jordbundsforholdene pr. hektar. Dette kan enten ske i gravede jordbundshuller (beskrivelse af jordprofil) eller som jordboringer. I begge tilfælde til en dybde af minimum 1,5 meter eller til højere liggende rodhæmmende lag. Der skal dog foretages mindst 1 detaljeret beskrivelse af jordprofil for hvert større afgrænset dyrkningsareal. Der skal udarbejdes en rapport om området - specielt med hensyn til skovdyrkningens muligheder og risici, som mindst omfatter temakort over jordbundsforhold og topografi (højdekurver). Tilskud til lokalitetskortlægning skal være til en professionel udførelse. Derfor skal det fremgå af ansøgningen, hvem der har udarbejdet lokalitetskortlægningen og dennes uddannelsesmæssige baggrund. Der kræves dokumentation for særligt erhvervet viden om lokalitetskortlægning, tidligere udført arbejde og deltagelse i kurser eller lignende. Lokalitetsrapporten, temakort, samt dokumentation for feltundersøgelsernes omfang skal på forlangende kunne forelægges Naturstyrelsen. Udarbejdelse af skovkort og arealfastsættelse Det er et krav, at der foreligger en opmåling af arealet og foreligger et opdateret kort ved indsendelse af anmodning om udbetaling af 1. rate. Det rigtige areal og det opdaterede kort vil være et godt udgangspunkt for den fremtidige administration af arealet specielt i forhold til grundbetalingstilskud. Disse aktiviteter er omfattet af tilskud til kort og arealfastsættelse. Privat Skovrejsning 11\n12 Opmålingen, der f.eks. kan gennemføres som en GPS opmåling, skal resultere i digitale GIS filer, der kan sendes videre til NaturErhvervstyrelsen som grundlag for opdatering af markblokkortet. Opmålingen skal omfatte alle tilplantede arealer, opdelt pr etape. Opmålinger kan endvidere anvendes som grundlag for at udarbejde kortet, der viser, hvordan skoven er plantet. Vær opmærksom på, at arealer skal opgives i ha med 2 decimaler, og at opmålingen bør have en nøjagtighed, der svarer dertil. Kortet skal udarbejdes, så det viser skoven efter at den er etableret. Hvis projektet er anlagt i overensstemmelse med ansøgningen og ikke er ændret undervejs, bliver der ikke brug for et nyt kort. Kortet skal udarbejdes i målforhold 1:4.000 eller større og skal som minimum indeholde følgende: skovens ydre afgrænsning etapeopdeling bevoksningsgrænser efter anlæg af skoven ubevoksede arealer alle andre væsentlige faste anlæg (veje, huse, grøfter m.v.) beskyttede fortidsminder beskyttede naturtyper og beskyttelseslinier, der har betydning for projektet eksisterende skov med angivelse af alder og træart, hvis den eksisterende skov har betydning for projektet matrikulære grænser, matrikel nr. og ejerlav, og fredskovsgrænse 2.5 Større projekter og tillæg i større projekter Større projekter kan, på trods af beliggenhed i neutralområder, opnå samme tilskudssats som projekter i skovrejsningsområde. Ved større projekter forstås i denne vejledning et projekt, der opfylder en af betingelserne a,b,c eller d nedenfor. a. arealet skal ligge i et område med særlige drikkevandsinteresser, eller i vandindvindingsoplande til almene vandværker og samtidig skal det tilplantede areal, hvortil der yde tilskud, have en størrelse på mindst 10 ha, b. arealet skal ligge i en nationalpark og samtidigt skal det tilplantede areal, hvortil der ydes tilskud, skal have en størrelse på mindst 10 ha. c. Den nye skov skal som hovedregel være på mindst 1 5 ha bevokset areal, hvoraf mindst 10ha. skal være tilplantet, eller mindst 10 ha, der hænger sammen med et fredskovspligtigt skovareal på mindst 5 ha på, således at det samlede bevoksede areal bliver på mindst 15 ha. Projekter hvor flere ansøgere går sammen om et fælles projekt, og hvor det samlede bevoksede areal er mindst 15 ha. Hver ansøger skal bidrage med mindst 5 ha bevokset areal. d. det tilplantede areal, hvortil der ydes tilskud, skal være større end 10 ha. Der skal etableres parkeringsplads og stier og offentligheden skal gives adgang som i offentlige skove, dvs. adgang til fladefærdsel døgnet rundt, jævnfør Naturbeskyttelseslovens 23. I større projekter er der mulighed for at få et tillæg, hvis flere betingelser er opfyldt samtidigt: Tillægget udbetales, hvis arealet ligger i et område med særlige drikkevandsinteresser, et vandindvindingsopland til almene vandværker (a) eller i en nationalpark (b) og arealet enten er større end 15 ha (c) eller 10 ha. og der gives offentligheden adgang som i offentlige skove, (d). Hvis der ydes tilskud til større projekter efter model d, hvor der gives offentligheden udvidet adgang til skoven svarende til adgangsretten i offentlige skove, vil denne adgangsret blive tinglyst på ejendommen. Tinglysningen foretages af Naturstyrelsen, og udgiften dertil afholdes af Naturstyrelsen. Naturstyrelsen vil endvidere kunne stille krav om, at den øgede adgang for offentligheden fremgår af skiltning ved indgang til skoven. Områder med særlige drikkevandsområder og vandindvindingsoplande til almene vandværker fremgår af Danmarks Miljøportal. Du kan finde oplysning om Danmarks nationalparker på 12 Privat Skovrejsning\n13 3. Generelle forpligtelser 3.1 Fredskovspligt Skov der anlægges med tilskud, skal pålægges fredskovspligt efter skovlovens 4. Det betyder, at arealet fremover skal anvendes til skovbrugsformål og i øvrigt opfylde skovlovens bestemmelser. Fredskovspligten er bindende og det er således ikke muligt at komme ud af fredskovspligten, selv om tilskud eventuelt opgives eller tilbagebetales. En eventuel landbrugspligt opretholdes på ejendommen. Der er dog visse muligheder for at få ophævet landbrugspligten. Åbne arealer i tilknytning til ny skov kan indgå i det areal, der pålægges fredskovspligt og må derefter ikke drives med alm. landbrugsmæssig drift i medfør af skovlovens regler. De åbne arealer må dog gerne drives med ekstensiv landbrugsdrift, hvor arealet slås eller afgræsses som en naturpleje af arealet. De åbne arealer skal indgå i en naturlig og landskabelig helhed med de arealer, som skal tilplantes, se i øvrigt vejledning om skovlovens 4, Hvis der er småbiotoper som mindre skovstykker, heder, moser, overdrev, ferske enge, fortidsminder og lignende indenfor skovrejsningsprojektet, skal disse småbiotoper indgå i det fredskovspligtige areal. Naturstyrelsen vil kunne kræve, at åbne ekstensive arealer, der naturligt hører til den nye skov, medtages i det fredskovspligtige areal. 3.2 Skovens opbygning Bæredygtig skovdrift Ved opbygningen af skoven skal der tages hensyn til træproduktion (herunder hensyn til skovens robusthed), biologisk mangfoldighed, landskab, naturhistorie, kulturhistorie, miljøbeskyttelse og friluftsliv, således at den nye skov vil kunne opfylde skovlovens krav om bæredygtig skovdrift. Heraf følger bl.a., at maksimalt 10 % af skovens areal kan drives som arealer i kort omdrift (juletræer og pyntegrønt), at træerne skal være hugstmodne før fældning og at søer, vandløb, moser, heder, strandenge, strandsumpe, ferske enge og overdrev ikke må dyrkes, afvandes, tilplantes eller på anden måde ændres uanset størrelse, idet tilstanden af disse arealer ikke må ændres. Åbne arealer Eventuelle åbne arealer skal indgå på en hensigtsmæssig måde som samlede, integrerede områder i den nye skov. De åbne arealer må således ikke have karakter af korridorer, som fragmenterer den nye skov. Åbne arealer kan pålægges fredskovspligt og skal således drives efter skovlovens regler. Åbne arealer uden fredskovspligt må ikke være fuldstændig omgivet af skov, med mindre arealet ligger i tilknytning til eksisterende bebyggelse. Der accepteres således ikke særskilte landbrugsparceller inde i skoven. Arrondering Skoven skal være velarronderet og tilpasset landskabelige og terrænmæssige forhold. Privat Skovrejsning 13\n14 Helhedsbetragtning Der skal udarbejdes en tilplantningsplan, som skal sikre en stabil og varieret skovopbygning. Ved skovopbygningen skal der bl.a. sikres en passende balance mellem skovbryn, bevoksninger (herunder ekstensive kulturer og arealer til naturlig tilgroning) samt åbne arealer. Eksempelvis vil skove, der er meget fragmenterede, få en overvægt af randeffekter og måske helt mangle kerneområder og dermed opbygges ikke et egentligt skovklima. Bredden af skoven skal derfor som hovedregel være mindst 50 meter, og der skal være et kerneareal. Hvis Naturstyrelsen vurderer, at tilplantningsplanen ikke er i balance, vil hele planen kunne forkastes eller forlanges revideret. 3.3 Etaper Da skovrejsning kan være en betydelig investering og indsats, er der mulighed for at opdele et skovrejsningsprojekt i etaper. Projektet skal opdeles i etaper, hvis de tilplantede arealer er delt af åbne arealer, veje, grøfter m.m.. Opdelingen sker for at der kan etableres en entydig sammenhæng til NaturErhvervstyrelsens markblokkort, hvor hver etape med et sammenhængende skovareal bliver knyttet til netop 1 markblok. Det kan således være nødvendigt at inddele skovrejsningssagen i ekstra etaper af hensyn til markbloksystemet. Etapeopdelingen er således ikke nødvendigvis en tidsmæssig opdeling. Det er væsentligt at arealopgørelsen er præcist fordelt på etaperne. Hvis der opdages fejl skal Naturstyrelsen gøres opmærksom på fejlen. 3.4 Markblokke med skov EU stiller krav om en entydig identifikation af arealer, hvortil der ydes tilskud. Det gælder også for skovarealer i eksisterende skove. Naturstyrelsen har derfor indgået et samarbejde med NaturErhvervstyrelsen om at udnytte markbloksystemet til skovrejsningsarealer. For skovrejsningsarealer på landbrugsjord vil arealet som hovedregel indgå i en eller flere eksisterende markblokke. I forbindelse med tilskudssagen vil markblokkene blive ændret, så hver etape af skovarealet får sin egen markblok med eget areal og nummer. Markblokken dannes på grundlag af skovkortet for projektet. Det er vigtigt, at det faktisk plantede areal svarer til skovkortet, så markblokkene kan lægges rigtigt ind og tilskudshaver kan undgå problemer senere, når eller hvis der søges grundbetaling til arealet. Markblokken vil som regel omfatte bruttoarealet (tilplantede arealer samt åbne arealer) i den aktuelle etape i tilskudsansøgningen, og vil ofte være identisk med det areal, der pålægges fredskovspligt. I forbindelse med en evt. ansøgning om grundbetaling, skal ansøger indtegne de enkelte tilplantede arealer som marker på NaturErhvervstyrelsens internet markkort. 3.5 Arealers definition og nøjagtighed Tilskud udbetales på grundlag af arealets størrelse, og det er derfor nødvendigt at definere tilskudsarealerne præcist og opstille krav til arealopgørelsens nøjagtighed. Definitioner Det tilplantede areals afgrænsning defineres til 1,5m fra de yderste planters stammer. Der medregnes i midlertidigt makismalt til dyrkningsgrænsen, matrikelgrænsen eller anden tydelig grænse i arealanvendelsen. Dyrkningsgrænsen til anden trævegetation (gl. skov, læhegn el. lign) regnes ligeså med 1,5m. 14 Privat Skovrejsning\n15 Spor inde i skoven medregnes i arealerne med halvdelen til hver side. Sporene må maksimalt være 6 meter brede regnet fra planterække til planterække. Hvis et areal er bredere regnes det som udyrket areal. Der kan ikke medregnes kørespor på den udvendige side af det tilplantede areal. Kravet til plantetal skal så være opfyldt for de tilgrænsende litra inklusiv det halve spor regnet fra planterække til planterække. Arealer, der ikke tilplantes, såsom skovveje, søer, moser og andre udyrkede arealer, kan ikke medregnes i tilskudsarealet. Nøjagtighed Arealerne opgives på ansøgningen i ha med 2 decimaler, hvilket er specificeret af EU for arealangivelse af arealbaserede og investeringsbarede tilskud. Arealopmålingen skal have en nøjagtighed, der svarer hertil. Hvis det f.eks. ved kontrol viser sig, at arealopgørelsen ikke har en tilstrækkelig nøjagtighed, kan der stilles krav om tilbagebetaling. Privat Skovrejsning 15\n16 4. Ansøgning Det er muligt at søge om tilskud fra 1. marts, hvor ansøgningsskema kan findes via Naturstyrelsens hjemmeside hvor man ledes hen på erhvervsportalen Virk. Ansøger vil blive ledt gennem indtastningen trin for trin, og en række oplysninger vil blive indsat automatisk i ansøgningen. Samtidig vil ansøger få mulighed for at danne og tilknytte de nødvendige kortbilag. Man kan også tilknytte øvrige bilag. Den digitale ansøgning kan udfyldes på 3 forskellige måder: Ansøgningen udfyldes af ansøger selv. Når ansøgningen er udfyldt, skal ansøger underskrive med digital signatur (NemID), hvorefter ansøgningen indsendes automatisk. Hvis ansøger ikke har en NemID i forvejen, kan denne nemt og gratis bestilles på: Vær opmærksom på, at det tager 5-9 dage af få en NemID tilsendt med posten. Ansøgningen udfyldes af en konsulent, som har en NemID og godkendes af ansøger med dennes NemID. Når konsulenten har udfyldt og signeret ansøgningen på vegne af ansøger, sendes en advis om ansøgningen pr. mail til ansøger. Ansøger skal herefter logge på Virk via linket i mailen og underskrive ansøgningen med sin NemID, hvorefter ansøgningen indsendes automatisk. Ansøgningen udfyldes af en konsulent, som har en NemID og der vedlægges en fuldmagt fra ansøger. Den digitale ansøgning vedhæftes en scannet og underskrevet fuldmagt fra ansøger, som giver konsulenten ret til at ansøge digitalt på ansøgers vegne. Ansøgningen skal vedlægges de bilag, som Naturstyrelsen forlanger til brug for sagsbehandlingen, herunder følgende: Ansøgningsskema. Kort i 1:4.000 med matrikulære grænser, hvorpå fredskovspligtens omfang og det ansøgte tilskudsareal er indtegnet. Tilplantningsplan. Som minimum kortmateriale i 1:4.000 hvoraf litra fremgår og en tilhørende bevoksningsliste. Kort med jordbundstype, hvis det ønskes at anvende dybdepløjning. Nødvendige tilladelser fra offentlige myndigheder. Kortet kan indtegnes via Miljøgis. Vejledning i brug af Miljøgis findes på Kortet printes som pdf og sendes med ansøgningen. Ansøgningsskema udfyldes direkte i den digitale ansøgning. De resterende bilag skal vedhæftes ansøgningen elektronisk 4.1 Ansøgningsfrist Den årlige ansøgningsfrist er 15. april. 16 Privat Skovrejsning\n17 4.2 Behandling af ansøgninger Naturstyrelsens lokale tilskudsenhed kontrollerer om alle nødvendige oplysninger indgår i ansøgningen, og om projektet overholder støtteberettigelseskriterierne og de betingelser, som stilles til netop de tilskud, der søges om. Hvis der er behov for supplerende oplysninger om projektet, vil den lokale tilskudsenhed kontakte ansøger eller skovbrugskonsulenten. Som et led i sagsbehandlingen vil der blive foretaget en høring af kommunen og det lokale museum, for de lovområder der hører herunder. Hvis der gives tilsagn om tilskud, kan projektet realiseres med tilskud. I forbindelse med tilsagn om tilskud vil Naturstyrelsen træffe afgørelse om pålæg af fredskovspligt efter skovlovens 4. Projektet kan først realiseres når de 4 ugers klagefrist er udløbet. Ansøger vil normalt få svar på en ansøgning ca. 6måneder efter udløbet af ansøgningsfristen. 4.3 Forhold til anden lovgivning Inden ansøgningen indsendes skal forholdet til anden lovgivning og regulering end skovloven være afklaret. Det er ansøgerens ansvar, at der er foretaget tilstrækkelig afklaring, herunder indhente nødvendige dispensationer inden en ansøgning fremsendes. Dispensationer fra forbud mod tilplantning skal vedlægges ansøgningen. Hvis ansøger for sent opdager, at der er behov for en dispensation, og dispensationssagen ikke er afgjort inden ansøgningsfristen, kan behandling af tilskudssagen og dispensationsansøgningen ske samtidigt. I dette tilfælde skal kopi af dispensationsansøgningen inkl. kortbilag vedlægges tilskudssagen. Nedestående gennemgang af relevant lovgivning kan ikke betragtes som udtømmende, men som en hjælp til hvilken lovgivning og regulering ansøger som minimum bør undersøge forud for ansøgning. Naturbeskyttelsesloven (NBL) Naturbeskyttelsesloven indeholder en række bestemmelser, der begrænser mulighederne for tilplantning. Det drejer sig bl.a. om følgende: NBL s 3 beskytter naturtyper som søer, vandløb, heder, moser, strandenge og sumpe samt ferske enge og biologiske overdrev over en vis størrelse mod ændringer. Kommunen skal behandle sager, hvor ansøger ønsker dispensation fra denne bestemmelse. NBL s 15, 16 og 18 indeholder forbud mod bl.a. tilplantning inden for følgende beskyttelseslinier: - strandbeskyttelseslinie (fremgår af tingbogen og matriklen), - sø- og åbeskyttelseslinien (150 meter fra søer på mindst 3 ha og vandløb registreret med beskyttelseslinie), - fortidsmindebeskyttelseslinien (100 meter fra fortidsmindets ydergrænse) Kommunen kan oplyse om beskyttelseslinier. Det er kommunen, der skal behandle evt. dispensationsansøgninger om åbeskyttelseslinien og beskyttelsen omkring fortidsminder, mens Naturstyrelsen behandler forholdet til strandbeskyttelseslinien. NBL s 8 indeholder forbud mod ændringer i tilstanden af klitfredede arealer. Naturstyrelsen skal behandle sager, hvor ansøger ønsker dispensation fra denne bestemmelse. Privat Skovrejsning 17\n18 Museumsloven (MSL) MSL s 29 a beskytter sten- og jorddiger og lignende mod ændringer. Kommunen kan oplyse om sten- og jorddiger, og skal behandle sager, hvor en ansøger ønsker dispensation fra denne bestemmelse. MSL s 29 e beskytter fortidsminder mod ændringer. Kommunen kan oplyse om kendte fortidsminder. Kulturstyrelsen skal behandle sager, hvor en ansøger ønsker dispensation fra denne bestemmelse. MSL s 29 f indeholder bestemmelse om, at der ikke må foretages jordbehandling, gødes eller plantes på fortidsminder og inden for en afstand af 2 m fra et fortidsminde. Kulturstyrelsen skal behandle evt. sager, hvor ansøger ønsker dispensation fra denne bestemmelse. Vandløbsloven (VL) Efter VL 6, stk. 3, er det forbudt at foretage beplantning så nær rørlagte vandløb, herunder drænledninger, at der kan være fare for, at rørledninger beskadiges eller tilstoppes. For rørlagte offentlige vandløb kan der i regulativet være bestemmelse om, at beplantning kun må foretages et vist antal meter fra rørledningen. Efter VL 69, stk. 1, er det forbudt bl.a. at foretage dyrkning, jordbehandling, plantning, terrænændring og anbringelse af hegn i en bræmme på 2 m langs vandløb og søer, der er naturlige eller højt målsatte i kommuneplanen. Bestemmelsen gælder dog ikke for isolerede søer, der er mindre end 100 m 2. VL 69, stk. 2, indebærer, at vandløbsmyndigheden i regulativer for offentlige vandløb kan fastsætte et særligt arbejdsområde langs vandløbet, som det er nødvendigt at råde over til maskinel vedligeholdelse af vandløbet. Vandløbsmyndigheden (kommunen) kan oplyse, om der er forhold i relation til vandløbsloven, som det er nødvendigt at være opmærksom på i forbindelse med skovrejsning. Randzoneloven (RL) Efter Randzoneloven må der i landzone ikke foretages gødskning og anden jordforbedring, sprøjtning, dyrkning eller anden jordbearbejdning i en randzone på indtil 10 m, jf. stk. 4, fra bredden af de åbne vandløb og søer med et overfladeareal på mere end 100 m 2, 1) der er klassificeret som offentlige efter 9 i lov om vandløb, 2) der er beskyttet efter 3 i lov om naturbeskyttelse, 3) der er omfattet af kravet om 2-meterbræmmer i 69, stk. 1, i lov om vandløb, eller 4) for hvilke der er fastsat miljømål i a) de statslige vandplaner vedtaget i medfør af miljømålsloven eller b) bekendtgørelser om miljømål udstedt i medfør af lov om vandplanlægning. Stk. 2. Stk. 1 gælder ikke for arealer, der anvendes til skov, have, park eller dambrugsaktiviteter. Stk. 3. Forbuddene i stk. 1 gælder endvidere ikke for ikkemålsatte vandløb beliggende i marskområder m.v. N.B. Der kræves ikke længere dispensation til at jordbearbejde, hvis der rejses tilskudsskov. Bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. Ifølge Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 853 af 30/06/2014 om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. kan skovrejsning på landbrugsarealer ikke medregnes til harmoniarealet. Husdyrgødning (omregnet til dyreenheder), som evt. græssende husdyr afsætter på åbne arealer i den ny skov, kan dog fratrækkes bedriftens samlede antal dyreenheder. 18 Privat Skovrejsning\n19 Lov om landbrugsejendomme Lov om landbrugsejendomme (lovbekdtg. nr.26 af 14/01/2015) giver mulighed for at ophæve landbrugspligten på ejendomme over 20 ha, der er pålagt fredskovspligt, og som udgør en sammenhængende fredskov. Bekendtgørelse om jordressourcers anvendelse til dyrkning og natur Ifølge 8 og 9 i Plantedirektoratets bekendtgørelse nr. 637 af 10/06/2010 jordressourcers anvendelse til dyrkning og natur, skal skovetablering anmeldes til Kommunen. Naturstyrelsens høringsbrev til kommunen er samtidig en anmeldelse efter jordressource-bekendtgørelsen. Områder, hvor skovrejsning er uønsket I kommuneplanerne er der udpeget områder, hvor skovtilplantning er uønsket. Kommunen kan oplyse om arealet er beliggende i et sådant område, og kan i særlige tilfælde give dispensation til skovrejsning i disse områder, jf. lov om drift af landbrugsjorder. Internationale naturbeskyttelsesområder Skovrejsning kan være i strid med bestemmelser for EU s Natura 2000 områder. Skovrejsning på landbrugsjord skal anmeldes til kommunen. Kommunen kan oplyse nærmere om dette. Fredninger Skovrejsning kan være i strid med fredninger. Kommunen kan oplyse om fredninger. Fredningsnævnet for det pågældende område skal behandle evt. sager om dispensation fra fredningsbestemmelserne. Der henvises til bekendtgørelse om nedsættelse af fredningsnævn nr af 20/ Tinglyste servitutter Der kan være tinglyste servitutter eller lignende knyttet til arealet, som begrænser mulighederne for skovrejsning. Det kan f.eks. være servitutter om ledningsanlæg (gas, el, vand, olie, telefon), rørlagte vandløb, fastholdelse af udsigter, færdselsret eller maksimal højde. Udskrift af den elektroniske tingbog kan rekvireres fra Høringsfase Ansøgningerne vil blive forelagt de lokale museer med henblik på deres vurdering af muligheden for at finde skjulte fortidsminder på arealerne. Museernes udtalelser kan medføre, at Naturstyrelsen stiller vilkår om, at et projekt skal tilpasses, så arealer indgår i skovopbygningen som utilplantede eller tilplantes med skånsom jordbearbejdning. Museet kan som en del af undersøgelsen gennemføre rekognoscering eller prøvegravning inden jordarbejdet påbegyndes og være til stede ved jordbearbejdningen. For at give de bedst mulige betingelser for at gennemføre rekognoscering og prøvegravning vil museet i sit høringssvar kunne anmode om, at skovrejsningen først igangsættes efter den 15. januar i året efter ansøgningsåret. Et sådant ønske vil, hvis det er velbegrundet, normalt kunne efterkommes og vil blive indarbejdet i et eventuelt tilsagn om tilskud. Udsættelsen besluttes med hjemmel i skovloven, hvilket betyder, at der ikke vil kunne rejses krav om erstatning efter museumsloven. I tilfælde af en sådan udsættelse af skovrejsningsprojektets igangsættelse, skal det lokale museum fremkomme med en endelig udtalelse senest den 31. december i ansøgningsåret. Denne udtalelse skal sendes til både ansøger, en eventuelt tilknyttet konsulent og den lokale tilskudsenhed. Udtalelsen skal være bilagt kortmateriale med markering af de arealer, der evt. ønskes friholdt for tilplantning eller tilplantet skånsomt. Naturstyrelsen vil herefter senest den 15. januar i året efter ansøgningsåret meddele ansøger, hvilken betydning museets udtalelse har for skovrejsningsprojektet. Yderligere udsættelser med henblik på egentlige udgravninger behandles efter museumslovens regler. I særlige tilfælde kan en udtalelse fra et museum betyde, at Naturstyrelsen meddeler afslag på en ansøgning om tilskud til skovrejsning, f.eks. ved museets forventning om skjulte fortidsminder på hovedparten af skovrejsningsarealet. Privat Skovrejsning 19\n20 Hvis ansøger har rettet sig efter anvisningerne fra forundersøgelsen, og det i forbindelse med anlægget af den ny skov alligevel viser sig nødvendigt med en arkæologisk udgravning, vil udgifterne til udgravningen blive afholdt af Kulturstyrelsen. Hvis der rejses tvivl om det faglige grundlag for museets anmodning om udsættelse af skovrejsningsprojektet eller ønsker om tilpasning af projektet, vil dette spørgsmål inden 4 uger efter ansøgers og Naturstyrelsens modtagelse af udtalelsen, kunne forelægges for Kulturstyrelsen, der udarbejder en udtalelse til brug for Naturstyrelsens afgørelse. Museets forundersøgelse fritager ikke ansøger for at oplyse om og tage hensyn til kendte fortidsminder eller for ansvar for at standse jordarbejdet og give besked til det lokale museum, hvis der alligevel findes fortidsminder som grave, bopladser, ruiner m.v. i forbindelse med skovrejsningen. 4.4 Prioritering af ansøgninger Ansøgningerne under denne ordning vil blive prioriteret. Prioriteringskriterierne anvendes også i tilfælde, hvor der er tilstrækkelige midler til at imødekomme alle modtagne ansøgninger, der opfylder tilskudsbetingelserne. Det er således ikke nok, at ansøgningen opfylder støtteberettigelseskriterierne, der skal herudover opnås et minimumspointtal. I denne ansøgningsrunde skal et projekt opnå minimum 2 point. Overordnet prioritering Ansøgninger der opnår 2 point eller mere vil blive prioriteret efter nedenstående overordnede prioritering. 1. Ansøgninger for arealer, der ligger i skovrejsningsområder og for ansøgninger om større projekter. 2. Ansøgninger for øvrige arealer i neutralområde. Det er planforholdene på tidspunktet for Naturstyrelsens afgørelse på ansøgning om tilskud til skovrejsning (ikke ansøgningstidspunktet), der er afgørende. Naturstyrelsen er i sin administration bundet af planlægningen, som også omfatter offentliggjorte forslag til kommuneplanen. Ved sagsbehandling tages der kun udgangspunkt i planer, der mindst er i offentlighedsfasen (et forslag er offentliggjort og sendt i høring) ved ansøgningstidspunktet. Inden for hver af grupperne ovenfor prioriteres efter et pointsystem. Jo flere point en ansøgning kan samle, jo højere prioritering. 20 Privat Skovrejsning\n21 Pointtildeling Hjemmehørende træarter - mindst 75% hjemmehørende træarter 2 point Beliggenhed Skovrejsningsområde, områder med særlige drikkevandsinteresser, vandindvindingsopland til almene vandværker 1 point Fortidsminder - skånsom jordbearbejdning 1 point Grundvand - anlæg og pleje uden kemiske hjælpemidler 1 point Skovstørrelse og tilknytning til eksisterende skove -samlet tilplantet areal > 10 ha 1 point - samlet tilplantet areal > 20 ha, yderligere 1 point - Ved anlæg af min 5 ha. ny skov i tilknytning til eksisterende skov på min 5 ha. ½ point Friluftsliv - adgang til skoven 2 point - bynærhed for skove > 10 ha 2 point - skovfattig kommune ½ point Koordineret projekt 1 3 point Ved udvælgelse blandt projekter med lige mange point tilstræbes en geografisk ligelig fordeling. Fordelingen sker på grundlag af størrelsen af de lokale tilskudsenheders områder med administration af tilskud. Inden for de enkelte områder udvælges de største skovrejsningsprojekter først. Hjemmehørende træarter I forbindelse med prioriteringen gives 1 point, hvis mindst 75 % af det tilplantede areal i den ny skov udgøres af hjemmehørende træer og buske, jf. bilag 1. Hvis der anvendes både hjemmehørende og ikke-hjemmehørende træarter i samme bevoksning, vil arealet med hjemmehørende træarter i en sådan bevoksning blive fastlagt ud fra hovedtræarten. Er hovedtræarten hjemmehørende regnes bevoksningen som hjemmehørende Beliggenhed Er projektet beliggende i et skovrejsningsområde, et område med særlige drikkevandsinteresser, eller udpeget som vandindvindingsopland til almene vandværker gives 1 point. Fortidsminder I forbindelse med prioriteringen gives 1 point, hvis der ved skovrejsningen anvendes en skånsom jordbearbejdning dvs. en jordbearbejdning, som ikke går dybere end en almindelig landbrugspløjning (25-30 cm). Grundvand I forbindelse med prioriteringen gives 1 point, hvis skoven anlægges og plejes uden brug af kemiske bekæmpelsesmidler. Privat Skovrejsning 21\n22 Skovstørrelse I forbindelse med prioriteringen gives 1 point, hvis det bevoksede areal i et projekt overstiger 10 ha og yderligere 1 point, hvis der bevoksede areal er større end 20 ha. Endvidere gives ½ point, hvis der anlægges mindst 5 ha ny skov (tilplantede arealer) i forbindelse med en eksisterende fredskov på over 5 ha. Friluftsliv Adgang for publikum Der tildeles 2 point, hvis der er eller etableres en lovlig adgangsvej for offentligheden til den nye skov. Endvidere skal der være udlagt veje/stier i den nye skov samt etableret parkeringsmulighed ved eller i umiddelbar nærhed af den nye skov. Adgangsvej, skovveje og parkeringsmulighed skal fremgå af kort til ansøgningen. Bynærhed: Ansøgninger for nye bynære skove med et bevokset areal over 10 ha tildeles 1 point på grund af skovenes værdi for friluftslivet. Ved bynærhed forstås, at skoven ligger inden for en afstand af 1 km fra et bysamfund på mindst indbyggere. Afgørelse af bystørrelse sker på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistik. Der gives ikke point for skove på grundlag af beboere/gæster i sommerhusområder. Skovknaphed: Ligger skoven i et område, hvor der er skovknaphed, kan der tildeles ½ point for dette. Behovet for mere skov kan fremgå af skovprocenten, der indtil videre opgøres for hver af de gamle kommuner. Hvis skovprocenten er under 11,3 % (landsgennemsnittet efter den tidligere opgørelsesmetode), vil der ofte være behov for yderligere skov, men lokale forhold spiller ind. Point vedr. friluftsliv tildeles af de lokale enheder efter en konkret vurdering. Koordineret projekt I et koordineret projekt skal skovrejsningen indgå i et samspil og en større arealmæssig helhed med andre projekter med henblik på at opnå en større samlet virkning på natur og miljø. Som eksempler på koordinerede projekter kan nævnes: Skovrejsningsprojekter, der gennemføres i tilknytning til relevante projekter under tilskudsordningen vedrørende Miljøvenligt Jordbrug. Denne ordning administreres af NaturErhvervstyrelsen Skovrejsningsprojekter i tilknytning til større naturpleje eller naturgenopretningsprojekter. Skovrejsningsprojekter, der gennemføres i samspil med projekter for friluftslivet, som i særlig høj grad forbedrer offentlighedens adgangsmuligheder. Skovrejsningsprojekter i vandindvindingsområder, hvor f.eks. offentlige myndigheder eller vandværk også deltager og hvor skovrejsningen vil bidrage til beskyttelse af et bestemt grundvandsmagasin. Større skovrejsningsprojekter, jf side 5, hvor flere ansøgere går sammen om et fælles skovrejsningsprojekt på i alt mindst 10 ha (model a, b og d) henholdsvis 15 ha (model c) bevokset areal. Hver ansøger skal søge særskilt om tilskud til skovrejsning på sin ejendom (mindst 5 ha tilplantes med tilskud). Det skal fremgå af ansøgningsmaterialet, at der er tale om et koordineret projekt. Almindelige skovrejsningsprojekter, hvor flere ansøgere går sammen om et fælles skovrejsningsprojekt på i alt mindst 5 ha bevokset areal. Hver ansøger skal søge særskilt om tilskud til skovrejsning på sin ejendom (mindst 2 ha bevokset areal). Det skal fremgå af ansøgningsmaterialet, at der er tale om et koordineret projekt. Ved et koordineret projekt skal der være taget kontakt til de pågældende andre interessenter/myndigheder, der er involveret i projektet. Tilknytningen og koordineringen med de øvrige projekter skal være dokumenteret, f.eks. ved udtalelser fra eller skriftlige aftaler med de øvrige parter. Point vedr. koordinerede projekter tildeles af Naturstyrelsens lokale tilskudsenheder efter en konkret vurdering af projektets kvalitet og omfang. Der vil blive lagt vægt på, at skovrejsningsprojektets opbygning, herunder skovens vej- og stinet, indgår i et samspil med de øvrige delprojekter i området 22 Privat Skovrejsning\n23 5. Det videre forløb 5.1 Udbetaling Udbetaling af tilskud under denne tilskudsordning udbetales som enten investeringstilskud eller arealtilskud. Herudover er det muligt at ansøge om grundbetaling på tilskudsarealerne Investeringstilskud omfatter tilskuddet til plantning, hegn, undersøgelser og tillæg i større projekter. Investeringstilskuddet til Anlæg og pleje udbetales i 2 rater, når projektet er påbegyndt og når projektet er afsluttet. Arealtilskud omfatter tilskud til særlig pleje. Særlig pleje tilskuddet udbetales i 3 rater i 3 på hinanden påfølgende år. Der udbetales tilskud til tilsagnshavers NemKonto. Der kan efter konkret aftale foretages transport i tilskud dvs. udbetalinger på en sag kan omdirigeres til en anden end tilsagnshaver. Kontakt Naturstyrelsens lokale tilskudsenheder for nærmere oplysning herom. Støttemodtagere og støttebeløb vil blive offentliggjort. Der foretages administrativ kontrol i forbindelse med alle udbetalinger, herunder besigtigelse af samtlige projekter. Investeringstilskud Sammen med tilsagnsbrevet modtager støttemodtager fortrykte indberetningsskemaer. Naturstyrelsen udbetaler tilskuddene til støttemodtagers NemKonto efterhånden som indberetningerne indsendes og godkendes. 1. rate kan udbetales, når anlægget er påbegyndt. 2. rate udbetales, når anlægget er gennemført Tidsfristerne for indsendelse af indberetninger vil fremgå af tilsagnsbrevet. Hvis der ikke er indsendt indberetning inden ovennævnte frister, bortfalder tilsagnet uden videre. Naturstyrelsen kan i særlige tilfælde dispensere fra overskridelse af tidsfristen. Anmodning om dispensation sker til den lokale tilskudsenhed. Første indberetning kan indsendes, når projektet er påbegyndt. Projektet er påbegyndt, når: hele arealet er forberedt (eventuel jordbehandling, rensning m.v. er foretaget), der er plantet/sået med planter/frø af egnet størrelse og kvalitet, Et hegn mod vildtet, hvortil der ydes tilskud, skal være sat op, planterne ved såninger er sprunget ud i deres 2. vækstsæson. Første indberetning skal indsendes senest: 2 år efter tilsagnsdato ved tilplantninger og 4 år efter tilsagnsdato ved såning. Af hensyn til afviklingen af EU kontrolprocedurer anbefales det, at 1. indberetning om udbetaling af 1. rate bliver indsendt inden den 1. oktober. Indsendes indberetningen senere, men stadig inden for tilsagnets tidsfrist, vil 1. udbetaling af særlig pleje ikke kunne gennemføres året efter, men må vente til det næstfølgende år. Privat Skovrejsning 23\n24 Inden indsendelse af de fortrykte indberetningsskemaer skal støttemodtager tjekke, at de gennemførte aktiviteter er i overensstemmelse med tilsagnet. Hvis der er ændringer, rettes indberetningsskemaet til inden underskrift af støttemodtager eller evt. konsulent med fuldmagt i sagen. Det underskrevne indberetningsskema indsendes til Naturstyrelsens lokale tilskudsenhed inden fristen er udløbet. 1. indberetning skal ledsages af GIS-filer for det tilplantede areal baseret på en opmåling efter plantning og af et opdateret skovkort baseret på opmålingen, på digital form. Dette kort kan undværes, hvis grænserne er uændrede i forhold til ansøgningen og grænserne for det tilplantede areal herunder også grænserne til indre åbne arealer er klart defineret af skel, hegn, veje eller andre fysiske grænser, der er tydelige på et luftfoto. På baggrund af indberetningen vil Naturstyrelsen sørge for notering af fredskovspligten i matriklen. Naturstyrelsen afholder de nødvendige udgifter herved. På grundlag af indberetningen udbetales 1. rate af tilskuddet for den eller de etaper, der indberettes. Er projektet opdelt i etaper, skal 1. indberetning for sidste etape indsendes senest 5 år efter tilsagnsdato. Tilskud til hegn udbetales i forbindelse med udbetaling af 1. rate af tilskud til anlæg/pleje. Tilskud til lokalitetskortlægning og kort og arealfastsættelse udbetales i forbindelse med 1. rate af tilskuddet. Tillæg til større projekter, der samtidig opfylder kravet i model a eller b og kravet i model c eller d, udbetales sammen med 1. rate og 2. rate af tilskuddet. Anden indberetning kan indsendes, når projektet er gennemført. Projektet er gennemført, når: Der jævnt fordelt over arealet findes det antal planter, som fremgår af skemaet med plantetalskrav på side % af bestandstræerne (dvs. eksklusiv små træer, buske og ammetræer som eksempelvis poppel, birk og rødel) har en højde på mindst 1,0 m. Kun de planter, som er levende og i god vækst medregnes. Der bør normalt sættes flere planter end det angivne antal, da planterne er sårbare i kulturfasen, og der må påregnes en vis planteafgang. Anden indberetning skal være indsendt senest: 8 år efter første indberetning ved plantning og 12 år efter første indberetning ved såning. Tilskud til særlig pleje De særlige plejetilskud for anlæg og pleje uden bekæmpelsesmidler, for skånsom jordbearbejdning og for kombinationen af disse to tilskud udbetales i 3 rater i 3 på hinanden følgende år. Disse tilskud koordineres med de arealbaserede tilskud under EU s landbrugsstøtteordninger, således at ansøgning om udbetaling skal indberettes til NaturErhvervstyrelsen på en særlig fane i Fællesskemaet. Udbetaling foretages dog af Naturstyrelsen. Udbetaling af tilskud til særlig pleje forudsætter, at det fortsat er støttemodtager, der driver arealet og anmelder det i fællesskemaet. Hvis arealet bortforpagtes til anden side og anmeldes i Fællesskemaet af en anden, vil tilskud falde bort det pågældende år. Indberetning om første rate af tilskud til særlig pleje skal ske i Fællesskemaet for det kalenderår, der følger efter 1. indberetning af plantningen. Hvis 1. indberetning af plantningen er modtaget i perioden 1. okt. til 31. dec. kan indberetning af første rate af tilskuddet til særlig pleje dog først indsendes i Fællesskemaet to år efter 1.indberetning af plantningen. Tilskuddet udbetales til tilsagnshavers NemKonto. 24 Privat Skovrejsning\n25 Grundbetalingsordningen Jævnfør EU rådsforordning 1307/2013 artikel 32 kan et areal, der er tilplantet med tilskud efter denne ordning, anvendes som grundlag for udbetaling af støtte efter grundbetalingsordningen. De nærmere regler kan læses i gældende vejledning om grundbetalingsordningen, der kan findes på NaturErhvervstyrelsen s hjemmeside. Evt. spørgsmål til grundbetalingsordningen skal rettes til NaturErhvervstyrelsen. 5.2 Skattemæssige forhold Naturstyrelsen indberetter udbetalt tilskud til SKAT som skattepligtig B-indkomst. Fradragsregler følger de til enhver tid gældende regler i skattelovgivningen. 5.3 Ændringer eller manglende gennemførelse Ændringer i projektet i forhold til ansøgningen skal indberettes til den lokale tilskudsenhed. Ændringer i projektet kan medføre, at der skal gennemføres en ny høringsrunde. Enhver ændring ledsages af et kort. Dette skal ske senest 1 måned efter, at det står klart, at projektet ikke kan, eller ønskes gennemført som forudsat i ansøgningen. Hvis projektet opgives inden 1. rate er udbetalt, kan der søges om tilskud på ny. Tilsagn om tilskud bortfalder helt eller delvist, og udbetalt tilskud kan helt eller delvist kræves betalt tilbage med tillæg af renter, hvis ansøgers oplysninger er upræcise, fejlagtige, utilstrækkelige, eller der er fortiet oplysninger af betydning for afgørelsen. Der kan i grove tilfælde idømmes straf. 5.4 Ejerskifte for arealer med tilskud Når et areal med tilsagn om tilskud overgår til en ny ejer, vil den nye ejer kunne overtage rettigheder og pligter ifølge tilsagnet. Der skal til brug for ejerskifte udfyldes et skema som fås ved henvendelse til den lokale tilskudsenhed. Ved salg af arealet til en offentlig myndighed m.v., der ikke opfylder betingelserne for at få tilskud, bortfalder fremtidige udbetalinger. Fredskovspligten opretholdes og der vil normalt ikke blive tale om tilbagebetaling af de udbetalte tilskud, hvis en ny ejer ikke kan eller ønsker at overtage tilsagnet Naturstyrelsen skal foretage tjek af ejerforhold inden alle udbetalinger. Den nye ejer har først ret til at indberette og modtage udbetalingen, når ejerskifteerklæringen er modtaget i Naturstyrelsen. Der accepteres en periode på maximalt 3 måneder fra skødedato til modtagelse af ejerskifteerklæring for at Naturstyrelsen opfatter indsendelsen af ejerskifteerklæringen som samtidig og tilskudssagen dermed er ubrudt. Privat Skovrejsning 25\n26 6. Kontrol Tilskudsordningen medfinansieres af EU midler. Bestemmelserne om kontrol af tilskud følger EU`s til enhver tid gældende kontrolregler. For nuværende findes de gældende regler i Skovloven, bekendtgørelse om tilskud til skovrejsning samt Rådsforordningen 1306/ 2013, og Kommissionens delegerede forordning nr. 640/2014 og Kommissionens gennemførelsesforordning nr. 809/2014 indeholder de nærmere bestemmelser om kontrol af tilskud, tilbagebetaling af tilskud, straf og udelukkelse fra tilskud. Der vil på baggrund af ovenstående blive gennemført stikprøvekontrol af alle indberetninger. Naturstyrelsen eller den, som Naturstyrelsen bemyndiger dertil, har adgang til at besigtige og kontrollere arealer, hvortil der er givet tilsagn om tilskud. Herudover kan sagen komme til kontrol, hvis der på baggrund af sagsbehandlingen og den administrative kontrol opstår tvivl om tilsagnsgrundlaget. Der skal i henhold EU reglerne gennemføres kontrol, såvel for anlægstilskuddet som for tilskuddet til særlig pleje. Kontrollen af tilskud til særlig pleje koordineres med NaturErhvervstyrelsens kontrol af evt. landbrugsstøtte. Der vil, hvis det er relevant og muligt, kunne gennemføres kontrol af investeringstilskuddet samtidigt. Støttemodtager eller dennes stedfortræder opfordres til at ledsage kontrolpersonalet og bistå ved kontrollen, - bl.a. ved at fremlægge det nødvendige dokumentationsmateriale. I forbindelse med stikprøvekontrollen vil det blive kontrolleret, om de afgivne oplysninger i ansøgnings- og indberetningsskemaerne er korrekte. Det kontrolleres om projektet opfylder alle kriterier for støtteberettigelse og forpligtigelser knyttet til tilsagnet. Ligeledes vil de aktuelle arealer blive opmålt. 6.1 Plantekontrol Det anvendte plantemateriale vil blive kontrolleret gennem stikprøver af dokumentationen for planterne. Dokumentationen vil for de udtrukne projekter blive indkaldt i forbindelse med udbetaling af 1. rate. Udbetalingen vil i disse sager først finde sted, når dokumentationen er godkendt. 6.2 Efterfølgende kontrol. En mindre del af tilskudssagerne vil blive udtrukket til en efterfølgende kontrol indtil 5 år efter udbetaling af den sidste investeringsrate. Kontrollen går ud på at konstatere, at den gennemførte investering fortsat er til stede. 6.3 Krydsoverensstemmelseskontrol Krydsoverensstemmelse betyder, at støttemodtager skal overholde en række krav til miljø, sundhed, dyrevelfærd og god landbrugsmæssig stand for at få udbetalt sin støtte/sit tilskud uden nedsættelse. 26 Privat Skovrejsning\n27 Alle krydsoverensstemmelseskrav skal overholdes for hele ejendommen (hele CVR-/CPR-nummeret) med tilsagn om tilskud til privat skovrejsning under landdistriktsprogrammet. En overtrædelse af krydsoverensstemmelseskrav kan medføre reduktion i årets udbetaling af støtte under landdistriktsprogrammet, herunder tilskud til privat skovrejsning. Læs mere om krydsoverensstemmelse, herunder reglerne for reduktion i støtte, i vejledning om krydsoverensstemmelse og vejledning om kontrol med krydsoverensstemmelse, som findes på NaturErhvervstyrelsens hjemmeside: under landbrug. 6.4 Tilbagebetaling af tilskud og administrative sanktioner Hvis det viser sig, at støttemodtager har afgivet urigtige eller vildledende oplysninger eller der foreligger andre forhold, der gør at tilsagn og/eller udbetaling af tilskud er sket på et forkert grundlag, kan Naturstyrelsen kræve tilskud helt eller delvist tilbagebetalt eller lade tilsagn helt eller delvist bortfalde. Overtrædelse af bekendtgørelsen kan medføre straf. For anlægstilskuddet tages der i afgørelsen omkring det beløb, der kan udbetales eller kræves tilbagebetalt, hensyn til om den manglende opfyldelse af støttebetingelser eller forpligtigelser er alvorlig, omfattende, varig og hyppig. Hvis forskellen mellem det indberettede beløb og det støtteberettigede beløb er større end 10 % i forhold til det støtteberettigede beløb tillægges en bøde (sanktion) svarende til forskellen mellem de to beløb. For tilskud til særlig pleje fastsættes det beløb, der kommer til udbetaling efter det areal, der kan konstateres støtteberettiget ved kontrol, hvis dette areal er mindre end det indberettede areal. Herudover kan der pålægges en sanktion på 2 x forskellen mellem det konstaterede areal og det indberettede areal, hvis forskellen er mellem 3 % og 20 % af det konstaterede areal. Der ydes ikke plejetilskud, hvis fejlen er større end 20 %. Hvis fejlen er større end 50 % ydes ikke plejetilskud og der pålægges yderligere en sanktion svarende til støttebeløbet knyttet til fejlarealet. For tilskud til særlig pleje gælder desuden særlige skærpede regler, hvis der for alle ansøgers støtteansøgninger det pågældende år, er alvorlige fejl. Det gælder for alle typer tilskud, at for meget udbetalt beløb kan forrentes fra brevdatoen for underretning om afgørelsen om tilbagebetaling med den rentesats, der er fastsat i renteloven. Der beregnes ikke rente, hvis beløbet betales inden den frist, der er angivet i afgørelsen. Der kan i særligt alvorlige tilfælde blive tale om udelukkelse fra tilskud i højst 3 år efter forseelsen. Udelukkelsen kan forlænges hvis den manglende opfyldelse gentages. Privat Skovrejsning 27\n28 7. Retsgrundlag De væsentligste retsregler for tilskud til privat skovrejsning fremgår af: Skovloven (Lovbekendtgørelse nr. 678 af 14. juni 2013). Bekendtgørelse om tilskud til privat skovrejsning nr. 423 af 08/05/2012. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af Landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 807/2014 af 11. marts 2014 om supplerende bestemmelser til Europa- Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/ 2013 om støtte til Udvikling af Landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om indførsel af overgangsbestemmelser. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 808/2014 af 17. juli 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/ 2013 om støtte til udvikling af Landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). Europa-parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/ 2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik. Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 640/2014 af 11. marts 2014 om supplerende regler til Europa- Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/ 2013 for så vidt angår det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, betingelserne for afslag eller tilbagetrækning af betalinger og administrative sanktioner vedrørende direkte betalinger, støtte til udvikling af landdistrikterne og krydsoverensstemmelse. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 af 17. juli 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/ 2013 for så vidt angår det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne og krydsoverensstemmelse. Danmarks landdistriktsprogram for perioden Privat Skovrejsning\n29 Bilag1: Træarts og buskliste Skovbryn skal bestå af 100 % løvtræ og buske. Mindst 20 % af plantetallet skal være buske fra nedenstående liste. Der kan, hvor det er egnstypisk og relevant, indplantes op til 1 stabilt nåletræ pr. 100 meter. Der må ikke indplantes arter, der ikke er optaget på listen. Information og hjælp til at vælge træ- og buskarter til de konkrete plantningslokaliteter kan fås på Løvtræarter: ask (Fraxinus excelsior), avnbøg (Carpinus betulus), dunbirk (Betula pubescens), vortebirk (Betula pendula), bøg (Fagus sylvatica), stilkeg (Quercus robur), vintereg (Quercus petrea), rødel (Alnus glutinosa), fuglekirsebær (Prunus avium), småbladet lind (Tilia cordata), spidsløn (Acer platanoides), navr (Acer campestre), seljepil (Salix caprea), almindelig røn (Sorbus aucuparia), vildæble (Malus silvestris)og ær (Acer pseudoplatanus). Buskarter: benved (Euonymus europaeus), dunet gedeblad (Lonicera xylosteum), hassel (Coryllus avellana), havtorn (Hippophaë rhamnoides), alm. hvidtjørn (Crataegus laevigata), engriflet hvidtjørn (Crataegus monogyna), koralhvidtjørn (Crataegus rhipidophylla), almindelig hyld (Sambucus nigra), almindelig hæg (Prunus padus), kristtorn (Ilex aquifolium), rød kornel (Cornus sanguinea), kvalkved (Viburnum opulus), femhannet pil (Salix pentandra), gråpil (Salix cinerea), krybende pil (Salix repens), øret pil (Salix aurita), fjeldribs (Ribes alpinum), blågrøn rose (Rosa dumalis), hunderose (Rosa canina), klitrose (Rosa pimpinellifolia), æblerose (Rosa rubiginosa), slåen (Prunus spinosa), tørst (Rhamnus frangula) og vrietorn (Rhamnus catharticus). Nåletræarter: Skovfyr (Pinus sylvestris), østrigsk fyr (Pinus nigra), hvidgran (Picea glauca) og sitkagran (Picea sitchensis). Hjemmehørende træarter På listen herunder er angivet træarter, som er hjemmehørende i Danmark: ask, avnbøg, bævreasp, bøg, dunbirk, fuglekirsebær, rødel, skovfyr, småbladet lind, spidsløn, stilkeg, vintereg, vortebirk, ær Privat Skovrejsning 29\n30 Bilag 2: Provenienser Når der plantes eller sås træarter anført som EF-træarter i bilag 3 i bekendtgørelse om skovfrø og planter (nr af 12/12/2013), skal frø- og plantemateriale stamme fra kårede bevoksninger eller frøplantager (egne planter er dog undtaget). Aktuelt er følgende typisk anvendte arter i dansk skovbrug på listen: Ask, avnbøg, bøg, contortafyr, douglasgran, dunbirk, fuglekirsebær, grandis, hvidel, lærk (europæisk, japansk og hybrid lærk), poppelarter (Populus spp), robinia, rødeg, rødel, rødgran, sitkagran, skovfyr, småbladet lind, spidsløn, stilkeg, storbladet lind, vintereg, vortebirk, alm. ædelgran, ægte kastanje, ær, østrigsk fyr. Det gælder særligt for anvendelsen af træarter på nedenstående liste, at der skal anvendes provenienser blandt de anførte på listen. Det gælder dog ikke frø og planter fra egne arealer. Frø- og plantematerialet skal som udgangspunkt tilhøre kåringskategorierne udvalgt, kvalificeret (frøplantager) eller afprøvet. I enkelte tilfælde kan lokalitetsbestemt materiale accepteres (fremgår af provenienslisten). Materialet skal være kåret eller godkendt til produktion eller til værn og læformål. Der ydes derfor ikke tilskud til materiale, der er kåret til alléer og parkformål. Information og hjælp til at vælge træ- og buskarter til de konkrete plantningslokaliteter kan fås på Hvis man ikke kan skaffe nedenstående provenienser, skal man søge dispensation fra listen ved den lokale tilskudsenhed. Tilskudsmodtageren skal kunne dokumentere planternes proveniens. Der gennemføres en systematisk stikprøvekontrol af dokumentaionen inden udbetaling af 1. rate.. Gem derfor følgedokument eller plantekvittering. Bøg 1. Danske kårede bevoksninger 2. Schweizisk bøg fra Zürich området 3. Tysk bøg fra godkendte frøavlsbevoksninger (Gebiet 81001, 02, 03, 07, 09,23) 4. Slovakisk bøg fra godkendte frøavksbevoksninger (Kakasovce eller Sigord) 5. Hollandsk og belgisk bøg fra godkendte frøavlsbevoksninger 6. Godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager udvalgt til det sydsvenske område (syd for d. 57. breddegrad). Stilkeg 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager 2. Tysk stilkeg fra godkendte frøavlsbevoksninger (Gebiet 81701, 02, 03) 3. Hollandske godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager 4. Godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager udvalgt til det sydsvenske område (syd for den 57. breddegrad). 5. Norsk lokalitetsbestemt stilkeg fra Vestfold Vintereg 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager 2. Norsk lokalitetsbestemt vintereg fra Agderkysten 3. Tyske godkendte frøavlsbevoksninger (Gebiet 81801, 02, 03) 4. Polsk lokalitetsbestemt vintereg (frøkildezoner 313, 314 og 315). Ær 1. Danske kårede bevoksninger 2. Nordtyske godkendte bevoksninger og frøplantager (Gebiet og 02) 3. Hollandske godkendte frøavlsbevoksninger. Småbladet lind 1. Danske kårede bevoksninger 2. Nordtyske godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager (Gebiet 82301, 02 og 03) 3. Polsk lokalitetsbestemt frøzone , , , , (Zonerne svarer til de ældre betegnelser 313, 314 og 315). 30 Privat Skovrejsning\n31 Rødel 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager Birk 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager 2. Sydsvenske godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager (syd for den 57. breddegrad) 3. Nordtyske godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager (Gebiet og 80501) Rødgran 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager 2. Sydsvenske godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager (syd for den 57. breddegrad). Sitkagran 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager 2. Sydsvenske godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager (syd for d. 57. breddegrad). Douglasgran 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager 2. Godkendt frøplantage FP 232, (Frankrig) Alm. ædelgran 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager. 2. Italien/Calabrien, Gariglione nr. 120, m 3. Rumænien lokalitetsbestemt, Maramures / Lapos Skovfyr 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager. 2. Nordtyske godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager (Gebiet 85101, 85102, 85103) 3. Baltisk lokalitetsbestemt fyr (Letland, Litauen, Nordøstpolen) 4. Vestnorsk lokalitetsbestemt fyr 5. Godkendte frøavlsbevoksninger og frøplantager udvalgt til det sydsvenske område (syd for den 57. breddegrad). Lærk 1. Danske kårede bevoksninger og frøplantager (europæisk lærk, japansk lærk og hybridlærk) 2. Europæisk lærk og japansk lærk fra nordtyske godkendte frøplantager og bevoksninger (Gebiet og 83701) 3. Hybridlærk, fra svenske eller tyske godkendte frøplantager. Privat Skovrejsning 31\n32 Bilag 3: Naturstyrelsens lokale tilskudsenheder NST Himmerland Møldrupvej Skørping Tlf NST Søhøjlandet Vejlbo, Vejlsøvej Silkeborg Tlf NST Vadehavet Skovridervej 3, Arnum 6510 Gram Tlf NST Fyn Sollerupvej 24, 5600 Fåborg Tlf NST Storstrøm Hannenovvej 22, 4800 Nykøbing F. Tlf NST Vestsjælland Mantzhøj,Ullerupvej Nykøbing Sj. Tlf Privat Skovrejsning\nOffentlig skovrejsning Vejledning om tilskud 2014 Version 26. maj oktober 2014 2 Indhold 1. Formål...3 2. Hvem kan få tilskud.3 3. Hvilke arealer ydes der tilskud til..3 4. Tilskudssatser og krav til anlægget....\nPrivat skovrejsning Vejledning om tilskud til privat skovrejsning\nPrivat skovrejsning Vejledning om tilskud til privat skovrejsning 2017 Kolofon Privat skovrejsning Vejledning om tilskud til privat skovrejsning - 2017 Denne vejledning er udarbejdet i 2017 af Miljø- og


»Dit næste knald står skrevet i stjernerne,« skrev DR og fik kritikken til at hagle ned\nDet er pseudovidenskab, lyder kritikken af DR, som i nyt datingprogram matcher personer på baggrund af stjernetegn. Kanalen retter nu ind.\nI DRs nye satsning »Matchet på Mælkevejen« bliver singler matchet på baggrund af deres stjernetegn. På billedet ses et af parrene. Fold sammen\nFoto: Andreas El-Tanany/DR\nLørdag d. 07. august 2021, kl. 13.15\nStjernerne har alligevel ikke svaret på det hele.\nDet har DR erkendt og fjernet store dele af markedsføringen for kanalens nye datingprogram, »Matchet på Mælkevejen«, hvor par matches på baggrund af deres stjernetegn, kun få dage før programmets premiere i morgen, søndag.\nDer var ellers ikke grænser for, hvad astrologien kunne hjælpe kærlighedshungrende mennesker med i det oprindelige reklamemateriale, som i dagevis har figureret på DRs hjemmeside.\n»Astrologi er mere end poppet pseudovidenskab«, og »dit næste knald står skrevet i stjernerne«, lød det blandt andet, og de påstande er faldet flere for brystet.\nBlandt andet ernæringsfaglig ekspert Morten Elsøe, som også står bag podcasten »Detox din hjerne«, hvor han søger at adskille fakta fra humbug.\n»Astrologi er netop ikke andet end pseudovidenskab. Det er i bedste fald uskyldigt selvbedrag og i værste fald svindel,« skriver han på Twitter:\n»Vi står midt i en infodemi, og verden har desperat brug for mere kritisk tænkning.«\nOgså politikerne Ole Birk Olesen (LA) og Carl Valentin (SF) har kritiseret DR for at sprede nonsens.\nSyv sætninger, syv løgne. Public dis-service fra Danmarks Radio. Finansieret over skatten. pic.twitter.com/aiEIPZ4ynx\n— Ole Birk Olesen (@olebirkolesen) August 6, 2021\nDet er godt nok rystende det her. Og det bliver kun værre, jo mere man læser på hjemmesiden. DR fremlægger pseudovidenskab som var det fakta. Hvad sker der? Kæmpe ommer! #dkmedierhttps://t.co/NVuRoHEK5p pic.twitter.com/ZOXDyXyqs6\n— Carl Valentin (@Carl__Valentin) August 6, 2021\nPå det nye, opdaterede programsite er DR da også mindre skråsikker i kommunikationen og spørger nu »står dit næste knald skrevet i stjernerne?«, mens formuleringen om, at astrologi er mere end pseudovidenskab, er fjernet.\nTil Ekstra Bladet skriver DR, at det er sket, i en erkendelse af at de oprindelige formuleringer »simpelthen ikke ramte skiven«, og at teksten er ændret, for at den »tydeligere flugter med programmets intention«.\nFormålet med »Matchet på Mælkevejen« er nu i stedet at teste, om »megatrenden astrologi kan hjælpe dig til at udnytte dit fulde kærlighedspotentiale«.\nEngang var det noget, man fandt bagest i dameblade. Men nu oplever fænomenet en renæssance: »Vi må godt være magiske«\nHun flyttede til foden af Himalaya og fandt sig selv: Nu følger 38.000 med i hendes spirituelle Vesterbro-hverdag\nI fødselshoroskopet kan hun se de udfordringer, datteren vil møde i livet: »Det kan virkelig være svært at lægge fra sig«\nForfatteren Marie Louise Tüxen punkterer en klassisk forestilling om kærlighed: »Det kan jeg ikke, og jeg tror sgu ikke, at jeg er et særtilfælde«


Forside Socialindsats Ansøgning\nSådan søges Det Sociale Initiativ\nAlle har mulighed for at søge fondsmidlerne. Vi yder primært støtte inden for de tre fokusområder Livsmestring, uddannelse & arbejde, Udsatte familiers bæredygtighed og Udsatte unges fritidsjob & iværksætteri. På denne side kan man læse mere om en god ansøgning, ansøgningskriterier m.m. Der er ingen ansøgningsfrist.\nFonden ønsker at styrke frugtbare alliancer mellem forskellige aktører, hvorfor bevillinger vil blive givet til idéer og initiativer fra et bredt felt af ansøgere. For at komme i betragtning skal ansøgningen ligge inden for et af vores programmer.\nFonden prioriterer at støtte projekter med fokus på viden, effekt og forankring, herunder løsninger, som er i øjenhøjde med udsatte borgere og feltets praktikere.\nMan kan søge støtte til en bred vifte af initiativer – eksempelvis udvikling af ny, praksisforankret viden, implementering af indsatser med dokumenteret effekt, eksperimenter, kapacitetsopbygning, kompetenceudvikling, opskalering og modeller for partnerskaber mellem NGO'er, kommuner og virksomheder.\nAnbefalinger til ansøgningen\nAnsøgningen skal bestå af en kort version med de vigtigste budskaber, der uddybes i bilag.\nDer findes ingen formel for en god ansøgning, dog er der en række nødvendige informationer. Kontroller derfor venligst, om ansøgningen besvarer disse spørgsmål, inden den indsendes:\nHvad skal der ske og hvorfor?\nAnsøgningen bør beskrive problemet og den foreslåede løsning, herunder hvilken forandring indsatsen skaber for målgruppen på kort og langt sigt. Beskriv gerne, hvorfor indsatsen passer til det valgte fokusområde.\nAnsøgningen bør beskrive, hvem der får gavn af indsatsen, og hvad der karakteriserer målgruppen – eksempelvis omfang, udfordringer, behov.\nHvad vil indsatsen nå – og hvordan?\nAnsøgningen bør beskrive, hvordan, hvor, hvornår og af hvem indsatsen udføres og organiseres, herunder eksempelvis mål og delmål for indsatsen.\nHvad er idéens potentiale?\nAnsøgningen bør beskrive styrker og svagheder ved indsatsen, eksempelvis risikofaktorer og resultater i forhold til andre indsatser på området. Beskriv gerne, hvordan indsatsen bliver bæredygtig på langt sigt og skaber effekt for andre. Vi ønsker at støtte projekter, der er så stærke, at de rækker ud over projektperioden.\nHvad er grundlaget?\nAnsøgningen bør beskrive det forestående arbejde – er der tale om en ny løsning, opskalering af en eksisterende eller andet? Beskriv endvidere viden, metoder og eventuelle måleværktøjer, der ligger bag og/eller skal udvikles, samt hvordan der foretages en vurdering af løsningens virkning.\nHvem er ansøger?\nAnsøgningen bør beskrive ansøgers historik, opgaver, resultater, kvalifikationer samt evt. driftsfinansiering. Endvidere kan ansøgningen forholde sig til, hvordan indsatsen forholder sig til lignende idéer og tilbud.\nVi ønsker at kende til forpligtende samarbejdsrelationer og partnerskaber. Det er en god idé at medsende forpligtende interessetilkendegivelser fra den øverste ledelse hos partnerne.\nHvad koster det, og hvem skal betale?\nAnsøgningen skal rumme et specificeret budget, hvor det er tydeligt, hvor meget der søges om, og hvad fondsmidlerne skal bruges til. Desuden bør ansøgningen give et billede af indsatsens samlede økonomi, herunder eksempelvis betaling fra anden side eller medfinansiering og driftsøkonomi efter endt fondsbevilling. Beskriv om muligt, hvilke økonomiske effekter indsatsen har på længere sigt i et samfundsperspektiv.\nGenerelt lægges der særlig vægt på følgende kriterier i ansøgningen:\nStærk faglighed og fokuserede indsatser med klare mål\nTværgående organisatorisk kompetence\nGode koblinger til arbejdsmarkedet\nVi yder primært støtte inden for tre fokusområder. Hvert fokusområde har sine egne ansøgningskriterier:\nLivsmestring, uddannelse & arbejde\nLæs mere om fokusområdet\nUdsatte familiers bæredygtighed\nUdsatte unges fritidsjob & iværksætteri\nLukkede fokusområder: Frem til 31.12.2020 har det desuden været muligt at søge støtte under de to fokusområder 'Erhvervsuddannelse eller job til udsatte unge' og 'Socialt byggeri med målbar effekt'. Disse er nu lukkede. Ansøgere, der inden 31.12.2020 har sendt en interessetilkendegivelse inden for et af fokusområderne, kan dog fortsat lægge en ansøgning ind i det digitale ansøgningssystem.\nSe ansøgningskriterier for 'Erhvervsuddannelse eller job til udsatte unge'\nSe ansøgningskriterier for 'Socialt byggeri med målbar effekt'\nFrivillige foreninger og andre dele af civilsamfundet, kommuner og regioner, uddannelsessteder og forskningsinstitutioner såvel som selvejende institutioner kan søge Fonden. Private virksomheder kan naturligt indgå som partner i støttede indsatser.\nVi støtter inden for de to programmer, dog primært inden for de tre fokusområder.\nHvad støtter Fonden ikke?\nLøbende drift og administration, herunder honorering af fundraisere. Vi dækker heller ikke enkeltpersoners underhold, uddannelse eller studierejser.\nModtager jeg kvittering, når Fonden har modtaget ansøgningen?\nJa, der sendes en kvittering. Alle ansøgere får skriftligt svar, så snart sagen er behandlet.\nDer er ingen øvre eller nedre grænse for Fondens bevillinger.\nKan jeg indregne moms i mit budget?\nFonden dækker ikke kommuner og regioners udgifter til fondsmoms (p.t. 17,5 %). Fondsmoms beregnes – efter det af Økonomi- og Indenrigsministeriet oplyste – af alle donationer uanset projektets formål og udgiftstyper (se f.eks. Økonomi- og Indenrigsministeriet vedr. momsbekendtgørelsen)\nDet er kommunens og regionens ansvar at undersøge momsforhold og relaterede udgifter til bunds i forbindelse med en ansøgning. Øvrige ansøgere bør undersøge og oplyse, om der skal betales moms af det ansøgte beløb, og om det er indregnet i budgettet.\nFindes der et ansøgningsskema?\nJa, ansøgningen oprettes og indsendes elektronisk via Fondens ansøgningsportal. Vi opfordrer til at gennemlæse ansøgningskriterier og anbefalinger til ansøgningen på denne side, før den elektroniske ansøgning indsendes.\nJeg er i tvivl om, hvorvidt min idé ligger inden for fondens område. Kan jeg kontakte jer?\nOpklarende spørgsmål kan stilles på mail, hvis ikke svaret findes her på siden.\nVi giver i nogle tilfælde feedback på ansøgninger, der er målrettet Fondens fokusområder. Send en forespørgsel på mail, og så vender vi tilbage. Dialog med Fonden forudsætter, at ansøgningen bygger på en grundig orientering i den information, der er tilgængelig her på siden. Kontakt os\nModtager man begrundelse ved afslag?\nNej, Fonden begrunder normalt ikke afslag.\nKan jeg sende flere ansøgninger?\nJa. Vi anbefaler dog, at det prioriteres at søge støtte til én indsats ad gangen.\nKan jeg aflevere min ansøgning personligt?\nNej. Se Sådan sendes ansøgningen.\nKan jeg sende min ansøgning pr. e-mail?\nNej. Se dog Kontakt vedr. sparring, før ansøgningen indsendes.\nSkal I have informationer om ansøger? Hvilke og hvor mange?\nJa. Se Anbefalinger til ansøgningen\nAnsøgninger sendes elektronisk gennem Fondens ansøgningsportal. Svar vedr. ansøgningen samt anmodning om udbetaling af eventuelle bevillinger mv. foregår ligeledes i portalen.\nANSØG DET SOCIALE INITIATIV\nVed spørgsmål til din brugerprofil eller oprettelse af ansøgning, kontakt vores fondssystemadministrator på kontakt@apmollerfonde.dk eller 33 63 39 40.\nSe oversigt over de initiativer, som modtog støtte i de seneste uddelinger:\nDONATIONER FORÅR 2021\nSTØTTEDE PROJEKTER - EKSEMPLER\nLæs mere om projekter, som har modtaget støtte under de aktuelle fokusområder:\nLIVSMESTRING, UDDANNELSE OG ARBEJDE\nDu kan også læse om projekter, der modtog støtte under de to lukkede fokusområder:\nERHVERVSUDDANNELSE ELLER JOB TIL UDSATTE UNGE\nSOCIALT BYGGERI MED MÅLBAR EFFEKT


Urimeligt hårdt og Kvik læser | FormTop.dk Cykeltræning\nUrimeligt hårdt og Kvik læser\nSkrevet den 23. december 2009 .\nJeg vil mene at jeg har fuldstændig styr på Cykeltræning, Pulszoner og meget andet som jeg skriver om her på sitet. Men nogen gange sniger der sig små svipsere ind i teksten så du som læser og bruger af de forskellige tilbud kan forvirres over.\nForleden dag skrev en fortvivlet bruger af Turbotræner program - 60 min at han havde meget svært ved at holde pulsen i de sidste 4 minutter af programmet. Og det forstår jeg til fulde. Før stod der at du skulle holde 4 min på din AT + 10 slag, og da det næsten matchede denne brugers maxpuls var det naturligvis ualmindeligt hårdt. Nu har jeg korrigeret programmet på dette punkt, så du ikke kløjs i træningen.\nEn kvik læser har gjort mig opmærksom på at jeg bla. i artiklen Måling af Pulszoner ud fra Pulsreserven skrev at zonerne er beregnet ud fra Max Pulsen, selv om jeg reelt har beregnet zonerne ud fra din Puls Reserve. Det har jeg nu korrigeret og endda givet fuld indblik i selve formlen der ligger til grund.