admin, Author at BilligNaturMedicin.dk - Side 3 af 13\nPlanterBy admin Leave a comment\nSkal man købe Kava Kava, der er et naturligt stof, der muligvis kan bekæmpe dødbringende kræftceller, selvom roden kommer med nogle potentielt skadelige bivirkninger?\nAshwagandha – ayurvedisk urt mod stress\nAshwagandha (Withania somnifera) er blevet en af de mest populære ayurvediske urter i brug i den vestlige verden. Og det er ikke så mærkeligt, med alle de fordele, som Ashwagandha har at byde på!\nÆteriske olierBy admin Leave a comment\nDe sundhedsmæssige fordele ved brug af bergamotolie kan tilskrives dens egenskaber som en deodorant, antibiotikum, antiseptisk, beroligende, smertestillende, antidepressiv, desinfektionsmiddel og fordøjelses-stimulerende.\nSov bedre – naturlige midler mod problemer med at sove\nDiverseBy admin Leave a comment\nProblemer med at sove kan ødelægge hele dagen og samtidig være farlig for vores velvære. Derfor er vores søvn kostbar. Den tillader vores krop at restituere, og uden nok søvn, lider vores sundhed. Det betyder, at hvis man har problemer med at sove, skal man finde måder at sove bedre på. Desværre kan mange mennesker…\nBedste og billigste proteinpulver online\nProteinpulver og kreatin er yderst populære tilskud til folk som styrketræner meget. Hvis man belaster sine muskler meget, er det også en god ide at få et tilskud af både protein men også andre forskellige vitaminer og mineraler.\nAlt om Olivenbladsekstrakt\nAlt om Olivenbladsekstrakt Olivenblade blev først anvendt medicinsk i det gamle Egypten, og det var et symbol på himmelsk magt. Det er bladet fra oliventræet, kaldet Olea europaea. Olivenblade er blevet anvendt i århundreder i den menneskelige kost, både som ekstrakt, urtete og pulver.\n6 fødevarer som forhøjer kvinders sexlyst\nSuperfoodsBy admin Leave a comment\nNedsat sexlyst sker fra tid til anden, især på stressede dage. Vi er vores egne værste fjender ift en sænket libido – spise for dårligt, og undlade at tage vare på os selv. Det bedste råd jeg har til kvinder, der oplever nedsat sexlyst er at bremse op, tage tid til at meditere, hvile, få regelmæssig motion,…\nØkologiske rå kakao nibs booster din sundhed\nKan fordelene ved rå kakao nibs virkelig supercharge dit helbred? Denne kraftfulde superfood, der blev fundet ved foden af Andesbjergene, kendt som rå kakao, kan hjælpe dig til at blive sundere.\nHvidløgspiller og kvinders sundhed\nFrugt & GrøntBy admin Leave a comment\nHvidløgspiller er en måde at nyde de sundhedsmæssige fordele på, hvis du ikke bryder dig om smagen. De fleste undersøgelser har vist, at frisk hvidløg er den bedste måde at opnå de sunde fordele, men hvidløgs


Hoteller nær Middelalderhave i Uzes | Hotels.com\nHoteller i nærheden af Middelalderhave\nHoteller nær Middelalderhave i Uzes\nFå mere at vide om Middelalderhave\nHvor ligger Middelalderhave?\nUzes er hjemsted for Middelalderhave. Rejsende nyder at besøge Uzes, som er kendt for sine seværdigheder som f.eks. sine historiske seværdigheder. Hvis du leder efter oplevelser og seværdigheder i området, kan du tage et kig på Pont du Gard og Les Arenes de Nimes.\nHvor kan jeg overnatte i Middelalderhave?\nVi har 203 hoteller at vælge mellem inden for en radius af 2 km fra Middelalderhave. Du kan eventuelt overveje en af disse muligheder, som er populære blandt vores gæster:\nSådan kommer du til Middelalderhave


Big Trouble in Little China: Filmen og Funko-figurerne – FIKTION & KULTUR\nBig Trouble in Little China: Filmen og Funko-figurerne\nSkrevet af Robert Johannes Rasmussen d. 30. april 2015 7. januar 2019\nHvis man er fan af Big Trouble in Little China, så er der godt nyt fra Funko: De har netop lanceret en ny POP!-serie, der består af seks figurer fra filmen. Og, som du kan se længere nede, så er der også blevet plads til seks actionfigurer i Funkos ReAction-serie … herligt!\nDe seks POP!-figurer, der alle måler ca. 10 centimeter i højden, er fremstillet i vinyl, og hvis man skal have hele banden stående hjemme på hylden, skal man have fat i Jack Burton (#151), Gracie Law (#152), Lo Pan (#153), Rain (#154), Thunder (#155) og Lightning (#156).\nFilmen, der blev instrueret af John Carpenter i 1986, og som derfor næste år kan fejre sin 30-års fødselsdag, er i dag en kultklassiker, der hører til blandt de bedste af instruktørens film. Det er Kurt Russell, der spiller Jack Burton, og i rollen som Gracie Law finder man Kim Cattrall. Og så må vi naturligvis ikke glemme James Hong, der spiller den fæle Lo Pan. Filmen, der både kan erhverves på dvd og Blu-ray, emmer af et vaskeægte 80’er-feel, og den må ikke mangle i samlingen, hvis man dyrker årtiets action-adventure-komedier.\nDer er ingen tvivl om, at ReAction-serien, der ligeledes tæller seks figurer, også vil kunne få enhver filmnørds puls til at stige. Det er de samme karakterer, der er blevet brugt som afsæt for denne figurserie, der, som emballagen gør opmærksom på, ikke er et legetøj, men et samleobjekt. Actionigurerne, der måler ca. 9 centimeter, er alle udstyret med bevægelige lemmer, og støbt i hård plast.\nAlle 12 figurer hører hjemme i samlingen, hvis man har set John Carpenters film mere end én gang … og det har man jo, ikke?\n80'erneBig Trouble in Little ChinaFiktion & KulturFilmFunkoJohn CarpenterKlassikerLegetøjMerchandiseReAction ToysSkribent: Robert Johannes Rasmussen\nForrige indlæg Anders And & Co. nr. 18 – 2015\nNæste indlæg ANMELDELSE: “Don Rosas Samlede Værker: Boks 2”


Bachelorafhandling Christoffer Walther, Anders Rydberg, Klaus Kragh, Tesla Motors. Aarhus Universitet - PDF\nBachelorafhandling Christoffer Walther, Anders Rydberg, Klaus Kragh, Tesla Motors. Aarhus Universitet\nDownload "Bachelorafhandling Christoffer Walther, 302292 Anders Rydberg, 303117 Klaus Kragh, 302688. Tesla Motors. Aarhus Universitet"\n1 Almen Erhvervsøkonomi Forfattere Bachelorafhandling Christoffer Walther, Anders Rydberg, Klaus Kragh, Faglig vejleder Steen Andersen Tesla Motors Segmentering og Positionering på Det Danske Bilmarked Antal anslag (uden mellemrum): Aarhus Universitet Business and Social Sciences Institut for Marketing og Organisation Maj 2014\n2 Abstract There have been increasing political interest to bring down CO 2 emission in Denmark. One way to achieve this is through electrical vehicles. However, previously such vehicles have not been successful on the Danish car market. Tesla Motors arrives with a car eliminating some of the deficiencies the others might have. From both environmental and business economic viewpoints, it is interesting to analyse the Danish car market and Tesla Motor s criteria for success here. This dissertation answers the above by examining the following main research question: Does Tesla Motors have a reason for existence on the Danish car market? To answer the research question, a number of analyses have been conducted to firstly survey the underlying conditions of the Danish car market. For this purpose of, a PEEST-analysis has been used illustrate the macro situation, while Porters Five Forces clarifies the corresponding micro. In addition, Tesla Motors internal situation has been analysed, including a value chain analysis. A qualitative interview with The Danish Electrical Vehicle Alliance has been used for this purpose. The findings of the above are summed up in a SWOT, explaining Tesla Motors strengths primarily as having a unique product development ability, which gives them a competitive advantage on a market similar monopolistic rivalry. Their weaknesses include the important limitations, the electrical vehicle as a platform still possess, as well as missing internal utilisation of economies of scale. The biggest opportunity is the exemption of levies on electrical vehicles as well as the first-mover advantage of having the first luxury electrical vehicle on market. The most notable threat is from other competitors moving into the advantage Tesla Motors has, in addition to the prejudice from the consumers understanding of the electrical vehicle. Using the assessment of these results, a behavioural segmentation of the Danish car market has been performed with the assistance of previous studies by etrans on the area. In relation to Tesla Motors, the results show that the two most attractive segments are the high-end seeking status, quality, innovation and design. This is based on Tesla Motors ability to serve a market niche with lower price sensitivity. In the future, a pragmatic segment focusing on functionality could be served in addition. Ultimately, the dissertation finds that Tesla Motors should not pursue their mission of bringing mass market electric vehicles to the Danish car market. Their best base of differentiation is currently their products combination of performance and eco-friendliness, which contributes to their competitive positioning. As other competitors might move into this position, Tesla Motors best course of action is to reposition to a combination of performance and functionality. This would best capture the target segments needs and deliver a distinct competitive advantage. Tesla Motors will conclusively have the best requisites for continued existence on the Danish car market, if the propositions of the dissertation are utilised.\n3 Indholdsfortegnelse 1 Indledning Problemstilling Problemformulering Afgrænsning Metodologi Undersøgelsesmetode Undersøgelsesdesign Dataindsamling og analyse Casebeskrivelse Mission Beskrivelse af de tre modeller Model S Model X Model E... 8 Del I PEEST-analyse Indledning Kritik af PEEST-analysen Politiske Forhold Verdensforhold Europaforhold Danske forhold Økonomiske Forhold Forbrugertilliden Bilsalg Råoliepriser Miljømæssige forhold Elproduktion Sociokulturelle Forhold Befolkningssammensætning og -fremskrivning Uddannelsesniveau Klasser og Disponibel Indkomst Demografisk Potentiale... 22\n4 3.6.5 Sammensætning af Transportmidler Kørevaner Danskernes Miljøbevidsthed ved Bilkøb Teknologiske Forhold Opladningsalternativer Stikforvirring Smart Grid Batteriteknologi og Klima Batteriers Livscyklus og Prisudvikling Alternative Batteriteknologier Alternative Drivmidler Delkonklusion Porters Five Forces Kritik af Porters Five Forces Intern rivalisering Kundernes Forhandlingsstyrke Leverandørernes Forhandlingsstyrke Trussel fra Substituerende Produkter Trussel fra Nye Indtrængere Delkonklusion Intern Analyse Strategiske Færdigheder Konkurrencemæssige Ressourcer og Kapaciteter Identificering af Konkurrencegivende Ressourcer og Evner Værdikædeanalyse Primære Aktiviteter Støtteaktiviteterne Delkonklusion SWOT-analyse Intern Situation Ekstern Situation Handlingsforslag Del II Segmentering... 51\n5 7.1 Undersøgelsesdesign Afgrænsning og Præcisering Indsamling af Data Tidligere Undersøgelser Kritik af etrans Undersøgelse Målgruppeudvælgelse Vurdering af Segmenternes Attraktivitet Målgruppevalg Valg af målgruppe(r) Del III Konkurrencemæssig Positionering Missionen og massemarkedet Metoder til differentiering Produktdifferentiering Promotionsdifferentiering Distributionsdifferentiering Prisdifferentiering Servicedifferentiering Branddifferentiering Differentieringsvalg Nuværende positionering Fastholdelse af konkurrencemæssig fordel Behov for repositionering Tesla Motors fremtidige marketingmix Produkt Pris Promotion Distribution Delkonklusion Videre Studier Konklusion Referenceliste Appendiks Generelle forhold... 84\n6 12.2 Statusjægeren Pragmatikeren Designelskeren Rationalisten Storby Bohemen Miljøets Vogter Teknik Entusiasten Transskription af Interview med Magnus Hornø Interview guide - ekspertinterview\n7 1 Indledning Danmark har på mange måder været forgangsland for udviklingen af vedvarende energi (VE) især i elforsyningen, hvor VE udgør 43,1 % (Energistyrelsen, 2012). På trods af store fremskridt inden for udvindingen af energien, har der været små fremskridt inden for, hvordan den bruges. Vejtransport udgør en stor andel af det samlede CO 2 -udslip i Danmark, hvilket skyldes, at den nødvendige energi oftest stadig er baseret på fossile brændstoffer. Elbilen er en mulig løsning på, hvordan Danmarks produktion af VE kan udnyttes på en hensigtsmæssig måde i transportsektoren. Der mangler dog en villighed hos forbrugerne, som stadig ser elbilen for dens fejl og mangler frem for dens positive egenskaber. I Danmark kan dele af denne tilbageholdenhed tilskrives fordomme, som Better Place s konkurs (2013) forstærkede. Fordomme omkring manglende rækkevidde, dårlig infrastruktur for ladestandere og generelt smalt produktudvalg har vist sig svære at overkomme, og dermed hæmmet elbilens udbredelse. Tesla Motors (TM) er ankommet på det danske marked med noget af det, som elbilen hidtil har syntes at mangle. Deres nuværende Model S forsøger at overkomme fordommene ved at tilbyde et luksuriøst produkt, som også har en markant lavere indkøbspris end tilsvarende konventionelle biler. Samtidig har den betydelig længere rækkevidde end tidligere elbiler og ankommer på et tidspunkt, hvor Danmarks ladeinfrastruktur i høj grad er færdigudviklet. På et marked, præget af store konkurrenter, er det interessant, hvordan TM alligevel virker som en gamechanger. Missionen er at udvide konceptet down market og betjene et bredere marked, som strækker sig ud over det luksusbilen kan levere. Our goal when we created Tesla a decade ago was the same as it is today: to accelerate the advent of sustainable transport by bringing compelling mass market electric cars to market as soon as possible. (Elon Musk, 2013). Side 1 af 105\n8 1.1 Problemstilling De seneste år har TM nydt stor vækst især på markeder i USA og Norge. TM har allerede åbnet et salgskontor i København for at fortsætte deres vækst i Danmark, og endnu et er på vej i Aarhus. TM er altså overbeviste om, at deres koncept har en berettigelse på det danske marked. Men elbilens koncept er endnu ikke perfektioneret, og den nye teknologi medfører såvel fordele som ulemper set i forhold til konventionelle biler. Der er intens konkurrence på bilmarkedet, hvilket fremhæver vigtigheden af, at have en unik konkurrencemæssig position. Fra et marketingsmæssigt synspunkt vil det derfor være interessant at undersøge dette marked, og hvad TM skal gøre for at opnå succes på det danske bilmarked. 1.2 Problemformulering For at undersøge om TM s koncept passer til det danske bilmarked, vil det være interessant at undersøge, hvilke kundesegmenter TM bør henvende sig til. I forlængelse heraf vil det være oplagt at præcisere, hvordan TM fremadrettet bør positionere sig overfor kunder og konkurrenter. Dette fører til en formulering af følgende hovedspørgsmål: Har TM en eksistensberettigelse på det danske marked? Inden en sådan undersøgelse udføres, er det dog vigtigt først at danne sig et overblik over dels markedssituationen (det eksterne miljø) og dels TM s egen virksomhed (det interne miljø). For at besvare dette og komme nærmere ind på hovedspørgsmålet er følgende delspørgsmål formuleret: Hvilke konkurrence- og markedsforhold er til stede på det danske bilmarked? Hvilke stærke og svage sider har TM i forhold til konkurrenterne? Når ovenstående underspørgsmål er besvaret, er der baggrund for at fortsætte med følgende underspørgsmål: Hvilket segment skal TM henvende sig til? Hvordan skal TM differentiere og positionere sig? 1.3 Afgrænsning Med den konstante strøm af nyheder, politiske initiativer og nye teknologiske opdagelser har forfatterne desuden valgt d. 1. april 2014 som cut-off for nye informationer og en strategisk tidshorisont indtil Desuden benyttes afsnitsafgrænsninger i de afsnit, hvor det har betydning. Markedet afgrænses geografisk til Danmark. Dette valg skyldes flere forhold, som datatilgængelighed og forfatternes generelle kendskab og interesse til markedsforholdene. Derudover har Danmark, som tidligere nævnt, stort fokus på VE, hvilket gør det interessant at analysere TM s eksistensberettigelse på markedet. Markedet afgrænses yderligere til personbiler og B2C-markedet. Derudover ses der kun på nyregistreringer, fordi TM stadig er en ny aktør på det danske marked. Ydermere vil der Side 2 af 105\n9 ikke foretages nærmere analyse af andre alternative drivmidler, da de endnu ikke ses som en egentlig konkurrent til hverken el- eller konventionelle biler. Analysen vil i høj grad være TM specifik, selvom det genelle marked for elbiler og elbilens udbredelse også vil blive undersøgt, da det har en påvirkning på TM. Analysen vil tage udgangspunkt i TM s operationer på det danske marked, og se bort fra andre geografiske operationer. Det antages at TM s første lancering er Model S, hvorved der ses bort fra Roadsteren fra Roadsteren var aldrig tiltænkt til udbredelse på det danske marked, og sås mere som en metode til at opbygge den nødvendige virksomhedsstruktur inden Model S. Analysen vil være problemorienteret og derved anvende en praktisk tilgang, såedes at resultaternes anvendelighed bliver størst mulig. 1.4 Metodologi Afhandlingens videnskabsteoretiske tilgang er foretaget på baggrund af emnets nutidige relevans og forfatternes personlige interesse herfor. Det anderkendes derfor, at der vil være en hvis subjektivitet i forhold til den observerede case. Det er dog vurderet, at afhandlingens resultater ikke påvirkes af forudindtagede fordomme så længe, der i arbejdet med teksten er bevidsthed herom og korrigeres herefter. Således indsamles data og holdes op mod den viden, forfatterne allerede besidder om det danske bilmarked for at afkræfte eventuelle fordomme. Forståelseshorisonten er dermed blevet udvidet i løbet af arbejdsprocessen med emnet. Derved forholder afhandlingen sig kritisk til egne erkendelsesinteresser og kan derigennem levere et objektivt og virkelighedsnært billede af det danske bilmarked, TM s målgruppe(r) og konkurrencemæssige position Undersøgelsesmetode Undersøgelsen tager udgangspunkt i det eksisterende kvalitative og kvantitative materiale, som foreligger offentligt tilgængeligt. Herunder bruges tidligere markedsundersøgelser af bilmarkedet og de danske forbrugere. Der benyttes desuden en kvalitativ indsamlingsmetode for at identificere eksterne forhold i markedet. Dette skal bruges til at øge kendskabet til, hvordan markedssituationen ser ud, således det kan bidrage til forståelsen af potentielle målgrupper og positioneringen af TM. Data vil indsamles og struktureres kritisk ved hjælp af den marketing teoretiske tilgang, som førhen er benyttet til lignede analyser. Side 3 af 105\n10 1.4.2 Undersøgelsesdesign Afhandlingen er et case studie af virksomheden TM, hvor det er selve casen, der har interesse. Derved vil teorien finde praktisk anvendelse til den bedst mulige løsning af problemstillingen. Da der allerede tidligere er foretaget undersøgelser af emnet, kan disse bruges til at drage forklarende konklusioner. Derfor befinder vi os dybere inde i læringsprocessen, men det er dog nødvendigt at tilpasse tidligere materiale til eget undersøgelses design. Nedenfor vises hvordan undersøgelsen er struktureret for at besvare hovedspørgsmålet. Hvert afsnit er således bygget op omkring delspørgsmålene, for at kunne vurdere TM s eksistensberettigelse på det danske marked. Derved forklares valget af den teoretiske ramme og metode til hvert afsnit Del I Intern og Ekstern Analyse PEEST-analyse: Til besvarelse af, hvilke markedsforhold der er til stede, anvendes PEESTanalysen (Francis J. Aguilar, 1967), der analyserer det makromiljø, en virksomhed operer i. Denne model er benyttet, da den giver et godt billede af, hvilke omverdensforhold, der har indflydelse på TM s operationer. Modellen finder stor anvendelse ved indtrængning på nye markeder, da den vurder de muligheder og trusler, som foreligger. Afsnittet er baseret på tidligere analyse af relevante markedsfaktorer, data fra DST og andre sekundære kilder. Porters Five Forces: Til belysning af konkurrenceforholdene på det danske bilmarked er Porters Five Forces (Porter, Michael E., 2008) benyttet. Denne model belyser fem elementer, som har indflydelse på en given virksomheds struktur og styrkeforholdet i en branche. Trods kritikken af modellen er den ofte anvendt i praksis, når nye markeder betragtes. Det er derfor væsentligt for TM, at analysere brancheforholdene. Afsnittet er primært baseret på interview med Magnus Hornø (2014) og pressemeddelelser fra TM. Intern analyse: For at finde TM s stærke og svage sider belyses TM s interne situation. Hertil benyttes strukturen som foreslået af Gamble et al. (2012), som bygger på følgende tre spørgsmål: Hvor godt fungerer TM s strategi? Hvad er TM s konkurrencemæssige vigtige ressourcer og kapaciteter? Er TM konkurrencedygtige på pris og omkostninger? Med denne metode analyseres de interne faktorer, som har indflydelse på TM s evne til at betjene det danske marked. Afsnittet er baseret på pressemeddelelser og artikler om TM. SWOT-analyse: For at opsummere og samle de vigtigste pointer fra den øvrige Del I vil SWOTanalysen (Kotler, 2014) anvendes. Det er denne, der danner grundlaget for de efterfølgende Del II og III. Side 4 af 105\n11 Del II Segmentering For klarlægning af hvilke segmenter TM skal henvende sig til, benyttes etrans tidligere undersøgelse af det danske bilmarked. Segmenternes attraktivitet og TM s evne til at betjene disse analyseres ud fra strukturen som foreslået af Robinson et al (1979) i Hooley et al (2008). Tilgangen til afsnittet er valgt, da det vurderes, at kvaliteten af den tidligere undersøgelse er højere, end hvad egen tilsvarende undersøgelse ville frembringe Del III Konkurrencemæssige positionering For at besvare det sidste underspørgsmål om, hvorledes TM skal differentiere og positionere sig, er Kotler s (2014) tilgang benyttet. Dette for at vurdere på hvilke parametre TM skal differentiere sig for at skabe en unik konkurrencemæssig position. Afsnittet vil herefter komme med forslag til, hvordan TM skal repositionere sig. Endeligt vil det vurderes, hvordan TM strategisk og operationelt skal ændre parametermixet, således det tilpasses den nye position. Dette afsnit vil være baseret på opdagelser og konklusioner fra afhandlingens tidligere afsnit Dataindsamling og analyse I afhandlingen har der været stort fokus på validitet og relevansen af kilder i forhold til undersøgelsesspørgsmålene. TM s succes på det amerikanske marked har betydet, har betydet massiv omtale i medierne. Mange af informationerne fra disse kilder kan risikere at være baseret på rygter, gisninger eller forventninger. Informationerne angår ofte fremtidige begivenheder, og der er mange usikkerheder forbundet med teknologisk udvikling og fremtidig markedsforventning. Derfor er kilderne vurderet kritisk, når de har fundet anvendelse. I de situationer hvor det ikke var muligt at frembringe informationer, er eksperter med viden omkring det pågældende emne blevet brugt. Dette var tilfældet i analyse af konkurrencesituationen, hvor Hornø (2014) blev brugt. Nedenfor ses en beskrivelse af de data, som har fundet anvendelse i rapporten Primære data I analysen af konkurrencesituationen fandtes det nødvendigt at foretage et ekspertinterview for at klarlægge TM s markedsforhold. Dertil er Hornø udnyttet, da han med sin viden omkring det danske bilmarked har suppleret med viden, der ikke kunne frembringes gennem sekundære data. Interviewet blev foretaget med en interviewer og to gæsteinterviewere, som bidrog med spørgsmål. Hertil benyttedes en semistruktureret tilgang, hvor der var frihed til at forfølge interessante emner, som eksperten nævnte. Dette dannede baggrund analysen af konkurrenceforholdene. Side 5 af 105\n12 Dog blev det vurderet, at det var væsentligt at forholde sig kritisk til Hornøs viden, da han med sin baggrund ikke anses som objektiv. Derfor blev validiteten af hans udsagn undersøgt i anden sekundær litteratur. Således forholdte forfatterne sig kritisk til den data, som interviewet frembragte. I appendiks 5 og 6 ses henholdsvis transskription og interviewguide af interviewet Sekundære data De sekundære data inkluderer såvel kvalitativ som kvantitativt data. Desuden har afhandlingen gjort brug af udgivelser fra både danske og udenlandske regeringskontorer, nyhedsartikler og pressemeddelelser fra TM. De kvalitative sekundære data er udarbejdet af etrans. En nærmere beskrivelse og kritik heraf vil foretages i Del II. De kvantitative data er indsamlet fra DST, bilstatistik.dk, DTU, etrans, Dansk Elbil Alliance, m.fl.. DST er en statsejet organisation med ekspertise indenfor statistisk analyse. Bilstatistik.dk har til formål at levere statistik til danske bilhandlere og udarbejder derfor løbende analyser af det danske bilmarked. DTU s Institut for Transport klarlægger danskernes transportvaner og bilbrug. Disse kilder vurderes at være objektive. I det omfang udgivelser fra regeringskontorer har fundet anvendelse, har det været med det formål at belyse politiske forhold, hvorfor de findes troværdige. etrans' kvantitative analyse finder anvendelse i PEEST-analysen. Denne kilde er udelukkende benyttet til beskrivelse af forbrugernes forhold til miljø og bilvalg. Materialet lider af problemer med framing af data, hvorfor den ikke er benyttet yderligere. Kritikken heraf belyses i Del II. Nyhedsartikler er benyttet, hvis andre kilder ikke lå tilgængelige. Nyhedsartiklerne er kritisk valgt ud fra relevans, pålidelighed, dækning og er vurderet, før de har fundet anvendelse. Disse kan være underlagt subjektivitet, og derfor er anden sekundær litteratur brugt for at validere og understøtte kildens pålidelighed. Side 6 af 105\n13 2 Casebeskrivelse Tesla Motors er en amerikansk virksomhed, der designer, producerer og sælger elektriske biler. Firmaet blev grundlagt i juli 2003 af daværende CEO Martin Eberhard og Marc Tarpenning, der stod for finansiering af virksomheden. Udover elektriske biler producerer og sælger TM også komponenter til electric powertrains og litium-ion batterier (i samarbejde med Panasonic), som sælges til bl.a. Daimler og Toyota. Elon Musk, nuværende CEO for TM, kom til virksomheden i februar I dag står han med ansvaret for firmaets produktstrategi herunder design, konstruktion og fremstilling (http://www.teslamotors.com 2011). Fra havde Ze ev Drori stillingen som CEO, hvorefter igen overtog Elon Musk stillingen. I 2008 kom TM s første bil på gaden (Tesla Roadster) som ved produktionsstop i 2012 havde solgt beskedne eksemplarer. I juni 2012 kom deres næste model på markedet Model S. Denne model var den mest solgte bil i Norge i september 2013 og nåede op på mere end solgte eksemplarer på verdensplan i december 2013 (http://www.bloomberg.com 2014). TM s hovedkvarter er at finde i Silicon Valley i Californien, USA, og i august 2013 havde de showrooms i mere end 50 lande (http://www.nytimes.com 2013). 2.1 Mission På nuværende tidspunkt kan TM betegnes som værende en nichevirksomhed, i og med de kun har leveret to bilmodeller, Roadster og Model S, som er henholdsvis den første elektriske sportsbil og en elektrisk luksus sedan. Men det har aldrig været Elon Musk s plan med Tesla at forblive en nichevirksomhed. Lanceringen af to ovennævnte modeller ses blot som nødvendige skridt på vejen mod at blive en stor, masseproducerende virksomhed, der leverer elektriske lavprisbiler. TM s strategi har fra starten været først at trænge ind på markedet med en dyr sportsvogn, som henvender sig til segmenter, der er villige til at betale overpris for produktet. Når de så bliver bedre til at udvikle, producere og sælge elektriske biler, vil det betyde, at de løbende kan sætte prisen ned på produktet, og dermed gradvist henvende sig til et større marked (http://www.teslamotors.com 2006). Musk s mission består af tre skridt. 1. Udvikl en high-end, høj-performance sportsvogn, der kører på el. Dette er for at vise verden, at elektriske biler kan være både cool og opnåelige. 2. Lancér en luksussedan, som kan konkurrere med dyre brands som BMW og Mercedes. 3. Masseproducér elektriske biler, som almindelige mennesker har råd til (http://www.wired.com 2010). Med lanceringen af Tesla Roadster og Tesla Model S er de to første skridt allerede taget. Side 7 af 105\n14 2.2 Beskrivelse af de tre modeller For at give læseren indblik i, hvordan TM s nuværende og fremtidige to modeller adskiller sig fra hinanden, ses nedenstående en kort beskrivelse af hver model Model S Model S er en luksussedan i elbilklassen, som kan fås med tre forskellige batteripakker, hvor den største yder 85 kwh. Den største model yder 476 hk. Det giver den relativt store bil en acceleration fra km/t på 4,4 sekunder og en topfart på 210 km/t. Den største batteripakke har en rækkevidde på max. 480 kilometer på én opladning. Alle modeller er udstyret med en 17 stor touchskærm, som integrerer medier, navigation, kommunikation, klimaanlæg og bilens data. I og med der ikke skal findes plads til en stor forbrændingsmotor har det åbnet op for muligheden for betydelig opbevaringsplads, da der er 150 liter at finde under motorhjelmen, hvor der i konventionelle biler vil være en motor. Dette har samtidig betydet, at der nu er mulighed for at integrere to siddepladser til børn i bagagerummet, mens der stadig vil være plads til bagage i fronten. Det giver altså mulighed for op til syv sæder. Model S er en højteknologisk bil, der konstant er online, da den er udstyret med en 3G forbindelse til fri afbenyttelse. Da Model S er drevet 100 % af el betyder det, at der ingen direkte CO 2 -udledning er forbundet med bilens drift. Dette er gældende for alle modeller. Model S kan fås fra kr. til kr. Derudover kan der vælges diverse ekstraudstyrspakker Model X Idéen med Model X er at kombinere en sportsvogns fordele med en minivan. Model X er en familiebil med 3 rækker sæder og plads til syv personer. Den har som standard firhjulstræk og trods den store størrelse har den en god performance. Funktionaliteten er i højsædet i Model X. For at forenkle ind- og udstigninger er bilen udstyret med Falcon Wings, som åbner op i stedet for ud af. Dermed kan selv voksne stå oprejst, når de træder ind og ud af bilen. Model X kan fås med to batteripakker enten 60 kwh eller 85 kwh. Det betyder, at Model X har samme performance som Model S på både acceleration og rækkevidde. Bilen er udstyret med samme touchskærm som Model S og tilbyder samme integrerede, højteknologiske systemer. De annoncerede priser ligger i intervallet kr., og det anslåede leveringstidspunkt i Danmark er sommeren Model E Elon Musk har udtalt, at efterfølgeren til Model X skal være en elbil til overkommelig pris henvendt til massemarkedet. Der er ikke offentliggjort noget konkret om Model E endnu og selv navnet, Model E, er blot baseret på rygter. Men Elon Musk har udtalt, at Model E vil blive ca. 20 % mindre end den nuværende Model S. I samme ombæring fastslog han, at trods den mindre størrelse vil rækkevidden stadig være 200 miles svarende til ca. 320 kilometer. Hvis denne rækkevidde bliver en realitet udkonkurrerer den sine (nuværende) konkurrenter i denne klasse med flere hundrede kilometer. Side 8 af 105\n15 TM har annonceret priser fra $, som svarer til lige under kr. inklusiv moms, og Elon Musk har udtalt, at han forventer lancering omkring 2017/2018 (InsiedeEVs 2013). Side 9 af 105\n16 Del I 3 PEEST-analyse 3.1 Indledning PEEST-analysen er en analyse af de faktorer, der er at finde i TM s eksterne makromiljø, der i højere eller lavere grad påvirker virksomheden. Analysen tager udgangspunkt i fem områder: Politiske forhold Økonomiske forhold Miljømæssige forhold Sociokulturelle forhold Teknologiske forhold PEEST-analysen er dermed en udvidelse af den traditionelle PEST-analyse. Modellen er specielt anvendelig til fremhævning af muligheder og trusler i virksomhedes eksterne forhold (Francis J. Aguilar, 1967). PEEST-analysen medtager modsat PEST-analysen miljømæssige faktorer, som for denne afhandling er yderst relevante at belyse. Ligeledes er de politiske forhold af stor betydning for TM s eksistensberettigelse på det danske marked. Derfor er der stort fokus på de politiske faktorer. Analysen vil belyse relevante forhold i TM s omverden såvel som i elbilens generelle udbredelse. 3.2 Kritik af PEEST-analysen Et af de væsentligste problemer med PEEST-analysen er, at den i høj grad er baseret på fortidens tal og tendenser, hvilket ikke nødvendigvis giver det rette billede af, hvad der vil være fordelagtigt i fremtiden. Dog skal det nævnes, at fremtiden som oftest bedst kan beskrives ved analyse af fortidens begivenheder. Modellen er god til at få identificeret relevante forhold, men den giver intet svar på, hvordan disse forhold skal håndteres disse vil i stedet diskuteres i afhandlingens Del II og III. 3.3 Politiske Forhold Med sin høje initialpris er elbilen afhængig af, at de politiske rammer er i elbilens favør, hvis forbrugerne skal adoptere den nye teknologi. Skal elbilen finde fodfæste på det danske marked, er det vigtigt, at elbilen har en politisk fordel for ikke at blive udkonkurreret. Derfor er elbilens succes præget af, hvilke miljøpolitiske aftaler Danmark er underlagt, samt danske politikeres villighed til implementering af disse aftaler i transportsektoren. På baggrund heraf er de politiske forhold inddelt i tre afsnit verdens-, Europa- og danske forhold. Denne opdeling findes naturlig, da de danske forhold i høj grad påvirkes af diverse regulativer, love og bestemmelser på både verdens og Europa-plan. Side 10 af 105\n17 3.3.1 Verdensforhold Kyoto protokollen (1997) danner om den eneste juridisk bindende klimaplan rammerne for det internationale miljøpolitiske arbejde, som til stadighed forsøges at nå til enighed omkring på de årlige klimatopmøder (COP). Aftalen opstod efter pres fra miljøorganisationerne WWF og Greenpeace med henblik på at nedbringe udledningen af drivhusgasser. Der været særligt fokus på CO 2, der menes at være den primære årsag til de menneskeskabte påvirkninger af miljøet. Protokollen trådte i kraft i 2005, og den første forpligtelsesperiode løb fra Dermed forpligtede Danmark sig til først at begrænse og senere reducere udledningen af bl.a. CO 2. På globalt niveau betød aftalen bl.a. en målsætning om reducering af drivhusgasser på 5,2 % (med 1990 som basisår) mellem 2008 og2012, mens det for EU-lande betød en reducering på 8 %. Dette gennemsnit dækker dog over skæve fordelinger. F.eks. skulle Danmark reducere sit udslip med 21 %, mens Japan kunne nøjes med 6 %, og Rusland kunne fastholde sit niveau (United Nations, 1998). Aftalen har dog lidt meget modgang de senere år, da flere storforurenende lande i dag har trukket sig fra aftalen eller helt står uden for den. USA, Kina og Indien står uden for aftalen, mens Rusland, Japan og Canada har trukket sig. Derfor er CO 2 -udledningen i dag over 50 % højere end i 1990, hvilket hovedsageligt skyldes øget udledning fra vækstlande som bl.a. Kina og Indien. I praksis er aftalen derfor kun med til at begrænse udslippet, da vækstlandenes stigninger overgår de nedbringelser, industrilandene har foretaget (Ritzau/Reuters 2012 i 2012). En anden kritik af aftalen er muligheden for Emission Trading (ET) og kreditter opnået gennem bæredygtige projekter, som giver nationer mulighed for at nedbringelse af CO 2 regnskabet uden at begrænse hjemlandets udslip. Det kan det for det enkelte land ikke betale sig, at begrænse eget udslip, hvis ikke de andre lande også gør det. Dette er en årsagerne til, at man til stadighed ikke kan opnå enighed internationalt (De Økonomiske Råd, 2013). Aftalen har dog bidraget positivt til dansk politik, hvor den danner grundlag for den klima- og energipolitik der i dag føres her i landet. Det har betydet, at Danmark er blandt de førende nationer, hvad angår den grønne omstilling af elsektoren, landbrug samt opvarmning af bygninger og boliger osv. Konkret blev målsætningen i første forpligtelsesperiode (reducering på 21 %) opnået. Dette dog ved opkøb af kvoter og kreditter fra klimaprojekter i tredjeverdenslande (United Nations, 1998). Den anden forpligtelsesperiode løber fra 2013 til 2020, og målsætningen for EU er at nedbringe udledningen af drivhusgasser med mindst 20 % i forhold til 2005-niveau (De Økonomiske Råd, 2013). Danmark presser dog på, for at EU skal vise lederskab og hæve det samlede reduktionsmål i EU til 30 %. Side 11 af 105\n18 3.3.2 Europaforhold I kraft af sit medlemskab i EU er Danmark underlagt EU's direktiver og følger desuden European Committee for Standardization (CEN) og International Electrotechnical Commission (IEC), som arbejder med at udvikle standardiserede produkter indenfor EU. Problematikken med elbiler har hidtil været, at kommissionerne ikke tidsnok har formået at fastlægge en fælles standard for stik til opladning af elbiler. Det har betydet, at mange virksomheder har adopteret forskellige ladestik. TM har derfor udviklet sit eget system. Det kunne være en politisk opgave at få fastsat en fælles standard for både stiktype og ladestandere. På den måde ville man som EU-borger være sikker på, at man kan få sin bil ladet op, uanset hvor i Europa man befinder sig. I januar 2013 foreslog EU Kommissionen en bestemt stiktype til opladning af elbiler på det europæiske marked. Det forventes vedtaget ved lov i 2014, at alle elbiler på det europæiske marked skal være udstyret med netop denne stiktype. Mere herom under Teknologiske faktorer. Mens CEN-standarderne er frivillige retningslinjer, er EU direktiverne lovpligtige. Et eksempel herpå er lovgivningen om CO 2 -udslip på biler, der tillader et maksimalt CO 2 -udslip på 130g/km på fra 2012 og 95g/km fra 2021 (http://ec.europa.eu 2014). Med den europæiske lovgivning tvinger EU bilproducenterne til at mere miljøvenlige biler Nabolandes politiske påvirkning Selvom Danmark er blandt de førende nationer, hvad angår den grønne omstilling af elsektoren, overføres denne ikke effektivt til transportsektoren. Under klimatopmødet i 2009 udråbte Danmark sig som forgangsland for elbilen og indførte som følge heraf afgiftsfrihed på elbiler. Men siden har den politiske opbakning været stagnerende (Lærke Flader i 2011). I 2013 var der elbiler på verdensplan. Det er mere end en fordobling siden 2011, og det er tydeligt verden over, at elbilen nyder massiv politisk opbakning. Dette gælder bl.a. i Tyskland, Norge, Holland, Frankrig og Storbritannien. Men også lande som USA, Japan og Kina har ambitiøse politiske målsætninger miljørigtige køretøjer (http://danskelbilalliance.dk 2013). I Norge udgjorde elbilen i % af den samlede bilpark, hvor den i Danmark udgjorde 0,3 %. Til sammenligning havde Holland, Sverige og Frankrig en andel af elbiler på 0,5-1 %. Den store tilslutning til elbilen i Norge skyldes politiske initiativer, som tilgodeser elbilen på følgende områder: Side 12 af 105\n19 Tabel 1: Norsk Elbil Politik Ingen afgift og moms på elbiler Årlige ejerafgift er på kun 417 NKR. Gratis parkering Fri brug af busbaner Gratis opladning ved offentlige ladestandere Fritagelse for bomafgifter Ekstra kilometergodtgørelse 50 % rabat på firmabilskatten, hvis firmabilen er en elbil Kilde: Som følge af ovenstående tiltag har elbilen fundet indpas i Norge, det forventes at elbiler tegner sig for 6 % af det samlede bilsalg i Desuden har deres teknisk baserede afgiftssystem bevirket, at både plug-in hybrider og elbiler er konkurrencedygtige med mikrobilerne (http://danskelbilalliance.dk 2013). Mange af disse initiativer er allerede foreslået implementeret i dansk lovgivning, og enkelte er allerede gældende, bl.a. gratis parkering i udvalgte byer og afgiftsfritagelse. Elbilens succes i Norge, og øvrige europæiske lande, fastholder pres på den danske politik og kan dermed sikre fremtidige investeringer i den grønne omstilling af transportsektoren Danske forhold Kyoto protokollen, EU s klimapolitik og andre forhold i verden, der tilgodeser klimaet, og dermed de alternative køretøjer, har været med til at forme den miljø- og klimapolitik Danmark fører. Det har bl.a. sat rammerne for forslag til ændringer af afgiftsloven, betydet offentlig involvering i udbygning af en bæredygtig infrastruktur og medført en række støtteordninger samt lovmæssige ændringer til gavn for miljøet. I følgende afsnit gennemgås nogle af de væsentligste forhold for elbilen Dansk miljø- og klimapolitik Det vigtigste formål med dansk miljø- og klimapolitik er at sikre sig adgang til VE og dermed med tiden gøre sig uafhængige af fossile brændstoffer i Både fordi priserne på fossile brændstoffer er steget de seneste år og deres klimapåvirkning er stor, har man i Danmark set en grøn omstilling af energisektoren. Det betyder, at VE-andelen af det endelige energiforbrug skal være mindst 30 % i Herunder skal 10 % af energiforbruget i transportsektoren udgøre VE. Disse mål har forplantet sig i afgiftsloven, el-infrastrukturen og i støtte til projekter, der mindsker CO 2 - udslippet. Side 13 af 105\n20 Smart grid-strategi og elbilen I takt med omstillingen af energisektoren i Danmark vil elbilen få den største energieffektivitet og den næstmindste miljøpåvirkning. Dette sker som følge af større VE-andel i den samlede elproduktion. Figuren nedenfor illustrerer den forventede samlede energieffektivitet og CO 2 -emission for personbiler i Figur 1: Forventet Samlet Energieffektivitet og CO 2 -emission for Personbiler, 2020 Kilde: COWI (2013) Det ses, at eldrevne køretøjer i 2020 er mest energieffektive. Dette skyldes virkningsgraden i motoren, samt en stigende VE-andel elproduktionen. Værd at bemærke er biogas, som har en positiv påvirkning på CO 2 -udledningen. Da biogas bliver produceret på gylle, vil man se en reduceret udledning af metan i landbrugets gyllehåndtering (COWI, 2013). Som allerede nævnt har Danmark valgt at placere en stor del af energiproduktionen i vindenergi. Denne form for VE betyder en mere varierende produktion, som giver udfordringer med hensyn til lagring og samspil mellem energiforbrug og produktion. I takt med udfasning af anden elproduktion, vil der opleves større udsving i produktionen og dermed udfordringer i balancering af elnettet. Det vil betyde, at man fremover får behov for en omlægning af elforsyningen i retning af et mere intelligent system. Regeringen gennemførte derfor i 2013, en smart grid-strategi. Energisystemet skal kort fortalt sørge for at distribuere den varierende elproduktion, som opstår ved VE, ud til bru- Side 14 af 105\n21 gerne og gøre den mere fleksibel (Deloitte, 2011). En nærmere teknisk forklaring uddybes i afsnittet Teknologiske faktorer. Der vil være behov for større forbrugsenheder, der kan levere fleksibilitet til elnettet, og derfor er de eldrevne køretøjer særligt vigtige på længere sigt. Elbiler og plug-in hybrider kan under opladning begge bruges til at øge lagring/tapning af el og dermed udligne ubalancer i elnettet. De kan kobles til og fra elnettet momentant og derved bruges til at balancere elforbruget og -produktion med meget kort reaktionstid (Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, 2013). Elbilen og smart grid rummer derfor sammen et stort potentiale i forhold til den fremtidige distribution af VE. Med regeringens plan om udbygningen af havvindmølleparker i de kommende år, omlægges produktionen i en mere klimavenlig retning. Det har betydning for det samfundsøkonomiske potentiale i elbilen, som bliver større, når de eksterne effekter indregnes. Sammen med muligheden for at balancere distributionen af el, taler disse forhold for, at man politisk sikrer gunstige vilkår for elbilen. Det er derfor væsentligt at være opmærksom på det faktum, at elbilen en årrække endnu vil have højere produktionsomkostninger end konventionelle biler. Hermed kan elbilens introduktion ses som en parallel til vindenergi ligesom man yder subsider til vindmølleindustrien, er det elementært, at man politisk skaber positive betingelser for elbilen. I forbindelse med energiaftalen i 2013 afsatte regeringen derfor 70 mio. kr. til understøttelse af infrastruktur til el- og brintbiler samt tung transport. Desuden blev der i 2012 indført en afgiftslempelse på den el, der benyttes i ladestandere og batteriskiftestationer (Klima-, Energi- og Bygningsministeriet, 2013) Omlægning af afgiftsloven Den 13. september 2012 blev det i regeringens skattereform vedtaget, at den daværende afgiftsfritagelse i registreringsafgiftsloven, brændstofafgiftsloven og vægtafgiftsloven for brint- og eldrevne motorkøretøjer forlænges til udgangen af Afgiften på konventionelle biler udgør en væsentlig del af den endelige salgspris, mens det altså udgør 0 % ved elbilen. Dette er selvsagt med til at gøre elbilen mere konkurrencedygtig på prisparameteren. Konventionelle biler beskattes med 105 % af de første kr. og med 180 % af det resterende beløb. I 1997 afløste den halvårlige grønne ejerafgift vægtafgiften, mens registreringsafgiften i 2007 blev ændret til at afspejle bilens brændstofforbrug. På den måde skulle lovændringerne tilgodese mere miljørigtige biler (Registreringsafgiftsloven, 2014). Med en beskatning på 105 % har mikrobilerne for alvor vundet indpas det danske marked de seneste år. Det er modeller som Peugeot 106, Kia Picanto og VW up! der stormer frem. Pga. den begrænsede rækkevidden anser mange danskere kun elbilen som et alternativ til bil nr. to og det er derfor interessant at sammenligne elbilen med denne mikrobilerne (Dong Energy, Energinet.dk og Dansk Energi, 2013). Sådan som registreringsafgiftsloven er udformet i dag, tilgodeses de små biler, og med deres lave pris udgør de en hindring af udbredelsen af elbilen. En omlægning af det nuværende afgiftssystem mod en teknisk baseret registreringsafgift, der baserer sig på bilens miljø- og klimaprofil er blevet foreslået af Copenhagen Economics (2012). Denne afgiftsmodel tilgodeser altså alle miljøvenlige biler. På den måde skabes er også plads til plug-in hybriderne, der med det Side 15 af 105\n22 nuværende afgiftssystem er uforholdsmæssigt dyre, da der betales fuld afgift. De Økonomiske Råd (2013) er kommet med et lignende forslag til omlægning af afgiftssystemet, der er baseret på køretøjets marginale miljøpåvirkning. På den måde skal brugerne af køretøjet betale for, hvor meget de kører samt køretøjets påvirkning af miljøet, fremfor at betale en høj initial pris for bilen. Flere aktører i bilbranchen bakker op om en omlægning afgiftssystemet. Også forhandlere kan se vigtigheden heraf, så investorer og kunders usikkerhed begrænses (Copenhagen Economics, 2012). På nuværende tidspunkt foreligger der dog ingen forslag til ændringer af registreringsafgiftsloven fra Skatteministeriet Ladenetværkets Infrastruktur Det er vigtigt for elbilens fremtidige succes, at der er et velfungerende netværk af ladestandere over hele landet i stil med traditionelle servicestationer. Uanset hvor i landet forbrugere befinder sig, vil der altid være en tankstation indenfor en overkommelig afstand, hvor der kan tankes brændstof. Infrastrukturen for ladestandere til elbiler er langt fra lige så udbygget som infrastrukturen til konventionelle biler. Det er der flere grunde til. Den væsentligste er, at elbiler sammenlignet med konventionelle biler er en ny teknologi. Derfor er der ikke så mange elbiler på markedet endnu. Af samme grund er der heller ikke så mange udbydere af ladestandere. Politisk er der dog fokus på udrulning af ladenetværket. Aktuelt har Vejdirektoratet lavet et udbud til private virksomheder, for at få udbygget ladenetværket langs motorvejene landet over (http://www.energy-supply.dk 2014) Aktuel støtte til flådeejere Folketinget har i 2013 afsat 70 millioner til bæredygtig transport. Heraf 40 millioner til elbiler (http://www.ing.dk 2013). Pengene skal i løbet af 2014 bruges til bl.a. at købe 511 elbiler fordelt over 14 kommuner. Planen er, at offentlige flådeejere skal være med til at udbrede elbilernes synlighed i gadebilledet og derved øge salget til de private brugere (http://www.ens.dk 2013). 3.4 Økonomiske Forhold Finanskrisen (2008) betød højere arbejdsløshed, faldende forbrugertillid, lavere forbrug, højere opsparingskvoter og stagnerende økonomisk vækst. Men efter flere år med lavt aktivitetsniveau i dansk økonomi peger flere forhold på fremgang den kommende tid. Stigende industriproduktion i 2013, prisstigninger på boligmarkedet siden 2012 og den højeste forbrugertillid siden 2008 tyder på overordnet økonomisk fremgang i Også dankortomsætningen og husholdningers bilkøb er vokset positivt i løbet af Derudover ses en forbedring af de økonomisk tilstande i de øvrige EU lande, som bl.a. påvirker af på forbrugertilliden og dermed forbrugerlysten i Danmark. Side 16 af 105\n23 3.4.1 Forbrugertilliden I Figur 2 ses udviklingen i forbrugertilliden siden finanskrisen i 2008 til marts Figur 2: Forbrugerforventninger (nettotal), Kilde: Danmarks Statistik 2014 Forbrugertillidsindikatoren har bevæget sig fra -16,6, da den var på sit laveste i 2008, til +5 i marts Dette indikerer, at forbrugerne har væsentlig højere tillid til markedet i dag end i Forbrugertilliden er vigtig i forbindelse med overvejelseskøb. Da bilkøb betragtes som husholdningernes største investering efter bolig, har forbrugertilliden en stor betydning herfor. Som det fremgår af Figur 2 vurderede flere forbrugere i marts 2014, at det ville være fordelagtigt at anskaffe større forbrugsgoder (-7,8), end de vurderede i december 2008 (-35,6), hvor den nåede sit laveste punkt Bilsalg Salget af biler, herunder TM s salg, har haft en positiv udvikling, når der ses på antallet af nyregistreringer i Figur 3, der er steget hvert år siden Dette afspejler også forbrugerforventningens udvikling. Side 17 af 105\n24 Kilde: Bilstatistik.dk n r, g Som det fremgår af nedenstående figur er det privatsalget, som bidrager til stigningen i totalsalget. Figur 3: Udvikling i Nyregistreringer af Personbiler, Udvikling i nyregistreringer af personbiler Kilde: Bilstatistik.dk Kilde: Bilbranchen 2013 Firma Privat Dog er antallet af firmabiler indregistreret steget markant siden august i år. Fra august til november i år er der indregistreret firmabiler. Det 51% % Heraf ses også, at salget til private forbrugere er steget, så det i 2013 tegnede sig for 64 % af det samlede bilsalg. Sidste år blev der indregistreret nye biler, sammenlignet med året før. Mere omkring disse tal under Porters Five Forces. Til trods for ovenstående positive udvikling er det ikke ensbetydende med, at folk vil investere i en elbil. I forbindelse med Better Place s konkurs sidste år, mistede led elbilens troværdighed et knæk. På baggrund heraf blev der sået tvivl om, hvorvidt elbilen havde en berettigelse på det danske marked. Mange forbrugere mistede tilliden til elbilen, og investorer holdte sig væk. Alligevel så man i løbet af sidste halvår af 2013 en nye række aktører på det danske marked for elbiler. Dette gælder bl.a. selskabet I.ON der i dag har overtaget Better Places ladestandere (http://www.dr.dk 2013). 51% 49% 61% 39% 64% 36% Råoliepriser Historisk set har oliepriserne været svingende, men generelt har de haft en stigende tendens. Olie er ikke en uudtømmelig ressource, hvorfor der forventes en yderligere stigning i prisen, hvis ikke afhængigheden af olie nedbringes. Da råolien raffineres til benzin og diesel påvirker disse i høj grad begge. Som Figur 4 viser, har råolieprisen en stigende tendens, hvilket giver et større økonomisk incitament til at forske i og anvende alternative energikilder. Dette forbedrer TM s muligheder for succesfuld indtrængning i Danmark. Side 18 af 105\n25 Figur 4: Udvikling i Råoliepriser (korrigeret for inflation), USA Kilde: Miljømæssige forhold Som tidligere nævnt har udarbejdelsen af Kyoto-aftalen skabt større internationalt fokus på miljøet og de menneskeskabte klimaforandringer. Disse klimaforandringer er en stor trussel for verden, som vi kender den i dag, og derfor rangerer denne problemstilling højt i mange nationer verden over Elproduktion I Danmark er elproduktionen meget grøn sammenlignet med de fleste andre lande. Dette skyldes bl.a., at der er mange vindmøller i Danmark, som er en grøn og CO 2 -neautral måde at producere el. I 2012 bestod 43,1 % af Danmarks samlede elforsyning fra VE (http://www.ens.dk 2012), hvoraf vindenergi udgjorde 72,2 % (http://www.energinet.dk 2014). Da store mængder af elproduktionen i Danmark kommer fra VE, vil opladning af elbiler både i hjemmet og på offentligt tilgængelige ladestationer i høj grad være CO 2 -neutral. Det vil igen medføre, at anvendelsen af elbiler vil være CO 2 -neutral, da den ikke har nogen anden udledning. I f.eks. de østeuropæiske lande er de langt fra lige så langt i den grønne omstilling, hvilket også betyder, at langt størstedelen af deres elproduktion ikke kommer fra VE. Det vil betyde, at opladning af en elbil ikke vil være CO 2 -neutral, og dermed vil anvendelsen af elbilen indirekte have en negativ påvirkning på den samlede CO 2 -udledning. Borgerne i EU har en positiv indstilling til miljørigtighed, og mener når adspurgt, at der skal være fokus på VE og forskning i alternative drivmidler, hvilket kan være en mulighed for TM. Ifølge en Eurometer-undersøgelse mener 60 % af de adspurgte, at energiforskning skal være en topproritet i EU, og over halvdelen betragter VE som en af fremtidens vigtigste energikilder Side 19 af 105\n26 (http://www.borsen.dk 2007). Danskerens holdning til miljørigtig transport uddybes under de sociokulturelle forhold. 3.6 Sociokulturelle Forhold De sociokulturelle forhold analyserer den danske befolkning for at identificere eventuelle tendenser, der kunne gøre Danmark til et interessant marked for TM. Det undersøges i dette afsnit, hvordan den danske befolkning er sammensat, hvilke generelle værdier, der er at finde, samt villigheden til adoption af elbilen Befolkningssammensætning og -fremskrivning I Danmark er der ca. 5,6 mio. indbyggere, hvoraf 50,4 % er kvinder. Alderssammensætningen samt de forskellige alderssegmenters forventede udvikling fra kan ses i Figur 5. Figur 5: Befolkningssammensætning og -fremskrivning, % 400% 300% 200% 100% 0% -100% Kilde: Procentuelle ændring Som det fremgår af Figur 5, er de tre største aldersgrupper henholdsvis de årige, årige og de årige i Til sammen udgør disse tre grupper ca. 1,2 mio. svarende til ca. 21 %. Derudover fremgår det, at hvis de årige medtages, udgør den samlede gruppe ca. en tredjedel af Danmarks samlede befolkning. Denne aldersgruppe kaldes i dag for det grå guld. Dette navn Side 20 af 105\n27 har de fået, fordi de oftest har penge og samtidig er villige til at bruge dem. Det er en fordel for virksomheder som TM, at en så stor andel har den nødvendige kapital og samtidig er villig til at bruge den. En ulempe er dog, at denne aldersgruppe generelt er lang tid om at adoptere ny teknologi, og normalt er de meget konservative i deres måde at tænke og leve på. Det vil være en udfordring for markedet for elbiler og dermed TM s innovative koncept. I og med dette alderssegment udgør en tredjedel af den samlede befolkning, vil de have stor betydning på den politiske scene, og dermed også på den miljømæssige. Formår TM at nå denne gruppe, er der stort potentiale forbundet heri. Som det fremgår af Figur 5 vil de årige i 2050 udgøre en markant større andel af den samlede befolkning. Samtidig peger figuren på, at alderssegmenterne vil falde i volumen. Der vil fremover være færre i den arbejdsdygtige alder og flere i forsørgerbyrden. Det betyder, at det potentielle antal fremtidige attraktive forbrugere bliver færre, hvilket kan virke hæmmende på TM s fremtidige salg Uddannelsesniveau Andelen af personer, der fuldfører en videregående uddannelse er stigende. Fra steg dette antal med 9 %. Særligt de lange videregående uddannelser er i fremgang. Her er antallet steget med 13 % i perioden, hvilket fremgår af Figur 6. Figur 6: Demografisk Uddannelsesudvikling, Kilde: Nyt fra Danmarks statistik nr. 264, 2013 Antallet af kvinder, der tog en videregående uddannelse mellem , er steget mere end det tilsvarende tal for mænd i samme periode. 11 % flere kvinder tog en videregående i 2012 i forhold til 2004 men kun 5 % mænd. Værd at bemærke er også at, trods udviklingen, tager flere mænd end Side 21 af 105


Bloomingville Drinksmål– køb online på imerco.dk\nForside Borddækning Bar og vin Barudstyr Bloomingville Drinksmål H 2,5 x D 12,4 cm -Rustfrit stål - Guld\nH 2,5 x D 12,4 cm -Rustfrit stål - Guld\nBloomingville har fokus på detaljen med denne lille drinksmål.\nInderholder op til 3 cl\nBartrenden er stadig uomgåelig, og enhver mand og kvinde bør eje dette guld målebæger for at gøre hjemmebaren komplet. Målebægeret passer til istangen og er ideelt til en værtindegave eller "bare fordi" gaven til kæresten, der har alt.\nHar købt en stak af disse drinksmålere til at bruge til værtindegaver, og de har allerde bragt lykke. Dejligt at vide hvor mange genstande man faktisk måler op - og uundværlig når en cocktail skal mixes


Markise i Skødstrup – Bestil online i dag\nMarkise i Skødstrup? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter markise i Region Midtjylland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 8541 Skødstrup, og generelt i Aarhus Kommune.\nEn hel del internet butikker udlover efterhånden mange forskellige fragtmuligheder. En af de mest benyttede er nu om stunder at få afleveret pakken hos en pakkeshop, og så henter du bare varerne når det passer dig. Leveringsmetoden er nemlig særdeles ukompliceret, samt typisk tilmed den mindst kostelige form for levering.\nDu burde ydermere planlægge at bestille produkterne til levering til din bopæl eller ud til dit arbejde. Leveringstypen viser sig jævnligt en lille smule dyrere, men på den anden side virkelig nem. Den billigste mulighed for levering af Markise i Skødstrup er unægtelig at hente produkterne selv, som jo stiller krav om at du lever lige ved Markise i Skødstrup online forretningens arbejdslager.\nFragtperioden kan vise sig at være rigtig afgørende hvis man absolut skal bruge produktet omgående, og herved er det jo klogt at man undersøger den estimerede leveringsdato ved den vedkommende vare.\nEn række Markise i Skødstrup e-butikker i Danmark stiller udsigt til dag-til-dag fragt på mange af deres produkter, men glem ikke at det regnes ud fra at bestillingen køres igennem inden et bestemt tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få Markise i Skødstrup hen til fragtfirmaet inden pakkemedarbejderne har fri.\nEn hel del forretninger på nettet yder portofri fragt, men ofte afkræver det at man handler for et bestemt beløb. I øvrigt burde du vælge den prisbilligste leveringsmåde, som oftest – uafhængig om man opholder sig i Vejle, Brønderslev eller Faaborg – vil blive at få bragt varerne til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være vældig enkelt for internetbrugere at sammenholde priser på Markise i Skødstrup på diverse online varehuse, og så har flertallet af internet forhandlere ikke kunne slippe for at trykke salgsværdien på deres produkter – til børn, og ligeledes også til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange frembyde levering uden beregning.\nTrods dette kan det stadigvæk vise sig lukrativt at inspicere nogle få netbutikker efter Markise i Skødstrup tilbud inden du gennemfører dit køb, sådan at man ikke er i tvivl om at få den bedste pris.\nDu bør alligevel huske på, at ifald en internet forhandler udbyder Markise i Skødstrup til salg for en salgspris som er utrolig billig, så kan det ofte være en indikation på en snydagtig e-forretning. Bestillinger med kort er på den anden side indbefattet af Indsigelsesordningen, hvilket skærmer køberen overfor svindlende shops på nettet.\nVi foreslår generelt kortkøb eller MobilePay. Som alternativ kan du overveje en løsning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du ønsker at betale regningen over en længere periode.\nForinden folk handler Markise i Skødstrup hos en internet forhandler kan man egentlig bese dens forretningsaftale, det er dog undertiden et tidskrævende arbejde.\nEt nemmere alternativ er at se hvorvidt online virksomheden er verificeret af e-mærket, siden det længe har været en angivelse af at netbutikken efterlever de danske love, foruden at internet butikken regelmæssigt tilses af sagkyndige der har den nødvendige knowhow om bestemmelserne på området. Derudover tilbydes du genvej til at få hjælp, når du oplever besvær som følge af din ordre.\nLigeledes tilrådes det at du er sat ind i de mest basale bestemmelser der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen, eksempelvis hvilken ombytningspolitik på Markise i Skødstrup e-forretningen tilsikrer. I relation til det er det også essesentielt, at man altid gemmer sin kvitteringsmail, så man senere vil kunne bekræfte sin bestilling, hvad end man er kvinde eller mand.\nTrustpilot giver dig nogle fine genveje til at sondere en stor gruppe øvrige kunders bedømmelser og herved går vi ind for, at du bliver klogere på online virksomhedens Markise i Skødstrup kritik forud for at du køber.\nFacebook genererer derudover super solide løsninger til at få et kig ind i e-forhandlerens kundetilfredshed. Derudover er der en række online webshops som giver kunderne mulighed for at publicere en bedømmelse af købsoplevelsen, hvilket lige så vel kan tages i brug til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nVores side er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder sammen med massevis af internet selskaber i form af at vi annoncerer firmaernes varer, og indkasserer kommission under forudsætning af at en af de besøgende på vores side foretager en handel.\nAnvisninger vedrørende Markise i Skødstrup og outlets på nettet ajourføres jævnligt, men der tages forbehold for rettelser der potentielt er realiseret efter at vi sidste gang opdaterede de viste oplysninger.


Den nye Caddy - verdenspremiere på fjerde generation af en bestseller\nCaddy har gennem årene været en bil med mange kvaliteter, der har været højt værdsat af alle typer fra håndværkeren over budchaufføren til familierne. Køreglæde, rummelighed, funktionalitet og pålidelighed har gjort Caddy til den foretrukne blandt de lette varevogne. Den nye og fjerde generation af Caddy er perfektioneret i alle aspekter fra design over motorer til interiør og sikkerhed, så Caddy endnu en gang vil sætte standarden for små varebiler og MPV’er.\nDen nye Caddy bærer Volkswagens design-DNA, der imponerer med sine skarpe kanter og klart definerede overflader og et stilrent udtryk. Det nye frontdesign og den markante bagende giver den nye Caddy et karakteristisk udseende, der skiller sig endnu mere ud takket være for- og baglygternes nye look. Caddy har bevaret sin høje funktionalitet, alligevel fremstår Caddy mere karakterstærk, eksklusiv og dynamisk. Den nye karakteristiske designstil er ført videre i interiøret, der ligesom det ydre er kendetegnet ved skarpe kanter og klart definerede overflader. Dekorative ventilationsdyser og et nyt infotainmentsystem giver instrumentbordet et moderne udtryk. I forbindelse med Composition Colour, Composition Media og Discover Media radio-navigationssystemerne kan Caddy nu også udstyres med bakkamera. Som ekstraudstyr kan Caddy fås med Park Assist, der automatiserer parallelparkering eller situationer, hvor der parkeres vinkelret på kørselsretningen – praktisk for kurerservices og lignende.\nDen nye Caddy sætter ny standard ved at kunne fås med en række nye assistent- og sikkerhedssystemer, der beskytter og hjælper føreren i forskellige kørselssituationer. Det gælder eksempelvis områdeovervågningssystemet Front Assist, der har City Emergency Brake integreret. Hvis føreren overser en bil, en fodgænger eller en anden forhindring forude, aktiveres bremserne automatisk ved hastigheder på op til 30 km/t.\nCaddy kan også fås med Light Assist, der varierer og optimerer forlygternes lys, alt efter den givne kørselssituation, eller træthedsregistrering, der registrerer symptomer på træthed og anbefaler chaufføren at tage en pause. Caddy tilbydes også med adaptiv fartpilot, der er aktiv ved hastigheder fra 0 til 160 km/t (med manuel gearkasse: 30-160 km/t) og som via radarsensorer hele tiden tilpasser hastigheder til det forankørende køretøj. I versioner med DSG-gear kan den adaptive fartpilot bremse bilen helt ned til, fx hvis der er kødannelse.\nDen nye Caddy forventes markedsført i Danmark i løbet af efteråret 2015.


Alvarinho Trajadura 2019 - Hvidvin - Køb på Jyskvin.dk\nAlvarinho Trajadura 2019\nQuinta de Carapeços hører til i Amarante-subregionen, hvor de fra nogle af områdets højest beliggende, granitholdige og veldrænede vinmarker producerer sprøde, mineralske vine.\nOg denne Alvarinho Trajadura er ingen undtagelse.\nDruerne Alvarinho og Trajadura danner grundlaget for denne flotte og forfriskende hvidvin.\nTo druer, der i fx Rias Baixas og Ribeiro på den spanske side af grænsen nord for Vinho Verde står bag nogle af Spaniens absolut bedste hvidvine. Her går de blot under navnene Albarino og Treixadura, hvor de typisk sælges til noget langt højere priser, end det er tilfældet med denne.\nBegge druesorter er spændende, sprøde og typisk "kølige" druesorter med udtalt syre, som frembringer friske, stringente vine, der kan minde lidt om en kombination af Riesling og Sauvignon Blanc med et lille skud Chardonnay.\nQuinta de Carapeços Alvarinho Trajadura er en prisbasker af en sprød og "kølig" hvidvin, der både evner at udfordre "nørden" og samtidig please den almindelige vinnyder, der bare vil have et godt glas hvidvin!\nVinen har en strågul kulør og friske, citrusdominerede og tropiske aromaer af især hvide ferskner, honningmelon, pære, grønne æbler, citrusfrugt og en mineralske undertone.\nI munden fremstår den med sin friske, mundvandsdrivende syre, middelkoncentrerede frugt og flintede mineralitet elegant, sprød og fokuseret.\nGod frugtagtig vin til prisen.\nOverraskende frisk hvidvin med bobler. Næsten helt cava-agtig. Var dog lidt for tør til smagsløgene herhjemme, den dufter utrolig sødt men har en helt anden smag, når man så får den i munden. Overvejende en god lille flaske vin.\nRigtig frisk albarinho - let perlende hvilket øget vinens tiltrækning og fornemmelsen af forår!\nLidt for besk til min smag\nGennemsnit: 3.5 af 6\nEksotisk salat med rejer\n"Det er et lækkert glas til billige penge"\nRelaterede produkter til Alvarinho Trajadura


Supervision — eller hvordan bliver man synlig i sin organisation – Forbindelser\nDu er her: Forside / Artikler / Supervision — eller hvordan bliver man synlig i sin organisation\nInden selve artiklen om nødvendigheden af og betydningen for professionelles deltagelse i supervision, vil jeg citere fra Psykologisk Pædagogisk Ordbog 14. udgave, side 440: Supervision er “1) metode, hvorved personer, der beskæftiger sig med psykologisk rådgivning, får lejlighed til at gennemdrøfte og gennemarbejde problemer i åben og uformel atmosfære med specialister, fx ældre kolleger, enten individuelt el. i grupper. 2) kollegial supervision forstået som indbyrdes, aftalt, støttende, igangsættende og pædagogisk orienteret samtale, hvor en mere erfaren fagfælle hjælper en mindre erfaren med at integrere faglige kundskaber og holdninger således, at fagfællen bliver bedre i stand til at agere i forhold til sit fags teorier og metoder; der er tale om en faglig dialog som giver muligheder for i et kollegialt forum at behandle det der kan være svært i dagligdagen” .\nOvenstående citat skal ikke forstås som en enkelt definition af supervision, men jeg har valgt denne, idet den giver et klart bud på begrebet. Når jeg taler om supervision er det udfra følgende, som er et uddrag af ovenstående citat: “… støttende, igangsættende og pædagogisk orienteret samtale, hvor en mere erfaren fagfælle hjælper en mindre erfaren med at integrere faglige kundskaber og holdninger således, at fagfællen bliver bedre i stand til at agere i forhold til sit fags teorier og metoder; der er tale om en faglig dialog som giver muligheder for i et kollegialt forum at behandle det der kan være svært i dagligdagen”.\nDer kan være mange grunde til at professionelle har brug for supervision.\nUdfra ovenstående definition af supervision vil jeg give mit bud på, hvad det kan bruges til i de professionelles daglige arbejde. Professionelle møder mange forskellige problemstillinger, og der stilles mange krav til dem fra arbejdsgiveren, fx kommunale, amtslige og statslige myndigheder. For at leve op til disse krav, kræves der en del af ledelsen og den enkelte medarbejder, og mine personlige oplevelser som supervisor viser ofte, at kravene for en dels vedkommende er med til at skabe et stressende arbejdsliv. I stressede situationer begynder lederen eller medarbejderen ofte at bebrejde sig selv. Sådan et problem skal løses. Nogle gange er arbejdskravene urimelige, idet det kan være svært for lederen eller medarbejderen at løse sine opgaver inden for de økonomiske rammer, der er tildelt. I pressede, stressede og uoverskuelige situationer fører det ofte til afmagtsfølelser. Følelser af afmagt har store konsekvenser, og det næste skridt er interne “krige” i organisationen/institutionen. Denne uro løser ikke den enkelte leders og medarbejders problem, og somme tider er lederen uinteresseret i medarbejderen og ser ikke vedkommendes situation som noget særligt. Men organisationens/institutionens indbyrdes situation sammenligner jeg med krigs– og krisetilstand.\nI sådanne situationer kan supervision være med til at få ledelsen og medarbejderne til at vende blikket indad og kigge på deres stærke og svage sider, den enkeltes evner i forhold til de krav, der stilles, og deres interne samarbejde. Supervisoren kan støtte dem og — i samarbejde med dem — skabe en faglig dialog, således at hver enkelt person kan se sine ressourcer og udvikle sine svage sider i positiv retning. Det er også vigtigt, at organisationen når den erkendelse, at medarbejderen skal kunne løfte sine arbejdsopgaver og leve op til kravene fra arbejdsgiverne og brugerne uden stress.\nSupervision kan også bruges til at sætte de professionelles daglige handlinger i perspektiv. For eksempel er det vigtigt at se på, hvordan pædagogen eller bibliotekaren håndterer uhensigtsmæssig adfærd. I en længerevarende proces kan man tilegne sig og udvikle metoder, som er et produkt af arbejdsfællesskabet. Dvs. at medarbejderne i forbindelse med fælles supervision når til enighed om, hvilke metoder de vil anvende, og hvordan de vil anvende dem. Det nyskabende er, at deltagerne i supervisionen selv er med til at udvikle metoderne.\nJeg vil komme et konkret eksempel. I en pædagogisk institution opdagede en medarbejder i forbindelse med sit opsøgende arbejde blandt børn og unge, at et ungt menneske med anden etnisk baggrund end dansk blev slået af sine forældre. Da medarbejderen kom tilbage til institutionen, fortalte han lederen og kollegaerne, hvad han havde tænkt sig at gøre for at kunne støtte den unge. Men lederens og de andre medarbejderes løsning var ikke i overensstemmelse med medarbejderens. Denne uoverensstemmelse gav anledning til en konfrontation eller — som jeg tidligere kaldte det — til en krig mellem medarbejderen og lederen. De valgte at tale med en superviser om problemet og om, hvordan der kunne skabes en fælles strategi. Superviseren bad først om at høre, hvilken løsning medarbejderen ville vælge for at støtte den unge.\nMedarbejderen: “Min løsning er at kontakte hans forældre for at høre begrundelsen for volden mod ham. Jeg ved, at forældrene har en anden kulturel baggrund end dansk, og at det i deres hjemland ikke er strafbart at slå børn. Men jeg er i tvivl om de er klar over, at det er strafbart i Danmark. Afslutningsvis vil jeg understrege overfor forældrene, at jeg næste gang vil underrette myndighederne.” Lederen: “Jeg vil have, at du skal melde forældrene til politiet, og jeg kan slet ikke forstå din (medarbejderens) handlingsstrategi. I sidste ende kan du blive fyret…”.\nDa superviseren havde hørt parterne, kunne han tydeligt se, at det var et meget kompliceret problem for dem; problemet var mere indviklet end de selv troede, det var. I denne og lignende situationer gælder det ikke om, at give den ene eller den anden ret; nej, det gælder om at finde frem til problemets karakter ved at belyse det fra mange vinkler. I den konkrete sag handlede det om, at en familie med anden etnisk baggrund end dansk brugte vold. Medarbejderen havde tilstrækkeligt kendskab til familiens kulturelle baggrund. Lederens og de øvrige medarbejderes viden om familier med anden etnisk baggrund end dansk var ringe. Supervisorens opgave bestod så i at få medarbejderen til at se, at hver medarbejder har sin egen holdning til og sine egne overvejelser om, hvordan problemet skulle løses. Den måske væsentligste opgave i supervisionsprocessen er at kombinere parternes forskellige løsninger til en fælles løsning.\nEfter det komplicerede problem blev drøftet i personalegruppen, nåede medarbejderne og ikke mindst lederen via støtte fra supervisoren til den erkendelse, at bekrigelse af hinanden og trusler om fyring ikke er en løsning, der gavner den unge. Derfor blev det besluttet, at de i fællesskab først kontaktede den unge og meddelte, at institutionen ville gøre noget ved forældrenes vold. To medarbejdere skulle tage hjem til familien sammen med den unge og fortælle forældrene, hvad de havde erfaret og om konsekvenserne af forældrenes handlinger. Det viste sig, at forældrene ikke kendte den danske lovgivning, og at forældrenes begrundelse for at slå, var afmagt. De vidste ikke, hvad deres barn foretog sig i sin fritid og at han havde svært ved at passe sin skole. Forældrene ville gerne i kontakt med det danske samfund, men kendte ikke systemet, for eksempel vidste de ikke, hvem de skulle henvende sig til for at få hjælp til sprogundervisning. Medarbejdernes besøg var med til at afklare en del ting. Medarbejderne forsøgte at støtte op omkring den unges problemer ved bl.a. at vejlede forældrene. Vejledning, støtte og hjælp gav mening for familien og ikke mindst for institutionen. De to medarbejdere, der oprindeligt var meget uenige, kunne efter besøget se meningen og formålet med deres handlinger. Den fælles løsning var med til, at medarbejdernes forskelligheder ikke blev set som et problem, men tværtimod som en styrke.\nEn del medarbejdere og ikke mindst ledere af organisationer er som regel mod supervision i begyndelsen\nEn del medarbejdere og ikke mindst ledere af organisationer er som regel mod supervision i begyndelsen. Det kan de have gode grunde til — de ved, hvor skoen trykker, dvs. kendskab til egne svagheder i forhold til kollegerne, lederne og sig selv. Når jeg møder denne skepsis stiller jeg altid tre spørgsmål:\nHvor længe har du forsøgt at forhindre supervision for dig selv og personalegruppen?\nKan din negative indstilling til supervision føres tilbage til, at du ikke vil vise svagheder overfor andre?\nHvis svaret er ja, er I så kommet videre med de skjulte problemer? Uden at jeg kender dig, er svaret naturligvis ’nej’! Men prøv lige at tænk på, hvor megen energi du har brugt, og hvor mange irritationer du har haft på grund af skjulte problemer… Jeg vil tro, at du har brugt en del nattetimer på at finde løsninger på problemerne, men sandsynligvis uden held….\nHvis man sidder i suppedasen og ikke kommer nogle vegne, så vil det gå ud over ens privatliv. Desuden bliver arbejdslivet til en sur pligt; arbejdet skal ’bare overstås’. Min erfaring viser, at skjulte problemer ofte er årsagen til en dårlig organisationskultur, at man ikke taler med, men om hinanden og at organisationen står svagt i relation til deres interne og eksterne interessenter. I disse situationer foreslår jeg, at man begynder at tage fat på de problemer, som med tiden har vokset sig store og efterhånden er blevet meget vanskelige at løse. Der er mange måder at arbejde med personlige, faglige og samarbejdsproblemer på. Ud fra mine erfaringer som supervisor i forskellige institutioner ved jeg, at supervision er en effektiv måde i fællesskab med kollegerne og lederne at indlede en proces, hvor der tages fat på svaghederne i forbindelse med arbejdet.\nVigtigt er dog, at supervisoren ikke opfatter den enkelte medarbejder eller leder som problem. Da konflikter normalt opstår i relation til andre og til arbejdsopgaven, må de også analyseres og løses relationelt. Ofte er det sådan, at relationerne til andre mennesker er svage, og at vi i faglig sammenhæng er usikre på vores præcise ansvar, funktion og arbejdsopgaver. I pædagogiske institutioner bruger både medarbejdere og ledere for eksempel ofte dette udtryk: “Jeg/vi troede, at du/I vidste, hvad du/I har ansvar for”. Men når jeg som supervisor spørger, om der findes noget på skrift, der indikerer den enkeltes ansvar for netop at undgå, at man taler forbi hinanden, viser det sig som oftest, at der ikke er noget. Det er meget væsentligt for alle parter, helt fra starten at få præciseret den enkeltes ansvar, funktion og arbejdsopgaver i relation til dem, der normalt arbejder med opgaven og derfor er involveret i sagen. Dermed er ikke sagt, at alle dagligdagens problemer løses ved hjælp af et stykke papir — langtfra! Vigtigt er derimod, at det implicitte gøres eksplicit; i supervisionen sættes ord på den enkeltes antagelser og formodninger.\nDer er mange forhold i organisationen, man i fællesskab skal kigge på før forskellighederne kommer til at fungere. Muligheden for personalets faglige udvikling er et vigtigt element for at løse de konflikter og nå de mål, man i supervisionsforløbet blev enige om at give sig i kast med. Det kræver bl.a. økonomiske ressourcer, idet opgavernes indhold ændrer sig hele tiden. Der hviler et stort ansvar på lederens skuldre for at skabe en ramme, der giver plads og mulighed for medarbejdernes trivsel og udvikling.\nAt være synlig, både overfor sig selv og overfor kolleger og ledelse.\nBegrebet synlighed kan fortolkes på mange måder. I supervisionssammenhæng er det både de positive og de negative aspekter, der er i fokus. Det positive ved synlighed er, at man i personalegruppen gør problemstillingerne og dertil knyttede oplevelser synlige. Men ofte sidder der kolleger i en anden afdeling eller undervisningsklasse, der ved bedre end andre, hvordan problemet skal håndteres bedst. Disse kollegers erfaringer er guld værd for hele organisationen, men videndeling på tværs af afdelingerne er en vanskelig ting. Der skal overvindes institutionelle forhindringer og psykiske barrierer. Erfaringer og viden kapsles ofte ind, og problemløsningskompetence opfattes alt for tit som en privat ressource og ikke som hjælp til selvhjælp. En erfaren supervisor vil derfor altid opfordre til, at man i første omgang benytter sig af den lokale viden, før man tilfører organisationen fremmed viden og ekspertise. Ud fra egen erfaring som supervisor ved jeg, at kollegerne er meget modtagelige for input fra organisationens andre medarbejdere.\nDet negative ved begrebet synlighed er, at nogle personalegrupper er nået til et punkt, hvor de ikke længere kan overkomme deres arbejdsopgaver. Ofte har de en forvrænget forestilling af begrebet “magt”. For dem betyder magt ikke, at kunne magte en opgave eller at blive sat i stand til igen at magte en opgave. Magt er udelukkende den instans, der griber ind, når man ikke magter sine opgaver. Derfor er de bange for, hvordan kollegerne og lederne muligvis reagerer på deres afmægtighed i forhold til arbejdsopgaverne. En person, der er bange og har et forvrænget magtbegreb giver desværre ikke udtryk for sine svagheder i forhold til sin funktion og sine ansvarsområder i organisationen/institutionen på personalemøder eller pædagogiske råd. Der kan være mange gode grunde til den manglende synlighed. Det kan have noget at gøre med den professionelles faglighed, med personlige problemer og med en lukket eller ligefrem destruktiv organisationskultur.\nNår supervisionen tager udgangspunkt i samarbejdsrelationerne og i de faglige forbindelser til arbejdsopgaven, så er det i første omgang organisationen og ikke den enkelte, der har et problem. Den enkelte medarbejder er en del af problemet, men han/hun er ikke problemet. Det er for eksempel uhensigtsmæssigt både for den enkelte, de andre medarbejdere og organisationen, når vi ikke kan dele vores personlige eller private problemer med kollegerne. Private problemer er altid en del af arbejdslivsverdenen — om man vil det eller ej. Derfor må der arbejdes med organisationskulturen, når det “ikke er tilladt” at sige til sine nære kolleger, og især til sin leder, at man lige nu har problemer i privatlivet. På den måde bliver man synlig som det hele menneske, man trods alt er, og den klare udmelding er med til, at kolleger og ledelse regulerer forventningerne til en, så arbejdslivet bliver overskueligt.\nSynlighed i organisations—/institutionssammenhænge har efter min opfattelse også med fællesansvar at g&oslah;re. Dvs. at den enkelte medarbejder udfra sit ståsted kan følge med i organisationens/institutionens udvikling. Hvis man som medarbejder er bekendt med områder eller afdelinger, der ikke lever op til organisationens målsætning, så der det vigtigt, at man enkeltvis og i fællesskab tager et ansvar. Man skal henvende sig til kollegerne og sige højt, hvad der ikke fungerer optimalt. Dette åbner muligheden for at problemet tages op under en supervision.\nDet er muligt, at synliggørelsen fremprovokerer negative reaktioner hos kollegerne. Men erfaringerne med forskellige grupper viser også, at ens initiativ ofte bliver modtaget positivt, netop fordi man undrer sig over, at problemet ikke håndteres optimalt. Det er vigtigt at markere, at ens hensigter er positive; tonen man bruger, når man henvender sig til en kollega, skal være venlig. Hvis man til hensigt at være kritisk og at nedvurdere afdelingen eller kollegernes arbejdsindsats, så er det klart, at reaktionen bliver negativ. Men hvis det er ægte interesse og omsorg for afdelingen og dens medarbejdere, er modparten ofte positivt indstillet over for henvendelsen. På den måde kan man få et godt samarbejde mellem afdelingerne og evt. i fællesskab udvikle sig via supervision.\nAt skabe rum og tryghed for forskeligheder og ikke opfatte dem som problemer, men tværtimod som en styrke.\nForskelligheder er en del af livet mellem mennesker. Jeg kender i hvert fald ingen organisationer/institutioner, hvor alle opfatter tingene på samme måde. Nej, vi er forskellige, men jeg oplever, at det ofte gøres til et stort problem, enten mellem medarbejderne eller overfor ledelsen. Når der ikke sættes ord på forskellighederne, bliver det til et problem. Uden jeg vil generalisere sker det alt for ofte, at personlige forskelligheder blandes med de faglige forskelligheder. Det er ikke nemt for personalet og ledelsen at adskille det personlige og det faglige. Jeg har fx oplevet en personalegruppe, der gav udtryk for deres “faglige forskellighed”, men da jeg hørte deres begrundelser for forskellighederne, viste det sig efter et stykke tid, at det mere handlede om personlige forskelligheder, fx hvordan den enkelte kollegas syn på forskellige ting adskilte sig fra en gruppe medarbejdere. Bevidst eller ubevidst stemplede gruppen den medarbejder som de mente havde et fagligt problem. Jeg bad dem om at fremlægge deres syn på et konkret emne, der var på dagsordenen og fortælle, hvad de så som et fagligt problem. Desværre kunne de ikke selv pege på noget som helst, der indikerede, at det var et personligt problem. Her mener jeg, at man som supervisor skal forsøge at træde tydeligt frem. Jeg kan huske, at jeg sagde til dem, hvad jeg så blandt gruppen og den ene medarbejder, nemlig, at deres problem ikke var faglighed, men snarere et mere personligt problem. Min klare udmelding var med til at gruppen tydeligt fik formuleret, at de på mange områder ikke brød sig om medarbejderen. Processen var meget smertefuld for parterne, og der var ingen enkle løsninger. Min hensigt var, at de over en periode skulle tale sammen og se om de i fællesskab kunne opnå et kompromis. Det kunne naturligvis også ende med, at den ene medarbejder opgav kampen mod gruppen. For at forebygge lignende ubehagelige situationer mener jeg, at det er et fælles ansvar for alle medarbejdere at man, inden det kommer så vidt, tidligt tager fat på problemerne. Ofte skyldes det en masse usagt og en generel utryghed omkring sin egen position i medarbejdergruppen. Medarbejdergruppen vælger at “overleve” ved at danne kliker. Efter min mening lykkes disse klikedannelser kun under en usynlig ledelse, og det er dræbende for alle parter. I sådanne situationer er det vigtigt at koble en supervisor på personalegruppen for bekæmpe de interne krige, der også påvirker institutionens brugere. Jeg er af den overbevisning og har gode erfaringer med, at det kan lade sig gøre at skabe rum og tryghed for forskelligheder. Det kan det med en synlig leder, med klare mål for institutionen, præcisering af ansvar og funktioner og åbne faglige fora, dvs. enten fælles supervision eller i ledelsen, så der kan tages fat på det, som lederen eller medarbejderne ser som generende for den enkelte eller for andre i personalegruppen. Hvis det lykkes at udvikle den holdning, at forskellighed er i orden er mulighederne for positiv udvikling i organisationen/institutionen gode.\nPersonalet og supervisoren skal i fællesskab planlægge, hvor lang tid der skal bruges, så parterne kan udtrykke deres syn på vanskelighederne imellem hinanden og lederne — og i organisationen og institutionen som helhed. Hvis man ikke udfordrer hinanden, er der stor fare for at sidde fastlåst i processen, derfor kan medarbejderne også være med til sammen med lederen og supervisoren at sætte nogle projekter i gang for at afprøve nogle metoder i forhold til nogle emner eller problemer, der behandles i supervisionen. På den måde kan medarbejdere mærke efter, om den nye proces ved hjælp af supervision rykker noget fx i forhold til samarbejdsproblemer. Hvis der ikke er sket noget, må lederen i fællesskab med medarbejderne finde andre veje for at bruge energien på noget konstruktivt. Jeg vil lige indskyde, at supervision nogle gange sætter processer i gang, der kan føre til andre beslutninger, der er ubehagelige, fx opsigelser eller overflytning andetsteds i organisationen eller kommunen til andre opgaver.\nIdeer til og ansvar for organisationens udvikling ligger helt klart hos medarbejderne og lederen — organisationen eksisterer først og fremmest i kraft af er deres faglige viden, personlighed og interesse. Man skal gøre sig klart, at en supervisor ikke er en “supermand” eller “superkvinde”. Medarbejderne og lederen skal i forl&oslassh;bet tage stilling til, om de kan bruge den valgte supervisor. Hvis de ikke føler, at de kommer videre med deres faglige problemer, er tiden inde til at skifte til en anden supervisor. Efter mine egne erfaringer er følgende kriterier fundamentale forudsætninger for en supervisor:\nat have teoretisk viden og praktiske erfaringer indenfor området;\nat have evnen til personlig stillingtagen — det er ikke nok med teoretisk viden, supervisoren skal i nogle situationer også være personlig;\nTeoretisk viden og praktiske pædagogiske erfaringer er væsentlige forudsætninger for supervisoren. En kombination af disse to ting vil være med til, at supervisoren står stærkt. Men jeg mener også — og her er der nok nogle supervisorer, der er uenige med mig — at et væsentligt element i processen er, at supervisoren skal være personlig. Han/hun skal kunne forholde sig til det enkelte menneske. Det kan virke befriende, når supervisoren bliver ber&oslaah;rt eller ligefrem rørt af samtaleemnet. Det er desuden vigtigt for forståelse af problemets psykiske aspekter, at supervisoren f.eks. fortæller, hvordan samtaleemnet påvirker ham/hende. Det skaber identifikation. Jeg har ofte oplevet at isen bliver brudt, når jeg fortalte, hvordan jeg selv kom videre i en given situation. At give noget fra sig på det personlige plan, kræver en stor indlevelsesevne i, hvordan modparten tænker og føler.\nKritikeren står nu og tænker, at ’det kan man ikke, og at det er en sammenblanding af sit privatliv og professionelle arbejde’. Hvis det opfattes sådan, så har kritikeren misforstået essensen. Jeg giver kun korte input udfra det aktuelle samtaleemne. Fokus er hele tiden på enten individets eller gruppens bidrag. Min erfaring viser tydeligt, at deltagerne er glæde for mine personlige bidrag til samtalen.\nEn anden vigtig opgave for supervisoren er helt fra starten at annoncere sin arbejdsstil overfor medarbejderne og lederen, så de kan forholde sig til denne. Nogle supervisorer er procesorienterede, dvs. at de bruger megen tid at lade deltagerne finde frem til problemet og komme med ideer til, hvordan man kunne løse problemet. Selvom supervisoren for længst ved, hvor knudepunkterne er, forholder han/hun sig afventende. Men det er ikke altid deltagerne har tålmodighed til dette. Der kan også arbejdes problemorienteret. Så er det ikke deltagerne, men supervisoren, der formulerer hvad problemet efter hans/hendes mening består i. Min erfaring viser, at deltagerne ofte har brug for, at der ikke skal gå al for lang tid, inden man når til sagens kerne. Det er dog sådan, at supervisorens bud på problemet altid er et tilbud til deltagerne. Tilbuddet kan tages imod eller afvises.\nJeg arbejder problemorienteret. Lige så snart jeg ser, hvad problemet er, beder jeg deltagerne om at lytte til mit bud på, hvad jeg ser i forhold til den enkelte medarbejder eller i personalegruppen. Dernæst går jeg yderligere i dybden; jeg er konkret og forsøger at fastholde det jeg ser i et samspil. Reaktionerne er forskellige — ofte forsøger deltagerne at gå som katten om den varme grød i forhold til det jeg peger på, men jeg forsøger at holde fokus. Mine erfaringer viser da også, at det for en stor dels vedkommende lykkes medarbejderne at indse problemet og arbejde med det.\nDenne arbejdsstil kræver, at enkelte medarbejdere ikke bliver stemplet, hængt ud eller gjort til syndebukke. Tværtimod skal hele medarbejdergruppen inddrages i processen; de bedes om at forholde sig til den konkrete problemstilling. For eksempel i problemer mellem en medarbejder og leder bedes de om, at de hver især tager ansvar. Det er vigtigt at være konkret; holdninger eller meninger som ikke er relevante i situationen blokerer for konstruktive løsninger. Det handler om mennesker, der har det svært med hinanden i institutionen. Mine erfaringer viser, at der gennem supervisionen opstår en ny dynamik, når man hver især tager et ansvar. På den måde tager andre kolleger i organisationen også deres del af ansvaret for problemer og optræder ikke som dommer overfor kollegerne eller lederen.\nSupervision har vi alle brug for. Nøglen til en effektiv supervision er afslappede fysiske rammer, hvor man er fri for forstyrrende elementer som for eksempel telefoner eller støj i nærheden af lokalet. Ligeledes er deltagernes vilje til supervision vigtig. Derudover skal der sørges for, at alle bliver set og får mulighed for at komme med forskellige holdninger og synspunkter. Supervisoren skal også sørge for, at medarbejderne ikke bliver for personlige, dvs. at de specifikt går efter køn, nationalitet, udseende eller lignende. Medarbejderne har ret til at forlade lokalet, hvis de ikke føler sig tilpas i enkelte situationer, men på den betingelse, at supervisoren bagefter følger op på, hvad der skete for medarbejderen.\n Psykologisk Pædagogisk Ordbog af Mogens Hansen, Poul Thomsen og Ole Varming 14. udgave. 2003, s. 440. Gyldendal


Wavin Sentio styreenhed 1-8 kredse.\nSentio - NYHED\nWavin Sentio styreenhed 1-8 kredse\nShunts og tilbehør\nDu sparer: 1.778,00\nSentio er Wavins nye system til styring af gulvvarme i boligen. Systemet er designet således, at det kan udbygges med en række ekstra komponenter og indbyggede funktionaliteter som f.eks. vejrkompensering, der gør styringen af gulvvarmen endnu mere smart.\nDu kan styre systemet via styreenheden, et LCD-diaplay, computeren eller via Sentio appen, der er kompatibel med både Android og iOS-systemer. Appen er en nem og hurtig vej til indstillinger og ændringer af disse. Den viser aktuelle rumtemperaturer, og giver samtidig mulighed for at lave ugeprogrammer samt til- og frakoble ferie eller standby-mode.\nDer kan tilsluttes op til 24 termostater, 16 telestater samt styring af maks. to blandekredse med eller uden vejrkompensering.\nFor opsætning af systemet til vejrkompensering kræves udendørssensor, anlægsføler på frem- og returløb, servomotor samt LCD-display eller fobindelseskabel til PC, for indstilling og styring af alle parametre.\n• 1 x Sentio styreenhed\n• 1 x Pose med skruer, rawplugs og andre dele\n• 1 x Installationsvejledning\nOBS! Montering og tilslutning af styreenheden må kun udføres af en autoriseret installatør.


Skibsfart » Tørlast-sektor under historisk hårdt pres\nTørlast-sektor under historisk hårdt pres\nTørlastrederier er blevet reduceret til "velgørere for befragtere", lød det på Maritime CEO Forum i Singapore\nOnsdag 10. april 2019 kl: 12:56\nDer blev ikke lagt fingre imellem, da en række topchefer på Maritime CEO Forum i Singapore beskrev markedet for tørlastskibe, der længe har været under hårdt pres. “Forretningsmodellen er brudt sammen,” lød det blandt andet.\n“Vi bygger skibe, der kan holde i 25 år og får måske gode rater i fire. Vi skal bygge en Rolls-Royce, men får betaling for et vrag,” lød det fra Martyn Wade, CEO i det Singapore baserede rederi, Grindrod Shipping.\n“Hvilken reder har tjent penge i de sidste ti år,” spurgte Pankaj Khanna, der er tidligere CEO i Ocean Rig og fortsatte: “Rederne er blevet til velgørere for befragtere - vi betaler for at flytte deres gods”. Han forudså flere konkurser og sammenbrud i sektoren og erklærede sig enig med Wade: “Denne forretningsmodel er ikke bæredygtig.”\nKhanna frygtede, at der ikke bliver fremgang at spore i 2019, men at 2. kvartal potentielt kan blive endnu værre end det første.\nDirektøren for det norske shippingselskab Throvald Klaveness´ Asien afdeling holdt sig heller ikke tilbage.\n“Vi har haft et elendigt første kvartal,” sagde Punit Oza fra selskabet, der opererer op mod 135 tørlastskibe verden over.\nDen langvarige nedtur på tørlastmarkedet har betydet “et alarmerende fald i vedligeholdelses standarderne blandt tørlastskibe,” lød det fra chefen for risk management firmaet RightShip under konferencen på Fullerton Hotel i Singapore.\n- Medie: Tæt på fase 1 aftale i handelskrig\n- Jordskredssejr sikrer næste fase af Brexit\n- Fond støtter nyt maritimt kvindenetværk\n- Lederne Søfart skal have ny formand\n- Danmark sender fregat til Hormuz Strædet\n- Ankret holdt ikke - fragtskib gik på grund\n- V.Group overtager Dania Ship Management\n- Voldsom forskel i pristillæg for lavsvovlsolie\n- Danske rederier øger køb af brugte skibe\n- EU-klimaudspil rammer shipping\n- Borgmester aflyser havnelukning i Kolding\n- Nu vil filippinerne have udsættelse\n- Fiskekutter i brand nord for Hanstholm\n- Sjældent set “landgang”\n- Dramatisk kran-kollision i Antwerpen\n- 14 søfolk reddet i dramatisk aktion\n- Fragtskib kæntrer efter kollision\n- Krigsskib fundet efter 105 år på havbunden\n- Video af dramatisk helikopter-redning\n- Datter døber hangarskib med faderens navn\n- Krydstogtrederi køber egen tropeø\n- LNG-drevet gigant vil sætte ny rekord\n- Kæmpe bilskib indvier ny multiterminal


Rækkehus, København Østerbro, Øster Søgade\nRækkehus på Olufsvej, København Østerbro\n126 m2 rækkehus til salg i 2100 København Ø\n126 m2 Ikke til leje 9.995.000 kr.\nRækkehus på Kildevældsgade, København Østerbro\n128 m2 rækkehus til salg i 2100 København Ø\n128 m2 Ikke til leje 6.998.000 kr.\n135 m2 Ikke til leje 9.995.000 kr.\nRækkehus på H.C. Lumbeysgade, København Østerbro\nRækkehus på Østerbro ved Svanemøllen på 278 m2: Rækkehus: 278 m2, Sjælden helt byggeforeningshus bedre byggeskik, med dejlig have på 120 m2 og vestvendt ugeneret solgård, Tør god kælder. Tæt på Svanemølle...\n278 m2 Ikke til leje 9.455.000 kr.\nRækkehus på Rymarksvej, Hellerup\n136 m2 rækkehus til salg i 2900 Hellerup: Meget charmerende og sjældent udbudt rækkehus i 2 plan med pudsede facader og nyt tag fra 2007. Beliggende i børnevenligt område tæt ved gode transport mulig...\n136 m2 Ikke til leje 6.950.000 kr.\n129 m2 rækkehus til salg i 2400 København NV: Leder I efter et flot og klassisk rækkehus, tæt på bo Kbh Centrum, og med masser af plads at boltre sig på, så kig her! Her er 129 kvm bolig samt en meget...\n129 m2 Ikke til leje 3.198.000 kr.\nBoligdeal.dk er Danmarks store portal for udlejning og salg af Rækkehus og andre boligtyper. Boligdeal bruges af både ejendomsselskaber, ejendomsmæglere og private til at udleje og sælge boliger - herunder Rækkehus i København Østerbro.


Depot-problemer i Kignæshallen – Hornsherred Lokalavis\nArkivfoto: Steen Westh\nDepot-problemer i Kignæshallen\nBy Conny Probst on\t 15. juni 2022 Jægerspris, NYHEDER\nJÆGERSPRIS: Foreningerne i Kignæshallen oplever, at de har for lidt depotplads. Flere af aktiviteterne i hallen bruger udstyr, der optager en del depotplads; eksempelvis gymnastikkens redskaber, bordtennisklubbens borde og pensionistforeningens stole til bankoaktiviteter.\nDerfor har Jægerspris Gymnastikforening på vegne af de øvrige foreninger i hallen søgt facilitetspuljen om mulighed for at udvide et af depotrummene i hallen med 50 kvm. Administrationen har dog vurderet, at det vil kun være muligt at udvide depotet med cirka 20 kvm, på grund af, at hallens tag sætter en begrænsning på rummets indvendige højde.\nDer er blevet set nærmere på fire løsninger på problematikken:\n1. Den løsning, som Jægerspris Gymnastikforening ønsker, vurderes at koste 600.000 kroner. Løsningen sigter efter at udvide det eksisterende depot på hallens nordside ud imod parkeringspladsen med cirka 20 kvm. Det er en dyr og kompliceret løsning at flytte de bærende vægge, udvide bygningens fundamentet og forlænge taget.\n2. Et billigere alternativ kan være at opstille en container på arealet udenfor hallen. Containeren vil kunne bruges til at opbevare borde og stole, som skal bæres fra container over græsset og ind hallen. Denne løsning ønsker gymnastikforeningen ikke, da det vil øge problemerne med beskidt halgulv ,som i forvejen er en udfordring.\n3. En opkobling af et container-depot med hallen er drøftet med kommunens byggekonsulenter. Det er muligt, men en række brandkrav træder i kraft, når containdepotet bliver opkoblet på hallen. Det vil være meget fordyrende. Anlægssummen har været svær at vurdere, men forventes at ligge lidt lavere end løsning 1 og betragtelig højere end løsning 2.\n4. I dialogen med Jægerspris Gymnastikforening har et fjerde alternativ været foreslået, hvor man afsøger muligheden for at finde en anden egnet lokation til banko. Jægerspris Pensionistforening holder banko en gang om ugen i hallen. Det er pladsen til deres borde og stole, der udfordrer depotpladsen i hallen. Samtidig er rengøringen af hallen udfordret på de dage, der er banko. Det skyldes, at pensionistforeningen bruger udendørsfodtøj i hallen.\nFlytning af banko\nFrederikssund Idrætsråd er høringspart til facilitetspuljen og har opfordret til, at man går i dialog med Jægerspris Pensionistforening, for at få flyttet deres bankospil til en anden kommunal bygning.\nEksempelvis byrådssalen på det gamle rådhus, i det gamle bibliotek eller Vestermose på Hovedgaden (den gamle fritidsklub).\nDen opfordring er udvalget for Unge, fritid og idræt enig i, at der skal arbejdes videre med.