20 historier. En bid af Region Sjælland 20 væksthistorier. Tvedemose. Lammefjords Grønt. Honningpigen. Ostebørsen. Søbogaard. Castus. - PDF\n20 historier. En bid af Region Sjælland 20 væksthistorier. Tvedemose. Lammefjords Grønt. Honningpigen. Ostebørsen. Søbogaard. Castus.\nDownload "20 historier. En bid af Region Sjælland 20 væksthistorier. Tvedemose. Lammefjords Grønt. Honningpigen. Ostebørsen. Søbogaard. Castus."\n1 CITATER Krenkerup Lammefjords Grønt Lolle Frugt ARDO Økoladen Skee Is Knuthenlund Mineslund Varpelev Tomater Hvidkildegaard Honningpigen Tvedemose Søbogaard Tokkerupgaard Ostebørsen Beauvais Castus Guldborgsund Frugt Majbøllegaard Højbakke Vingård Danskernes BMI skyder i vejret. Derfor er der hårdt brug for det øgede fokus på sund mad og sund livsstil, som er opstået i samarbejde mellem aktører i Region Sjælland. Af hensyn til os og af hensyn til vores efterkommere. Anette Berg Carlsen Københavns Madhus Vi skal ændre fokus fra, hvordan vi får solgt de produkter, vi aktuelt producerer, til hvordan vi udvikler og producerer produkter som markedet efterspørger og som kan sælges som højværdiprodukter.. Jens Peter Sørensen Formand for Fødevareplatformen Fremstilling af fødevarer og nydelsesmidler af høj kvalitet i Region Sjælland giver gode muligheder for at sælge to produkter: Den fremstillede vare samt historien om fremstillingen ved besøg på virksomheden og som storytelling om produktet. Henrik Toft Jensen Roskilde Universitet Center Alle regionens supermarkeder, tankstationer, bagere, slagtere i lokalområdet skal forhandle fødevarer fra de fede jorder omkring dem. Hoteller og restauranter skal sætte lokale produkter og fødevarekvalitet i højsædet og genopdage det ærlige og ordentlige måltid. Det gælder også skolerne, så børnene og de unge lærer om smag og om måltidets betydning for sundhed og velvære. Det er min vision. Nethe Plenge Kogekone Det er vigtigt, at udviklingen af en lokal fødevarekultur går hånd i hånd med uddannelsen af kokke. Kun på den måde vil kulturen blive en del af restaurationsbranchen. Peter Friis Selandia ceu Det bedste sted at se nye tendenser og muligheder for fødevareproduktion er i Region Sjælland. Få steder i landet er mulighederne så store og eksperimenterne så mangfoldige, som netop i nærmarkederne til Hovedstadsregionen. Vi er godt på vej, men det dynamiske potentiale i den lange omstilling mod mere økologi skal nurses og udvikles gennem viden, netværk og samarbejde. Michael Svane Dansk Landbrugs økologisektion 20 historier En bid af Region Sjælland 20 væksthistorier\n2 PLATFORMENS NETVÆRK Kalundborg 11 6 Høng Korsør Nakskov Jyderup 19 Slagelse Skælskør 7 Asnæs 15 1 Sorø Nykøbing S. Maribo Rødby Rødbyhavn Holbæk Ringsted 18 Glumsø 5B 12 Fensmark Næstved Sakskøbing 8A 5A Nysted Roskilde Lejre Præstø Vordingborg 2 5C Køge 17 Store Heddinge Faxe Stubbekøbing 4 Nykøbing F. Gedser Greve 8B 3 Taastrup København Platformens netværk De 20 væksthistorier Uddannelse, offentlige parter og vidensinstitutioner Øvrige producenter i regionen Indhold Forord... 4 Krenkerup... 6 Lammefjords Grønt... 8 Lolle Frugt ARDO Økoladen Skee Is Knuthenlund Mineslund Varpelev Tomater Hvidkildegaard Honningpigen Tvedemose Søbogaard Tokkerupgaard Ostebørsen Beauvais Castus Guldborgsund Frugt Majbøllegaard Højbakke Vingård Kort Adresser Fødevareplatform Region Sjælland Citater...bagsiden Udgivelse: Grønt Center, Råhavegaard Maribovej 9, 4960 Holeby Redaktion: Lis Andresen, Grønt Center Jesper Nørgaard Viemose, Damvad a/s Anne Absalonsen, Uncial Kommunikation Foto: Jesper Nørgaard Viemose Grønt Center Virksomhedernes egne foto Layout og produktion: Club 1 Reklamebureau Tlf oplag 2000 stk. 20 historier En bid af Region Sjælland 20 væksthistorier\n3 Fødevareplatform Region Sjælland - en katalysator til vækst Honning og håndværksoste, convenience food og frugtvin, kødkasser og friskkværnet korn. Det er blot nogle af de produkter, der tegner fødevaresektoren i Region Sjælland. Her er ikke halm i træskoen, men vidensbaseret vækst hos de moderne, innovative og meget forskellige virksomheder, der fortæller deres væksthistorier i denne bog. Vækstforum Sjælland har fostret og finansieret Fødevareplatform Region Sjælland for at fremme væksten i regionens fødevarevirksomheder, der i forvejen er kendetegnet ved stor mangfoldighed og stolte fødevaretraditioner. Over 360 enkeltpersoner og virksomheder har løbende kontakt til Fødevareplatformen. Denne bog er tyve snapshots, taget i sommeren Her viser Fødevareplatformen, hvordan de tyve udvalgte virksomheder har udviklet sig de senere år. Bogen synliggør et væld af innovative ideer, eksempler på godt købmandskab og evner og lyst til at netværke og samarbejde med andre virksomheder og offentlige aktører. De tyve snapshots er blot eksempler på væksttiltag, som fødevaresektoren i Region Sjælland er så fuld af. Bogen tegner et billede af en region, hvor der ikke kun er grøde kun i jorden, men også blandt fødevareproducenter, vidensinstitutioner, uddannelsesinstitutioner og turistorganisationer, der forener kræfterne i Fødevareplatformen. Det resulterer, som denne bog viser, i nye produkter, nye arbejdspladser, nye markeder og nye veje til fremtidens forbrugere. Regionen har mange resurser i form af viden, personer, institutioner og industri. Sjællands gode forhold for plantevækst, dygtige landmænd og nærheden til et stort marked giver samtidig optimale vækstvilkår for fødevareerhvervet. Fødevareplatformens opgave er at bringe aktørerne sammen i et netværk og igangsætte forsknings- og udviklingsprojekter, så regionens fødevarevirksomheder fortsat vil være leverandører til hele verdens køkkenbord. Fødevareplatformen sætter ind på fem områder: logistik og afsætning, produktkvalitet, produktudvikling, formidling samt branding. De er alle forudsætninger for en fortsat vækst, der skaber nye arbejdspladser og værditilvækst gennem nye, interessante højværdiprodukter og større produktioner. Samarbejde og netværk er relevant for både store koncerner og små håndværksproducenter. De store, der tæller mange lokale arbejdspladser, har brug for dynamik og sparring, hvis de også fremover skal kunne konkurrere med virksomheder udefra. De mellemstore virksomheder har ofte brug for viden til yderligere vækst, og de mindste kan drage god nytte af erfaringer og udveksling i formaliserede netværk. Virksomhederne skaber lokale arbejdspladser og forankring, der er med til at holde landbokulturen levende, og de fornyr de stærke landmandstraditioner, der i forvejen kendetegner Region Sjælland. Gårdbutikker, markeder og lokale produkter er både vedkommende storytelling og mundrette lækkerier, der taler til den moderne forbrugers behov for oplevelser. Virksomhederne ER meget forskellige, men trods det, har de et fælles fokus: Kvalitet til forbrugerne. De forbrugere, der vil leve sundt, men som også vil have smag. Dem, der vil have kvalitet, men som også vil have det nemt samt alle dem, der faktisk spiser flere og flere måltider tilberedt uden for hjemmet. Hvad enten det er på verdens bedste restaurant NOMA eller i kantinen på arbejdspladsen, så er der en bid af Region Sjælland med på bordet. Region Sjællands erhvervsstruktur rummer en meget bred variation af fødevareproducenter og distributører, som dagligt forsyner både hovedstaden og resten af landet med fødevarer. Flere af de portrætterede vækstvirksomheder er godt etablerede på de nære eksportmarkeder, andre er lige begyndt. Men også fremover åbner nye markeder sig, ikke mindst ved udsigten til en fast forbindelse over Femern Bælt. Hamburg og Berlin er snart lige så tæt på som København. Når man leverer til nærområdet er der ingen undskyldning, hvis kvaliteten ikke er helt i top. Lokale forbrugere forventer det ypperste og det forpligter. At det også lykkes at udbrede samme høje kvalitet til resten af landet og via eksport til udlandet - herunder også til Kina - er et udtryk for, at der bag de gode væksthistorier gemmer sig et professionelt erhverv, der bygger på viden og udvikling, forbrugertrends og logistik. Det er af afgørende betydning at styrke viden og videre udvikling i hele regionen, hvis virksomhederne skal kunne klare sig i konkurrencen med producenter udefra. Verden bliver hele tiden både større og mindre. Større, fordi der kommer nye markeder og nye konkurrenter til og mindre, fordi teknologi og logistik gør det muligt for selv en relativt lille producent på Sjælland at blive leverandør til forbrugerne i Shanghai. Der bliver flere mennesker i verden, og der bliver flere, hvis forbrugsvaner minder om vores. Markederne omkring os vokser, og forbrugerne forandrer sig hastigt: Kinas 39 millioner potentielle økologiske forbrugere er allerede vokset til endnu flere, når denne bog forlader trykpressen. Fødevaresektoren i Region Sjælland står solidt plantet lige midt i det, som tidsskriftet Mandag Morgen i en analyse af fødevaresektoren spår vil blive et nyt væksteventyr, drevet af den globale forbrugers krav om blandt andet convenience food, sundhed og smag. Det kræver nye produkter, nye samarbejder og nye måder at tænke fødevarer på. Med den viden, erfaring og det solide netværk, Fødevareplatformen repræsenterer, er fødevarevirksomhederne i Region Sjælland godt på vej. Jens Peter Sørensen Formand for Fødevareplatform Region Sjælland Lis Andresen Sekretariatsleder En aktivitet 4 5\n4 Et lokalt samlingspunkt Det er også blevet muligt at få en rundvisning på bryggeriet, ligesom Bryghuset med udskænkning i gårdhaven er et sikkert hit for både lokale og turister. Traditionen med eget udskænkningssted kommer for øvrigt også fra Tyskland, hvor hvert bryggeri med respekt for traditionerne har egen øl-have eller øl-stue. Dogmeøl giver stolthed lokalt Lokal - dogme - ambition Krenkerup For Patrick Reventlow-Grinling er der mere på spil end bare øl, når han satser stort på ølbrygning på Krenkerup Gods. For ham handler det også om at tilføre lokalsamfundet stolthed og at bidrage til sammenholdet på egnen, når en øl fra Krenkerup blot omtales som den lokale. De to store kobberkedler skinner som nyslåede mønter og afslører, at traditionen med ølbrygning i Krenkerups gamle kornlager nok er af nyere dato. Men duften af malt afslører ikke, at malten faktisk kommer fra Krenkerups egen byg og at bryggeriet er et ambitiøst tredje ben til godsets skov- og landbrug, så Krenkerup også fremover kan stå solidt som en moderne virksomhed, dybt forankret i det lokale. Min vision er at opbygge et lokalt bryggeri, der kan tilføre lokalsamfundet stolthed og bidrage til egnens sammenhold. På langt sigt skal alle ingredienser komme fra vores egne marker, lige nu brygger vi på malt fra egen byg, og vi eksperimenterer med produktion af egen humle. Malt, humle vand og gær - mere skal der ikke til, for vi brygger efter det tyske Rheinheitsgebot, fortæller Patrick Reventlow-Grinling, der har headhuntet den tyske brygmester Constantin Förtner i Sydkorea for at sikre, at bryg og øl når den maksimale kvalitet. Fra høstøl til høstfest Det første bryg, en høstøl, blev tappet i september 2008, siden er sortimentet vokset til i alt ni flaskeølstyper som ale, stout og weissbier, samt en produktion af fadøl, der stiger støt. I dag er der ansat tre medarbejdere til produktion og salg, og der er flere nye produkter på tegnebrættet, herunder cider og danskvand. Selvom bryggeriet ligger i smukke, historiske rammer i den gamle kostald og på kornlageret, er selve anlægget topmoderne og indkøbt efter en omhyggelig research i Tyskland. Bryggeriet, der er fuldautomatisk, har indbygget automatisk rengøringssystem og kan brygge to millioner flasker om året. Netop nu er en gammel hestetrukket bryggervogn ved at blive bygget op fra bunden i massiv mahogni sat og forsynet med Krenkerups våbenskjold, der også pryder kapslerne på ølflaskerne. Bryggervognen skal køre øl ud til de lokale butikker og fremover være et festligt indslag ved den høstfest, Krenkerup for første gang kan invitere til i år Krenkerup Gods nævnes første gang i historien i 1367, og i 17 generationer er der drevet land - og skovbrug på godset Premium er også navnet på en af de øltyper, der brygges på Krenkerup. Foreløbigt findes den kun på fad, men i løbet af efteråret 2010 tappes den også på flaske. 6 7\n5 Lige til at putte i munden Convenience - sundhed - stordrift Lammefjords Grønt Efterspørgslen på snack gulerødder, blandede salatposer og snittede grøntsager giver travlhed hos Lammefjords Grønt. Det danske marked har nemlig brug for mange flere grønne convenience produkter, hvis det skal nå op på internationalt niveau. Hver dag arbejder de ca. 30 ansatte i produktionen med at forarbejde grøntsager til produkter, som små, skyllede snackgulerødder, blandende salatposer og snittede grøntsager eller rodfrugter, der er klar til brug. Lidt olie, krydderurter og salt, så er der et rodfrugtfad på ingen tid. Det er ikke fordi, vi ikke gider lave sund mad. Tværtimod er de fleste forbrugere meget bevidste om, hvad de spiser. Men der er ikke altid tid til at vaske, slynge og snitte den salat, vi gerne vil spise. Så er det godt, at Lammefjords Grønt allerede har gjort arbejdet med at skrubbe, skrælle og snitte for os. Virksomheden, der er en del af DLG Food, er vokset konstant siden starten for 10 år siden, og er i dag Danmarks største producent af forarbejdede grøntsager. Der kommer hvert år nye produkter til, og sortiment er øget til i alt 170 forskellige convenience produkter, heraf omkring 10 økologiske. Food Service Food Service er mad, som er tilberedt eller købt uden for hjemmet. Det omfatter bl.a. kantiner, offentlig forplejning, kommerciel forplejning, fast food og convenience markedet, og er et marked, der konstant stiger. Convenience markedet er de klargjorte fødevarer i portionspakninger, der kan puttes direkte i munden eller bare skal varmes for at være et måltid. Også dette marked er i stærk vækst. Markedet for convenience food vokser, og det mærker de i virksomheden Lammefjords Grønt i Fårevejle, der har specialiseret sig i fremstilling af forarbejdede og pakkede grøntsager, så de er umiddelbart klar til brug for den moderne forbruger. Når man går en tur gennem en grøntafdeling i et dansk supermarked, så vil man opdage, at der de sidste år er sket en kraftig udvidelse af sortimentet, men at dette endnu ikke er nær så stort som, hvis man for eksempel tager en tur i et hollandsk eller engelsk supermarked. I disse lande findes et langt mere varieret udbud af convenience grønt, der er direkte klar til at komme i munden, gryden, ovnen eller mikroovnen, og danskerne vil helt sikkert også i fremtiden efterspørge et større udvalg, siger direktør Jan Pedersen. Også til stordrift og offentlig forplejning Det er ikke kun i hjemmet, der er brug for færdiggjorte grøntsager, også kantiner, fast food branchen og offentlig forplejning forbruger større og større mængder af forarbejdede grøntsager, fordi stordriften efterhånden også sigter mod en sundere kost. Det er helt afgørende for vores vækst, at vi også fremover kan gætte, hvad den moderne forbruger efterspørger. Emballage, portionsstørrelse, forarbejdning og eventuel blanding med andre fødevarer er alt sammen områder, vi bruger resurser på at undersøge med henblik på at skabe nye, interessante produkter. Desuden handler det om at holde fokus på råvarepriser og på automatisering af produktionen, hvis vi også fremover skal kunne konkurrere med de udenlandske stor-producenter, siger direktør Jan Pedersen. 8 9\n6 En historie om frugt Tilbage i 1932 plantede Ejvind Lolle den første plantage i Gammel Killerup, og også hans søn Anders Lolle fulgte efter som uddannet frugtavler i I 1976 gik Karsten Lolle, der er uddannet gartner, aktivt ind i Lolle Frugt sammen med hustruen Jytte. Og siden 1989 har også Karstens bror Erik Lolle kastet sin energi og erfaring som frugtavler ind i driften af plantagen i Gammel Killerup. Faktatal Hvert år producerer Lolle Frugt 20 tons jordbær, 2 tons hindbær, 200 tons æbler og pærer samt mellem stk. majs. Lolle Frugt leverer hver dag til Grønttorvet i København, mens æbler og pærer sælges gennem Danske Frugtavlere. I 2009 udvidede virksomheden Krenkerup Øl-haner med et nyt pakke-og sorteringsanlæg for bedre arbejdsmiljø, større effektivitet og endnu højere kvalitet. Desuden sikrer Controlled Atmosphere-lagre, at æbler og pærer opbevares, så forbrugeren får friske æbler langt ind i foråret. Frisk frugt til døren Friskhed - afsætningskanaler - samarbejde Når man gør sig umage med at dyrke kvalitetsfrugt, skal flest mulige kunder have mulighed for sætte tænderne i produkterne. Derfor satser firmaet Lolle Frugt bevidst på at skabe nye, nære afsætningskanaler, og Karsten, Jytte og Erik Lolle går heller ikke af vejen for at gøgle lidt, for det giver et godt netværk med andre producenter. I Gl. Killerup vokser stadig de samme æblesorter, Gråsten-, Pigeon- og Guldborgæbler, som da Karsten og Eriks Lolles farfar anlagde plantagen i At Lolle Frugt i dag har fire helårsmedarbejdere, en velkørende gårdbutik og mange faste, lokale kunder, skyldes ikke kun, at frugtavl ligger i blodet hos Lollerne. De kører nemlig efter en bevidst strategi om at skabe så mange afsætningskanaler som muligt. Karsten og hustruen Jytte Lolle er blandt andet flittige gæster på lokale og regionale fødevaremarkeder, hvor de sælger deres frugt og grønt og ikke mindst gør opmærksom på deres virksomhed. Vi elsker den der gøglerfacon, som man skal bruge på markederne for at komme i kontakt med de besøgende og lige give dem et godt tilbud. Og så er markederne også en måde at styrke det lokale netværk på. For her falder man tit i snak med andre producenter, forklarer Karsten Lolle, der i år blandt andet vil være at finde på markedet Kulinarisk Rosenfeldt. Turisterne er velkomne Ud over markedssalg og en stor gårdbutik kører Karsten Lolle også rundt med frugtkasser til virksomheder i lokalområdet. Konceptet er en fleksibel ordning, hvor virksomheden kan sammensætte deres egen ugekasse med frugt, eller de kan automatisk modtage den frugtkasse, som Lolle Frugt sammensætter. Frugten leveres direkte til døren til kunder i Sakskøbing, Maribo, Holeby, Rødby og Nykøbing Falster. Et nyt forretningsområde for Lolle Frugt består i et samarbejde med de lokale turistbureauer, som skal lokke turister forbi frugtplantagen og give dem et indblik i, hvordan en moderne frugtplantage drives. Plantagevandringer, hvor turister og andre interesserede kan komme på en times vandring blandt frugttræer og grøntsagsmarker, er også i støbeskeen hos Lollerne. Som afslutning på vandringen serveres smagsprøver af plantagens produkter, herunder den jordbærsherry, der er sidste nye skud på produktstammen. Lige fra plantagen I gårdbutikken ved frugtplantagen lidt nord for Sakskøbing er der altid et stort udvalg af årstidernes frugt og grønsager: Jordbær, ærter, majs, hindbær, pærer og æbler. Om foråret ligger de allerførste grønne asparges på hylderne, senere de første nye kartofler og sådan afspejler sortimentet årstidernes forløb. Desuden udvider butikken løbende med nye produkter som for eksempel frugtvine og lokale specialiteter fra nogle af de lokale fødevareproducenter, de blandt andet har lært at kende på markeder eller gennem netværket i Grønt Center: Med årene har vi fået et rigtigt godt samarbejde med mange andre lokale fødevareproducenter, hvor vi hjælper hinanden - både med at sælge hinandens produkter, men også ved at dele ny viden om afsætning, produktionsteknik, emballage og andet, forklarer Karsten Lolle. Lolle Frugt 10 11\n7 En af Europas største Ardo A/S er en del af en stor belgisk familiekoncern og en af Europas førende producenter af frugt og grønt på frost. Hvert år behandles ca tons råvarer fra jord til bord på koncernens fabrikker. De to danske fabrikker beskæftiger omkring 170 medarbejdere og havde i 2009 en årsomsætning på cirka 420 millioner kroner. Så cool Dybfrysning af grøntsager er en af de bedste måder til at bevare de livsvigtige vitaminer i frugt og grønt. Hvad enten de skal steges i wok, drikkes som smoothie eller serveres som tilbehør til hovedretten, skal de være nemme at tilberede og nemme at opbevare over længere tid, så det altid er muligt at lave et sundt og grønt måltid. Svaret er frost Højteknologi - produktudvikling - nærhed Smørdrops og iskold højteknologi sikrer fremtidig vækst i Ardo A/S, der ikke kun udvikler på eksisterende produkter, men også tør tænke uden for kerneområdet frossen frugt og grønt. Det skyldes ikke mindst nærheden til de sofistikerede og sunde danske forbrugere. Det skal være sundt og nemt og måske økologisk. Og så skal det smage godt. Sådan tænker flere og flere forbrugere, og skal de krav være opfyldt, er svaret frost. Ardo A/S producerer frossen grønt og frugt både under mærket Frigodan og som private label til supermarkederne. De kommende år ønsker Ardo at investere i et nyt stort automatiseret fryseanlæg til en værdi af knap 130 millioner kroner. Det kan faktisk ikke altid betale sig at skille produktion og udvikling, mener direktør Carsten Aalund: Selvom mange i dag flytter produktionen til udlandet, tror jeg, at vi stadig bliver nødt til at beholde noget produktion tæt på udviklingsafdelingen. Den tætte daglige dialog om justeringer og optimeringer er ofte en vigtig forudsætning for at komme på markedet til tiden med det rigtige produkt. Vi må ikke være for langt væk fra de forbrugeres hverdag, der skal sikre vores fremtidige vækst. Vi må dog erkende, at monogrønt og simple miks er svære at konkurrere med fra Danmark, siger direktøren. Salg til hjemmemarkedet udgør ca. 70 procent af omsætningen, og den danske forbruger er globalt set ret sofistikeret: Vi vil nemlig både have det sunde og det nemme. Derfor udvikler Ardo A/S blandt andet højværdiprodukter som grønsagsblandinger, der i sig selv er lette og sunde måltider, og som er nært beslægtet med virksomhedens oprindelige frosne monogrøntsager. Ofte udvikles nye produkter i samarbejde med kunderne, der kommer med helt specifik viden om forbrugeradfærd, ligesom et nyt produkt ikke forlader fabrikkerne, før det har været forbi et smagspanel. Husk smørret Som noget nyt har virksomheden fundet på smørdrops, små kugler af smagsgivende smør, der tilsættes de frosne færdigretter. Ideen stammer fra Ardos egen udviklingsafdeling og er et eksempel på, hvordan udvikling og produktion ofte hænger uløseligt sammen. Uden udviklingsafdelingen var ideen ikke blevet født i første omgang, og uden produktionsfaciliteterne lige ved hånden og den daglige sparring mellem medarbejderne i produktionen og i udviklingsafdelingen var smørdrops sandsynligvis aldrig blevet til en god forretning, der også ruster virksomheden til fremtiden, mener direktør Carsten Aalund. Fremover vil Ardo A/S bygge videre på ideen om smagsgivende smørdrops, og har derfor allerede udvidet ideen til forskellige dessertdrops, der kan anvendes som smagsgivere i bær- og frugtblandinger, i første omgang er produktet solgt på eksportmarkedet. Forbrugeren er i dag meget optaget af velfærd, bæredygtighed og sundhed, og det skaber efterspørgsel efter sunde og smagfulde retter, der er nemme at tilberede i gryde, ovn eller wok. Frosne grøntsager har ofte et højere vitaminindhold end friske grøntsager, og så varierer kvaliteten ikke med sæsonen, men er konstant høj. Det betyder især noget for dem, der gerne vil leve økologisk, siger Carsten Aalund. ARDO 12 13\n8 Nichechokolade giver vækst Smag - udvikling - niche Chokolade-niche giver Økoladen salg til de store supermarkeder, og virksomheden er også blevet en af Danmarks største producenter af økologisk pålægschokolade. Utraditionelle smagsvarianter udvikler nye markeder og vinder priser. Nogle gange får direktør Jan Elmelund en god idé om morgenen, og allerede om eftermiddagen kan han sætte tænderne i sin idé. For trods stigende salg er Økoladen i Ørslev stadig ikke større, end at produktion og produktudvikling kun er adskilt af en væg. Det giver fordele at være en lille fleksibel virksomhed, og det giver direktøren de bedste muligheder for at tænke videre end den traditionelle mørke eller lyse. Økologisk chokolade med chili, ingefær eller lakrids er således nogle af Økoladens nicheprodukter, der har fundet vej til Irmas hylder. Jan Elmelund er ikke i tvivl om, hvordan virksomheden også fremover kan blive ved med at skabe vækst: Kun ved at satse på nicheproduktioner af høj kvalitet kan vi sikre vores egen eksistensberettigelse på markedet, for der vil altid være 3-5 procent af kunderne, der er villige til at betale lidt ekstra for nye utraditionelle produkter af god kvalitet. Det er dét marked, vi skal gå efter. Nyt vinder priser Siden starten i 2004 har virksomheden udviklet en række utraditionelle produkter, hvor eksotiske ingredienser fra hele verden giver den traditionelle chokolade et pift. Økologiske flødeboller med blåbær og marcipanbund er også startet som en god idé en morgen og har i dag udviklet sig til en gedigen salgssucces. Økoladens produkter har gentagne gange fået hædrende omtale for deres smag og fokus på gode råvarer. I 2006 fik Chok O Bloc, der er med hvid chokolade med calabrisk lakrids, prisen Økologiske Guld og i 2009 var de økologiske flødeboller med blåbær nomineret til samme pris, men måtte se sig slået på målstregen. Samarbejdet med de store Økoladen har siden opstarten gennem kvalitet og godt købmandskab placeret sig som fast i sortimentet hos supermarkedskæderne. Irma har fra dag ét været virksomhedens største kunde, der aftager en række af de økologiske chokoladeprodukter. Her finder man blandt andet forskellige varianter af chokoladepladen Chok O Blok, og produkter som mandelnougatstænger, nøddekager, orangestænger og økologisk pålægschokolade. Ud over salg til Irma har Økoladen også en samarbejdsaftale med Coop Danmark om at levere økologisk pålægschokolade under Änglamark private label. Økoladen har netop lanceret en ny hjemmeside med tilhørende webshop, hvor forbrugerne kan købe chokolade online og få det sendt direkte til døren. På grund af omkostningerne forbundet med at sende de skrøbelige produkter vil nethandlen aldrig blive en stor indtægtskilde, men det har bestemt potentiale til at blive et godt supplement til salget til detailhandlen og til at give endnu flere forbrugere smag for vores gode ideer, siger Jan Elmelund, der allerede har kunnet se de første positive effekter af den nye hjemmeside. Økoladen Krenkerup Øl-haner Hvorfor skal chokolade være så firkantet? Det skal den heller ikke hos Økoladen, hvor den prisvindende Chok O Blok har en organisk, rundet form. Den fås med flere smagsvarianter, herunder chili /orange, tranebær/rosiner og lemon/lakrids\n9 Skee is Is til Irmapigen Functional foods - fairtrade - emballage Skee Is I 2006 besluttede Jeanette og Jørgen Nielsen, at det gamle ismejeri skulle moderniseres. De begyndte at producere tyk, flødebaseret is frem for den tidligere sorbetagtige is. Miljørigtig emballage og nye labels gav fra starten Skee Is en stærk og genkendelig identitet, der også går igen på hjemmesiden skeeis.dk. Her kan man også blive Skee-fan på facebook. På Skee Ismejeri ser Jeanette og Jørgen Nielsen lyst på fremtiden, for trods hård konkurrence i is-branchen skaber de vækst, arbejdspladser og gode forhold for underleverandører. En proteinrig is med et særligt potentiale sikrer, at væksten fortsætter. Når man har et ismejeri i landsbyen Skee, giver navnet helt sig selv. Siden 2000 har Skee Is produceret økologisk kvalitetsis af gode råvarer og uden tilsætningsstoffer. Siden 2006 har isen været Fairtrade-certificeret, mælk og jerseyfløde kommer fra Thise Mejeri, og emballagen er naturligvis miljørigtig. Som en af de første fødevarevirksomheder herhjemme, har Jørgen og Jeanette Nielsen udviklet en særlig proteinrig og yderst velsmagende is rettet mod personer med særlige behov for næring. Det kan være personer, der er indlagt på hospitalet, og som ikke har nogen stor appetit, men som har brug for energi. Isen er meget energitæt. Den indeholder faktisk næsten 3 gange så meget fedt og protein som mejeriets øvrige almindelige is. Vi har udviklet proteinisen for at den kan være et behageligt og velsmagende alternativ til de proteindrikke, som man ellers tilbyder patienter på hospitalerne i dag, fortæller Jeanette Nielsen. Produktionen af proteinis er en videreudvikling af produktionen af den almindelige økologiske is og bygger på den viden og erfaring, Jørgen og Jeanette Nielsen har samlet gennem de fire år, de i fællesskab har drevet økologisk ismejeri. Vi har virkelig store forventninger til denne is, som vi har udviklet i et samarbejde med Viffos, hvor kulinarisk madkvalitet på sygehusene har været i fokus. Intet er overladt til tilfældighederne i produktionen af proteinisen, men bygger på de konkrete behov, patienterne har, fortæller Jeanette, der netop har indgået en aftale med Coop Nettorvet omkring den energitætte is. Det betyder, at forbrugere i hele landet kan bestille isen gennem deres Brugs/Kvickly eller via Isen leveres efterfølgende i den ønskede butik. Portionsstørrelsen er gennemtænkt, så den er overkommelig, selv for småtspisende. Emballagen isolerer isen og sikrer, at isen kan holde en god konsistens i lang tid. Det er yderligere muligt at holde på den særlige isemballage uden at få kolde fingre. Og lige som ved Skee Is øvrige produktioner, så anvendes der ingen tilsætningsstoffer eller e-numre i isen. Og isen er naturligvis økologisk og Fairtrade, hvilket er et særsyn inden for fødevarer, rettet mod hospitalsbrug. Flere ansatte, mere is De senere år har Jørgen og Jeanette fokuseret på at udvikle en række klassiske smagsvarianter af den gode økologiske flødeis. Mejeriet fik en samarbejdsaftale i stand med Thise Mejeri om leverance af fløde og en afsætningsaftale med butikskæden Irma, som i dag er Skee Is vigtigste kunde. Desuden bliver isen solgt i en række udvalgte specialbutikker, primært i København og i Århus. På medarbejdersiden er antallet af fastansatte steget fra 2 i 2006 til 5 fuldtidsansatte i dag. For nylig har virksomheden investeret massivt i nyt udstyr og lagt yderligere frysekapacitet til, så der bliver plads til flere gode nyheder fra Skee. Virksomheden har nemlig også fokus på udenlandske markeder. Eksporten til Tyskland stiger støt, og netop nu forberedes besøg til Kina\n10 Får og geder De økologiske malkefår og -geder er på græs 150 dage om året på de frodige enge, der omgiver Knuthenlund, og besætningen består af 385 østfrisiske malkefår og 150 malkegeder af racerne Saanen, Toggenburger og Dansk Landrace. Det blir i familien Gennemsigtighed - økologi - produktudvikling Troen på, at økologi og stordrift godt kan forenes, har nu gjort godsejer Susanne Hovmand til en af landets største økologer. Vi springer over, hvor gærdet er højest, lyder det fra Knuthenlund Gods. Da Susanne Hovmand i 2007 valgte at omlægge hele Knuthenlunds produktion til økologi, var det ud fra et ønske om at arbejde med bæredygtighed og kvalitet. Desuden havde hun en tro på, at økologisk produktion i stor skala godt kunne lade sig gøre uden at det gik ud over kvaliteten: Nordens bedste ost For nylig vandt Knuthenlunds Fårebrie guldmedalje i kåringen af Nordens bedste ost og blev desuden kåret som bedste fåreost i Premio Roma 2010, en stor international konkurrence for fåre- og gedeoste. Tre år efter den økologiske satsning går det altså ganske godt på godset. Der er kommet en bred vifte af produkter på hylderne i de udvalgte supermarkeder og specialforretninger over hele landet, der sælger produkter fra Knuthenlund, ligesom produkterne nu også står på egne hylder i den moderne gårdbutik, der netop et blevet etableret. Her kan man ud over at købe ost, mælk, yoghurt og kød også se direkte ind i mejeriet gennem en stor glasrude og følge med i dagens produktion. Knuthenlund Knuthenlunds stolthed. Den er rund og hvid og Knuthenlunds stolthed: Fårebrien. Udgangspunktet er den økologiske fåremælk kombineret med håndværksmæssige traditioner. Osten er håndlavet, håndopøst og omhyg- Krenkerup Øl-haner geligt passet under modningsprocessen. Osten modner udefra og ind og er spiseklar 3-4 uger efter pakning. Konsistensen er cremet. Smagen er mild og karakterfuld. Det faldt tilfældigvis sammen med et øget fokus på, at mælkeprodukter fra får og geder er spændende alternativer til traditionelle komælksprodukter, og en generel stigende interesse for anderledes fødevarer end dem, supermarkederne ellers tilbyder. Det driver udviklingen hos os, og det lover også godt for fremtiden, siger Susanne Hovmand, der sammen med sine 20 medarbejdere producerer en række forskellige økologiske kvalitetsprodukter. På herregårdsmejeriet fremstilles blandt andet flere ostetyper, yoghurt og mælk, ligesom økologisk gede- og lammekød i forskellige udskæringer er en del af sortimentet. Dagligt går køletransporterne fra Knuthenlund til specialforretninger, Magasin, Irma og udvalgte Super Best-butikker, der forhandler produkterne. Ja, vi mener det altså, når vi lover gennemsigtighed i produktionen, lyder der fra Susanne Hovmand, der også inviterer alle til at være med til inddrivning og malkning af får og geder i sommerperioden. Her græsser de på markerne omkring godset, men kl skal de hjem og malkes. I det saftige græs har hun for øvrigt plantet krydderurter, som tilfører kød og mælk mere aroma i smagen. Selvom godset er et at de større, er mejeriproduktionen forholdsvis lille, når man sammenligner med de øvrige mejerier i Danmark. Og samspillet med det nære lokalområde er både vigtigt og en væsentlig del af virksomhedens identitet. Hvor skulle de dygtige medarbejdere ellers komme fra, lyder det fra Susanne Hovmand, der også fremhæver de fåreyoghurter med lokale økologiske jordbær og rabarber, der på få år er blevet en ny klassiker på morgenbordet\n11 Bag Mineslund Asnæsgården & Mineslund ligger smukt på den yderste halvdel af halvøen Asnæs ved Kalundborg. Begge ejendomme har tidligere hørt under godset Lerchenborg, men blev i 1952 solgt fra. Titi Lund, senere Vinsand, ejede og drev herefter ejendommene i 37 år, hvorefter den nuværende ejer, Erik Vinsand, overtog i De to gårde bliver drevet som en enhed med Mineslund som hovedgård. Her findes dyrene og diverse maskiner, mens driftsbygninger, bla. tørreri og halmlade ligger på Asnæsgården. Økologisk kød på skærmen e-handel - udbringning - CO2regnskab Mineslund Vi handler på mere nettet Ved sidste opgørelse over danskernes e-handelsvaner, steg handler med Dankort på nettet - igen. I andet kvartal af 2010 steg dankort-handlerne således med 2 milliarder kr. til 7 milliarder i forhold til andet kvartal af Samtidig brugte vi i gennemsnit 100 kr mere pr handel end året før. Kilde: PBS Dyrevelfærd Dyrevelfærd har høj prioritet på Mineslund. De økologiske standarder sætter en ramme for at behandle dyrene godt ved at sikre at de kommer på græs og får godt foder. Derudover får alle gårdens kalve adgang til en ammetante, så man kan sikre at kalvene får mælk til de er tre måneder gamle. Lang erfaring med økologi og en fokuseret indsats på e-handel giver Mineslund mulighed for at sætte nye miljø-tiltag i gang. CO2-reduktion har netop nu høj prioritet. Allerede i 1999 besluttede Eirik Vinsand at omlægge den dengang konventionelle mælkeproduktion på Mineslund til økologisk landbrug, nu med fokus på kødkvæg. I 2002 kunne han sælge det første økologiske kød fra gårdens egen slagterforretning, og siden er det gået konstant fremad med større omsætning, flere produkter og målrettede investeringer i nyt udstyr, der skal fremtidssikre Mineslund. En afgørende faktor for Mineslunds succes er imidlertid også, at Eirik Vinsand allerede fra starten så mulighederne for salg på internettet. Siden 2002 har kunderne kunnet klikke sig til økologisk kvalitetskød og få det leveret til døren. Det primært ferske kød leveres fra egen kølebil på hele Sjælland, og e-handel er i dag gårdens vigtigste salgskanal. For den moderne forbruger hænger grønne værdier og økologi godt sammen med at handle på nettet. Flere og flere travle familier vil hellere bruge pengene på gode varer på nettet, end spilde tiden med at rode rundt i supermarkedernes kølediske, konstaterer Eirik Vinsand. Cirka halvdelen af kødet fra Mineslund sælges fra netbutikken på mineslund.dk. Dertil kommer cirka 20 procent, der sælges fra gårdbutikken og 30 procent, der sælges en gros til kantiner og institutioner. En af pionererne på området for salg af dagligvarer på nettet, Årstiderne.dk, aftager også en del kød og pålæg, faktisk så meget, at de er den største enkeltkunde for Mineslund. På de digitale hylder Klikker man ind på mineslund.dk ligger klassiske produkter som leverpostej og rullepølse på de digitale hylder sammen med fenalår, tapaspakker og grillpølser med ramsløg, tre af de produkttyper, Mineslund senest har lanceret. Mineslund tilbyder også en lang række forskellige kødkasser, hvor kunderne eksempelvis kan vælge mellem grillkassen, mineslundkassen, luksuskassen og den magre kødkasse, ligesom der tit er gode tilbudskasser med hakket kød, præcis som i en klassisk slagterforretning. I tilknytning til salget på nettet gør Eirik Vinsand meget ud af, at sende nyhedsbreve rundt til de knap 3000 registrerede brugere på hjemmesiden. Det er en rigtig god måde at formidle tilbud og andre nyheder om, hvad der sker på gården til kunderne, og det fastholder kundernes interesse for vores produkter, når de blandt andet kan følge med i årets gang på gården, siger Eirik Vinsand. Nu også miljørigtigt Som noget nyt har Mineslund bedt konsulentvirksomheden Agrotech om at beregne CO2-belastningen fra 1 kg oksekød produceret på gården. Mineslund har kontrol med hele processen fra jord til bord, hvilket har gjort projektet overskueligt, og Eirik er ved at udarbejde et egentligt CO2-regnskab for kødproduktionen på Mineslund, så forbrugerne direkte kan aflæse producentens miljøtiltag på etiketten\n12 Stor på Stevns og i Danmark Siden Mogens Bjerre grundlagde Varpelev Tomater, er tomatgartneriet på Stevns vokset støt og er i dag et af Danmarks største med kvm under glas og en samlet årlig produktion på tons tomatprodukter. Gartneriet anvender ingen kemikalier i produktionen, men bekæmper eventuelle skadedyr biologisk, eksempelvis ved at udsætte rov-mider i tomatplanterne. Den daglige dosis Siden tomaten kom til Europa fra Sydamerika i slutningen af 1800-tallet, er den blevet en uundværlig del af den daglige kost, hvor den er basis Krenkerup for mange Øl-haner populære retter for travle børnefamilier som spaghetti bolognese, chilli con carne og græsk salat. Hver dansker spiser årligt 30 kg tomater i gennemsnit, mens en gennemsnits-italiener spiser fem gange så mange tomater om året. Mere end bare tomater Stordrift - sundhed - bæredygtighed Siden Varpelev Tomater kunne høste de første røde frugter i 1969, er sortimentet vokset i takt med forbrugernes efterspørgsel. Sunde snack-tomater lover godt for fremtidig vækst. Høj kvalitet er i sig selv ikke nok, når det handler om produktion af tomater. Der skal også miljørigtig udvikling og nye sorter til, hvis man vil møde forbrugernes efterspørgsel og udvikle markedet for tomatprodukter. Men så bliver man også en af Danmarks største tomat-producenter. Varpelev Tomater på Stevns dyrker ud over almindelige tomater også snack-tomater, cherrytomater, cocktailtomater, blommetomater og de store klasetomater, der gør sig godt i en salat. Direktør Mogens Bjerre har de senere år udviklet virksomheden gennem nye, salgbare sorter og gennem bæredygtige produktionsmetoder, som også er et kvalitetsparameter for flere og flere forbrugere. Prisen over for importerede tomater er svær at konkurrere på. De store hollandske gartnerier har helt andre rammevilkår at operere under end de danske, men vi kan sørge for at vores produkter er i top kvalitetsmæssigt, at de appellerer til forbrugerne, og at vores er produceret energirigtigt og ikke mindst helt uden brug af pesticider. På den måde skaber vi os en plads på markedet for gode, sunde fødevarer. De høje danske energipriser gør det yderligere svært at konkurrere med udenlandske tomatproducenter på pris. Men heldigvis begynder kunderne, de store supermarkedskæder, også at spørge efter miljøhensyn og bæredygtighed. Kæderne bør dog informere klart bedre om produkterne, for uden kendskab til tomater er der kun prisen, som forbrugeren kan vælge ud fra, lyder det fra Mogens Bjerre. Tomaterne bærer sig selv Hos Varpelev Tomater lægger Mogens Bjerre stor vægt på, at produktionen skal foregå så miljømæssigt korrekt som muligt. Op til 85 pct. af den varme, der driver tomaterne frem i Varpelevs drivhuse, kommer fra virksomhedens eget kraftvarmeanlæg, og den energi, der bliver tilovers, kommer de danske elforbrugere til gode i form af miljøvenlig el. Et naturligt biprodukt i kraftvarmeanlægget er røggas, som anvendes i renset form som CO2- tilskud i drivhusene i lystimerne, og det får tomatplanterne til at stortrives. Den rest, planterne ikke kan optage, renses og ledes tilbage til naturen på et minimalt niveau. I gode hænder Det udvidede fokus på kvalitet blev i år belønnet med fødevareprisen på Roskilde Dyrskue, et skulderklap til Morgens Bjerre og hans 55 lokale medarbejdere, hvoraf flere har været ansat i mange år. Også fremover vil Varpelev Tomater holde fokus på vækst og positiv udvikling, ikke mindst fordi tomaten ifølge Mogens Bjerre altid vil være interessant for forbrugerne: Der opstår hele tiden nye behov for nye produkter, der passer til tiden og taler til nutidens forbruger. Lige nu forventer vi os meget af markedet for små søde snacktomater, der fremover i større grad kan blive opfattet som sundt slik til børn frem for vingummi og lakrids fyldt med sukker og farvestoffer. Vores snacktomater er oven i købet produceret bæredygtigt med respekt for både medarbejdere og forbrugere og er desuden garantimærket som pesticidfri, slutter direktøren. Varpelev Tomater 22 23\n13 Limousiner i det fri Økologi - dyrevelfærd- smag Hvidkildegaard Lokalt samarbejde Hvidkildegaard er gået sammen med de to lokale producenter Maglemosegård, der producerer godtlams-kød og Dalbakkens Grøntsager, der leverer frilands-kyllinger, om fælles distribution til København. Det holder omkostningerne nede, sikrer københavnerne friske varer og giver synergi-effekt i form af mersalg for alle tre producenter. Limousinekvæg Omkring 1970 importerede Danmark som det fjerde land i verden limousinekvæg fra Frankrig. Siden har racen opnået en utrolig popularitet i Danmark og tæller i dag næsten renracede dyr. Kød fra limousineracen adskiller sig ved, at kødet har meget korte fibre. Det gør, at kødet ikke skal stege ret længe og bliver meget saftigt og mørt efter stegning. Med salg af kvalitetskød i egen velassorteret gårdbutik skaber René og Pernille Lærke Hansen glæde for både kunder og for de gæster, der hvert år følger med i livet på Hvidkildegaard. Kødet kommer fra 160 stk. limousinekvæg, der stortrives under åben himmel og med frisk græs under klovene. Strategien er simpel. Salg af kvalitetskød fra det franske limousinekvæg direkte til forbrugeren. Og det går godt, for siden 2002, hvor René overtog gården fra sin far Palle Lærke Hansen og investerede i de første 20 stykker kvæg, er salget steget, og dyreholdet er udvidet til i dag at bestå af ca. 160 køer og kalve. Hele sommeren går limousinekvæget på græs, og om vinteren går de i en netop færdigbygget løsdriftsstald, hvor de har 50 procent mere plads, end loven tilskriver, og hvor de får mindst 16 timers lys i døgnet. Velfærd for dyrene betyder rigtig meget for os, for kvæg, der trives, giver bedre kød. Det er også derfor, at vi nu starter på en omlægning til økologisk produktion, så vi fra 2013 kan sælge økologisk limousinekød til forbrugeren, siger René Lærke Hansen, der er stolt over at kunne videreføre og udvikle de bedste landmandstraditioner. Godt lokalt samarbejde René og hustruen Pernille satser på salg fra den nyindrettede gårdbutik, hvor fire store frysere frister med fyldt med limousineokse- og kalvekød. Bøfferne ligger i pakker med to, der er stege i forskellige størrelser, pølser, pålæg og meget andet. Desuden tilbyder gårdbutikken produkter fra en række andre fødevareproducenter fra lokalområdet samt en særligt udvalgt vin, der passer godt til det saftige kød. Det meste af gårdens limousinekvæg sælges allerede i dag fra gårdbutikken, og ambitionen er med tiden at sælge stort set hele produktionen fra butikken. René og Pernille sender de slagtemodne dyr til det lokale Holeby Slagtehus, hvor kødet bliver skåret til bøffer, culotter, t-bones og rib-eyes eller hakket til hakkekød. Det er en del af vores fokus på dyrevelfærd, at afstanden fra gården til slagteriet er meget kort, og vi har et rigtigt godt samarbejde med slagteriet i Holeby, der blot ligger 20 km herfra. Det gælder også på produktudviklingsområdet, forklarer René Lærke Hansen. Leverandør til Det Kongelige Bibliotek Foruden salget fra familiens gårdbutik leverer Hvidkildegaard også kød til den lokale restaurant The Cottage i Nysted, der udmærker sig ved at have fokus på gastronomisk fornyelse og velsmag. Det gælder også Restaurant Søren K, der ligger i Den Sorte Diamant i København, og som nu er blevet fast aftager af limousine-kødet. Det er vigtigt, at vores kød kommer ud til et bredt publikum, for mange ved slet ikke, hvordan en bøf egentlig skal smage. For yderligere at vise, hvad det er, der gør forskellen i smagen, holder vi tit åbent i stalden og laver aktiviteter på gården for hele familien, fortæller René Lærke Hansen. Sidste år lagde godt 2000 gæster vejen forbi Hvidkildegaard. Hvert år afholdes arrangementer, hvor Hvidkildegaard inviterer til åbent landbrug, og alle er velkomne til at opleve gårdens dyr, deltage i en gårdquiz, prøve at køre traktor og ikke mindst smage på pølser, pålæg og andre limousine-produkter\n14 Næse for honning Når honningen er samlet ind, skal den først slynges og derefter nænsomt røres, hvorefter den modnes. Hvornår den er moden, afgør Betinna Wollers næse, for ligesom vin eller parfume kræver honningproduktion også en god lugtesans. Honning til det hele Opskrifter - forædling - netværk Netværk og samarbejde med andre lokale virksomheder inspirerer Betinna Woller til at udvikle nye, innovative varianter af et over år gammelt produkt. Hos Honningpigen er honning nemlig ikke kun til sødt, men også til røde bøffer, tomatsauce og brune kartofler. Også i salg og distribution går hun nye veje. Navnet Honningpigen summer af sol og søde, gyldne dråber, men bag det poetiske navn ligger en stor og målrettet arbejdsindsats. For når man vil uden om de traditionelle distributionskanaler og oven i købet har ambitioner om at videreudvikle på et af de ældste tidligst kendte levnedsmidler, skal man stå tidligt op. Det gør biavler Betinna Woller og hendes tusindvis af bier, der på syv år er vokset fra to bistader til i dag 300. Betinna producerer og sælger honning, og drivkraften er et ønske om at gøre tingene anderledes, både ved at sælge honningen på nye måder og ved at producere nye typer af honning. Min ambition er at producere kvalitetshonning, der udfordrer kunderne til at bruge honning som andet og mere end sødt smørepålæg. Honning egner sig også godt i madlavning, og traditionelle retter som brune kartofler bliver rigtig gode med honning, fortæller Betinna Woller, der får masser af brugbar feedback fra sine kunder, som hun kender ret godt: De kommer nemlig forbi gården i Fjenneslev eller finder hende på markeder som eksempelvis Kulinarisk Rosenfeldt og Bondens Marked, hvor Honningpigen sælger sine forskellige typer honning fra en stand. Hidtil har produktionen været 3 tons honning, heraf de 2 til engrossalg, men allerede i 2010 er produktionen mere end tredoblet, og der er stadig plads til vækst. Netværk til vækst Betinna fokuserer meget på hele tiden at udvikle nye honningtyper og smagsvarianter, for skal man overbevise kunderne om, at honning gør marinader eller salatdressinger meget bedre, skal de også have nogle forskellige inspirerende smagsvarianter at vælge imellem. Honning smager forskelligt alt efter, om bierne har drukket nektar fra solbær, anemoner eller raps, men det ligger også et stort potentiale i at tilsætte naturlige smagselementer til den færdige honning: Jeg har blandt andet prøvet at tilsætte pebermynte til honning, det giver en frisk og oplivende smag, som egner sig rigtig godt til en dessert med friske bær og smeltet chokolade, og jeg har de seneste år kunne sende mindst en ny type honning på markedet om året. Honning tilsat krydderurter er også et område, Betinna Woller udvikler videre på, ikke mindst til brug i marinader og dressinger. Og grundlaget for hele virksomheden er godt naboskab og konkret lokal forandring: Bistaderne står rundt omkring hos landmænd, frugtavlere og godser i nabolaget, hvor mine bier sørger for bestøvning til glæde for værterne. Det er en solid del af min forretning, men også en meget konkret måde at netværke på til vækst og udvikling, siger Betinna Woller. Honningpigen Bliv udfordret Betinna har samlet en række opskrifter på hjemmesiden honningpigen.dk, som inspirerer til at bruge honning i nye, spændende retter. Krenkerup Øl-haner Prøv ved lejlighed disse lækre, honningmarinerede grillbøffer: (4 personer) 4 stk. oksebøffer 4 spsk. olivenolie 2 spsk. honning 2 spsk. sennep 2 fed finthakket hvidløg 1 spsk. citronsaft 2 tsk. hakket frisk koriander Bland alle ingredienserne sammen i en plasticpose og læg kødet i. Lad kødet trække i marinaden i mindst 1 time. Vend posen nu og da. Tag kødet ud af posen og tør det let med køkkenrulle og grill kødet som du plejer. Marinaden egner sig også fortrinligt til svinekød\n15 Tvedemose Gennem snart 50 år og 3 generationer har familien Hansen på Tvedemose oparbejdet en særlig viden om dyrkning og forarbejdning af champignoner. I dag er produktionen eksploderet til 1000 tons champignoner mod 30 tons ved fabrikkens start tilbage i Der plukkes hver dag året rundt og medarbejderstaben tæller 35 fastansatte. Derudover er der til plukning i helligdage og weekender 70 lokale skolebørn i alderen år, som skiftes til at plukke. Kvalitet betyder mest for forbrugerne Købmandskab - convenience - kundeoplevelser Tvedemose Champignon carpaccio (4 pers.) 250 g hvide champignon 100 g babyleaves eller blandede salater 2 dl frisk basilikum, grøn blade 2 spsk olivenolie gerne med citron 50 g høvlet parmesan salt, peber Rens champignonerne og skær dem i tynde skiver, evt på et mandolinjern. Skyl, afdryp salaten og fordel salaten på et fad. Fordel champignon over. Pynt med basilikumblade. Dryp med olivenolie og citronsaft. Drys med parmesan. Krydr med salt og peber. Specialsvampe og godt landmandskab åbner nye muligheder for vækst for Tvedemose Champignon. Convenience og kvalitet går hånd i hånd med produktion af eksotiske svampe og udvikling af nye produkter. Når Jens Christian Hansen skal forklare, hvorfor det går godt for Tvedemose Champignon trods den massive udenlandske konkurrence, fremhæver han særligt tre forhold: Convenience, kvalitet og kundeoplevelser. Convenience food markedet boomer, og inden for svampeproduktion betyder det, at vi satser meget på at sælge svampe, der både er vasket og skåret i skiver eller i kvarte, så den travle forbruger groft sagt bare skal åbne pakken og hælde svampene i gryden eller på panden, forklarer Jens Christian Hansen. Kvaliteten har altid været i centrum hos Tvedemose Champignon, for kunderne gider ikke bløde eller anløbne svampe. Det er en klar forudsætning for vores vækst, at vores produkter altid er af høj kvalitet, for ellers vil kunderne simpelthen ikke købe dem. Hvis kvaliteten derimod er høj, er der heldigvis mange kvalitetsbevidste kunder, der er villige til at give lidt ekstra for et produkt, der eksempelvis er dyrket uden brug af pesticider og under mere sunde forhold og som har en frisk og god konsistens, lyder det fra Jens Christian Hansen, der primært afsætter sine svampe gennem salgsorganisationen GASA NORD GRØNT I/S, der er Danmarks største grossist for frugt og grønt. Derfor arbejder Tvedemose med GLOBALGAP, der er et redskab til fremtidig sikring af kvalitet, sporbarhed og dokumentation hos producenter af frugt og grønt. GLOBALGAP er en forkortelse for Global Good Agricultural Practice og hentyder til, at standarden er defineret af en række store europæiske detailkæder og fødevareproducenter i samarbejde med organisationen Good Agricultural Practice, som betyder Godt landmandskab. Specialsvampe giver oplevelser Ægteparret Kirsten og Jens Christian Hansen, der ejer Tvedemose Champignon, har for længst indset, at en dansk svampeproducent skal tilbyde noget særligt til kunderne og ikke blot fokusere på prisen, hvis man skal overleve i branchen. Derfor har de igennem flere år været i gang med en justering af virksomhedens produktion, således at den i dag tæller en række specialprodukter, som kan sælges til en lidt højere pris end de udenlandske konkurrenters svampebakker. Salget af en række specialsvampe som kejserhatte og enokisvampe er også en del af ambitionen om i stigende grad at give kunderne en særlig oplevelse, når de køber vores produkter. Vi kan se en kraftig vækst i salget af specialsvampene, så det er bestemt et fokusområde for os i fremtiden fortæller Jens Christian. Helt ned til bunden af svampe-bakken skal kunderne have en oplevelse, når de vælger et Tvedemose-produkt. Der har virksomheden nemlig placeret opskrifter, ligesom der også er mange opskrifter at hente på virksomhedens hjemmeside. Vi har klart en fornemmelse af, at hjemmesiden bliver brugt mere og mere, og at kunderne sætter pris på de mange lækre svamperetter siger Kirsten Hansen\n16 Østasiatisk Økogruppe består af nogle danske økologiske virksomheder med interesse i handel med Kina og det øvrige Asien. Med i gruppen er blandt andet Søbogaard, Berrifine, Woodshade / Mølle Skovly og Flint og Hvid. Et økoeventyr Søbogaard har siden starten for over 30 år siden været gennem en lang periode Krenkerup med vækst, Øl-haner både i omsætning, antal ansatte og antal produkter på hylderne. I dag tæller sortimentet også marmelade, honning, vin, øl, mjød, gele og likør, og er at finde i både helsekostbutikker og specielforretninger over hele landet. I Kina drikker de øko Storytelling - økologi - eksport Eksport skal øge væksten for øko-pioneren Søbogaard i Borup, der siden 1976 er blevet et førende brand inden for saftevand og drikkeklare økologiske frugtsafter. De fleste cafeer kan servere en Søbogaard i den lille, grønne flaske, nu gælder det Kina. En havfrue-likør baner vejen til potentielt 39 millioner kunder. Leverandør til Dyndet-Kimmerslev og nærmeste omegns Æseldriverforening. Dette kvalitetsprædikat står at læse på etiketterne på de økologiske frugtsafter fra Søbogaard og har ofte fået de danske forbrugere til at trække på smilebåndet. Om kineserne har samme sans for humor, ja det er noget af det, cheftrucker Poul Egede Hansen netop er ved at undersøge, for Søbogaard har fokus på vækst via eksport til Kina. Sammen med en række andre økologer har han taget initiativ til Østasiatisk Økogruppe, der blandt andet står bag et fælles salgsfremstød på økologiske varer: Vi har altid eksperimenteret meget med at producere nye produkter. Hvis vi selv synes, det lyder spændende, så prøver vi at lave det og ser, hvad der sker. Og lige nu synes vi, at økologi til Kina lyder så spændende, at vi er klar til at prøve det af, siger cheftrucker Poul Egede Hansen. Genopdagede hyldeblomstsaft Søbogaard kan blandt andet tilskrives æren for, at en hele generation genopdagede mormordrikken hyldeblomstsaft, nu i økologisk version, som et sundere og sjovere alternativ til de internationale softdrink-koncerners produkter. Mens de poster milliarder i reklamekampagner og sponsorater, der signalerer, at man bliver hip af deres drik, har det aldrig været Søbogaards vej til de smarte cafe-kunder. Den varevogn, der i mange år kørte varer ud, var påmalet ordene Drik Øcola når du spiser, så støver det ikke, når du fiser. Igen humor og no-smartness. Vores forretning bygger på gode relationer og på, at man støtter hinanden til vækst. Jeg ved ikke, om det kan smages i produkterne, men hvis danskerne kan se ideen, tror jeg også kineserne kan, siger Poul Egede Hansen. 39 millioner potentielle kunder Østasiatisk Økogruppe fører en god dialog med den danske ambassade i Beijing om eksportmuligheder og undersøger blandt andet, hvordan ambassaden kan hjælpe de danske økologer ind på det kinesiske marked. I 2009 blev der med hjælp fra ambassaden afholdt en dansk økologisk fødevarefestival i en kinesisk butikskæde, der har 8 butikker alene i Shanghai. Festivalen blev en succes og fik sat danske økologiske produkter på dagsordenen i Kina. Den danske ambassade i Beijing skønnes, at der i Kina indtil videre er omkring 39 millioner potentielle økologiske forbrugere, et tal som vokser med omkring 25 procent om året. Omsætningen af økologiske varer i Kina skønnes til at udgøre 2,6 milliarder kroner, hvilket stadig er lidt mindre end det danske marked, men med et enormt vækstpotentiale. En stor del af dette marked er koncentreret i Shanghai. Søbogaard har netop produceret en Lille Havfrue-likør, som skal være spydspidsen i det produktfremstød, der finder sted i Kina i løbet af Søbogaard 30 31\n17 Purløg på fuld tid Samarbejde - lokal forankring - omstillingsparathed Tokkerupgaard Tokkerupgaard Ud over de 13 ha purløg, har Tokkerupgaard 2 ha med diverse kål til hjemsalg, blandt andet broccoli, hvid- og rødkål og savojkål, 4,4 ha jordbær, 1,7 ha nyplantning, 1 ha squash og 3,5 ha spisekartofler. Der er syv medarbejdere på årsplan samt jordbærplukkere i sæsonen. Desuden dyrkes korn og roer på en del af de forpagtede jorde rundt om gården. På Tokkerupgaard i Kettinge på Lolland dyrker Palle og Bente Andersen en række forskellige afgrøder, men da Legro i Køge bad dem dyrker purløg, kom der for alvor gang i samarbejdet på tværs af regionen - og i væksten. Purløg udgør i dag en tredjedel af den samlede produktion. Tokkerupgaards jordbær, hvidkål, rødkål, broccoli og squash ligger på hylderne i gårdens egen gårdbutik, på Grønttorvet og hos en række mindre grønthandlere i København. Men de purløg, der efterhånden vokser på en tredjedel af gårdens hektar, skal vokse videre i samarbejdspartnerens drivhuse, før de er klar til salg til detailbranchen. I 2005 fik Palle og Bente Andersen på Tokkerupgaard en henvendelse fra direktøren for krydderurtgartneriet Legro, som ville høre, om de var interesseret i at producere purløg i potter, som han efterfølgende kunne overtage og dyrke færdig i sine drivhuse. Legro i Køge er specialist i krydderurter i potter, som sælges til grossister og supermarkedskæder. Det var en stor beslutning, som vi godt kunne se ville indebære massive investeringer i udstyr og betyde ansættelse af flere medarbejdere i produktionen. Men det var også en mulighed, som vi følte, vi blev nødt til at afprøve. Og det har vist sig at være den rigtige beslutning, fortæller Palle Andersen. I dag beskæftiger purløgene alene 5-6 medarbejdere på fuld tid, til de første 10 hektar er for nylig lagt yderligere 3 hektar til, så purløgene i dag udgør en tredjedel af Tokkerupgaards produktion. Ingen kassedame I gårdbutikken sælger Palle og Bente Andersen de jordbær, hvidkål, rødkål, broccoli, squash, ærter og nye kartofler, Tokkerupgaard også producerer. Butikkens koncept er så enkelt, at det stadig kommer bag på især turister, at den slags forretning kan lade sig gøre i det 21. århundrede: Kunderne går selv ind og finder de grøntsager de ønsker, regner beløbene sammen og smider pengene i en ulåst pengekasse. Vi skal bare sørge for at der altid er varer på hylderne i butikken, så kunderne ikke kommer forgæves. Og så skal vi naturligvis sørge for, at vores produkter altid er friske og af god kvalitet, men det er jo ikke svært, når markerne ligger lige ved siden af, slutter Palle Andersen\n18 Ost i generationer I 1934 startede Aksel Munch Mortensen ostehandel på hestevogn rundt til gårde og huse i Vinde Helsinge nord for Slagelse, og senere udvidede svigersønnen Ib Kastrup med udvikling af Kastrup ostene Krenkerup i samarbejde Øl-haner med flere mindre mejerier. Navnet Ostebørsen kom til i 1984, og siden 1990 har Birgitte og Henrik Kastrup drevet og udviklet Ostebørsen. Nyeste tiltag er serien af Håndværksoste, hvoraf den første kom på markedet i Ost som innovativt håndværk Håndværk - viden - inspiration udefra Som både indkøber, rådgiver og producent satser Ostebørsen i Slagelse på smagfulde håndværksoste og ser nye markedsmuligheder i at være et supplement til kæmpemejerierne. De danske mejeritraditioner levendegøres i Ostebørsens håndværksoste fra små mejerier. Ostebørsen i Slagelse er ikke en traditionel engrosvirksomhed. Virksomheden, der siden 1934 og nu i tredje generation har haft ost som lidenskab og forretningsområde, oplever de senere år både vækst i omsætning samt tilgang af nye kunder og medarbejdere. Det skyldes blandt andet, at Ostebørsen som både indkøber, rådgiver og producent oplever en synergieffekt, der også smitter af på kunderne. Kunderne efterspørger i stigende grad viden og ønsker kvalificeret rådgivning om ost. Derfor har vi netop ansat en vidensperson, som vores kunder kan ringe og tage en snak med, eller som kan komme rundt til butikker, restauranter, kantiner, hoteller mv. og holde osteforedrag, fortæller Birgitte Kastrup, direktør i Ostebørsen. Lyder navnet bekendt, er det måske fordi det også er navnet på de populære danske skæreoste Kastrup Guld Oste, som Ostebørsen siden 1970erne har produceret og solgt til ostehandlere og udvalgte SuperBest-butikker over hele landet. Vores mål er at være kundernes vidensbank, når det handler om ost og formidle viden på en måde, der kommer vores kunder til gode, lyder det fra Birgitte Kastrup, der blandt andet har sin store viden om ost fra de stærke kontakter i udlandet, særlig Italien og Frankrig, der leverer oste til virksomheden i Slagelse, og som har lange traditioner for produktion af kvalitetsoste. Håndværk, der holder Med lanceringen af Håndværksoste er Ostebørsen et vigtigt supplement til industrioste. Vi vil gerne vise forbrugerne, at oste er en af de fødevarer med størst variation og et produkt, der kan give fantastiske smagsoplevelser. Derfor satser vi på oste fremstillet efter gamle forskrifter af dygtige mejerister, der sætter fagligheden højt på mindre mejerier rundt om i landet, siger Birgitte Kastrup. I 2009 kunne Ostebørsen lancere Antvorskov, den første Håndværksost, og der er flere på vej, herunder en rød og en sort Trelleborg ost, som har lagret i henholdsvis 6 måneder og 12 måneder. Det er blevet lidt af en mission for Ostebørsen at medvirke til at genoplive det gamle og stolte danske mejerihåndværk med oste, som smager af noget, og som har en særlig karakter og konsistens, siger Birgitte Kastrup. Ostebørsen oplever, at flere og flere kunder efterspørger økologiske oste, også store kunder som butikker, kantiner og restauranter. Virksomheden har allerede i dag Danmarks største udvalg af økologiske oste fra Danmark, Spanien, Frankrig, Italien og England, og Brigitte Kastrup arbejder konstant på at øge udbuddet. Tidligere har priserne på økologiske oste være meget høje, hvilket har begrænset salget. Men tendensen de seneste par år er blevet en mere rimelig sammenhæng mellem pris og kvalitet på de økologiske produkter, hvilket giver bedre afsætningsmuligheder. Og så er der kommet en række mindre, danske mejerier på banen med et stærkere fokus på økologisk produktion, hvilket gør det muligt at øge udbuddet af danske økologiske kvalitetsoste. Vi har fået kontakt til et par meget dygtige danske mejerister, som producerer nogle ekstremt gode økologiske oste, som vi forventer os meget af i fremtiden, slutter Birgitte Kastrup. Ostebørsen 34 35\n19 Beauvais På alle danske borde Trends - brands - nyfortolkning Klar til servering Aktieselskabet Beauvais producerer og markedsfører et bredt sortiment af kendte fødevarer under mærkerne Beauvais, Den Gamle Fabrik, Pastella, Glyngøre, Risifrutti, Grandiosa, Panda og Cloetta, og er markedsledere inden for de fleste af sine produktområder. Men vidste du også, at Aktieselskabet Beauvais indgår i den internationale koncern Orkla ASA med hovedsæde i Oslo og er søsterselskab til Odense Marcipan A/S, KiMs A/S, Dragsbæk Margarine A/S, Credin A/S, Credin Bageripartner A/S, Axellus A/S og Sapa Profiler A/S. Intet er så dansk som syltede asier eller rødkål, selvom grundlæggeren af de klassiske danske produkter oprindelig havde sine rødder i en fransk slægt med stolte slagtertraditioner. Jean Desiré Beauvais kom til Danmark og øjnede straks mulighed for at lave god mad til danskerne. For over 160 år siden grundlagde han en af de mest kendte danske fødevarevirksomheder, der både følger med tidens trends og med fremtidens. Konservesdåser med boller i karry eller den klassiske ketchup til de røde pølser. Sig Beauvais og alle danskere ved, at det handler om konserves, surt eller saucer. Morgen, middag eller aften, herunder også juleaften, hvor anden jo kræver rødkål. At Aktieselskabet Beauvais også er marmelade, frisk pasta, sild, lakrids og chokolade er der måske færre, der ved, men ved siden af Beauvais-mærket omfatter virksomheden i dag en række kendte fødevaremærker som bl.a. Den Gamle Fabrik, Glyngøre og Pastella. Siden Jean Desiré Beauvais grundlagde landets første konservesfabrik i København i 1850, er der sket store forandringer. I dag spiser vi blandt andet oftere færdigretter. Sammenligner man udbuddet af færdigretter i Danmark med udbuddet i en række sammenlignelige lande viser det sig, at sortimentet af færdigretter i bl.a. Holland og England er langt mere varieret end i Danmark. Derfor er det utroligt inspirerende for os at se, hvad man har andre steder. Vi sætter en ære i at udvikle god mad, så danskerne kan få det, de kan lide, når middagsmaden skal være nem, siger produktudviklingschef Jeanette Gottlieb Nielsen. Aktieselskabet Beauvais satser stærkt på videreudvikling af eksisterende produkter og udvikling af nye produkter. Produktudviklerne deltager i messer og konferencer i ind- og udland for at få en pejling på, hvad der rører sig på nye produktområder, som eventuelt kan transformeres til nye produkter, der matcher danskernes smagspræferencer. Vi holder os hele tiden ajour med tidens trends og forbrugsmønstre. Vi har en god dynamik i vores virksomhed, fordi vi konstant eksperimenterer med nye ideer, som resulterer i nye, tidssvarende produkter. Kvalitet og høj fødevaresikkerhed er nogle af grundstenene i vores daglige arbejde, ligesom vi også tænker meget på både sundhed og økologi. For nylig har det faktisk givet os mulighed for at genopfinde nogle af vores helt klassiske produkter som rødkål, rødbeder og asier på glas, men nu i nye, økologiske udgaver, siger informationsdirektør Elisabeth Voss. Ikke kun økologien er med til at genopfinde virksomhedens kerneprodukter. Også Herregårdsserien, der er mere lig hjemmesyltning, er for nylig blevet udbygget med nyfortolkede asier og rødbeder. Råvarerne til mange af virksomhedens produkter, f.eks. rødkål, asier og rødbeder, kommer fra grøntavlere i nærområdet, som Beauvais indgår kontrakter med\n20 Samme vej Castus er en del af HWO-Holding A/S, der også omfatter firmaerne Heidelberg, Fredsted Te, T-Gourmet, Trope og Urteteket. Den samlede vision for firmaerne er at de skal kunne tilbyde dagligvarehandlen gode forretninger på produkter, der er lidt bedre og lidt sundere end alternativerne. Castus blev i 2007 kåret som årets virksomhed i Østsjælland. Smagen af Castus Castus producerer frugtstænger i varianterne figen, jordbær, nøddemix, pære, Krenkerup rosin, Øl-haner abrikos, banan og blåbær, og laver også frugtpålæg og frugtruller, der kan være med til at gøre madpakken sund og indbydende. Filosofien bag er helt enkel: ikke tilsat sukker, højt fiberindhold og ingen konserveringsmidler. Niche uden tilsætningsstoffer Designløft - systematisk produktudvikling - advisory board Det er dyrt at tilknytte eksperter særligt, hvis de forkaster ens ideer, og man skal starte helt forfra. Men det er mere fatalt at gå på markedet med et produkt, der ikke holder, siger Henrik Winther-Olsen, direktør i Castus, der satser på at fordoble omsætningen i virksomheden de næste fem år. Produktudvikling, eksport og placering i butikkerne er vejen. Hvert år producerer Castus i Køge millioner af frugtstænger og frugtpålæg til hjemmemarkedet og til eksport i seks lande. Siden starten i 1952 har det røde cirkel-logo signaleret solmoden frugt og dermed sunde mellemmåltider, der ikke indeholder tilsætningsstoffer som farve eller konserveringsmidler, men derimod har et højt indhold af fibre:»vores produkter er sunde, de er lavet af naturlige råvarer og de er uden tilsætningsstoffer. Der er med andre ord tale om et sundt mellemmåltid, som også kan udgøre et alternativ til eksempelvis et æble eller en pære, forklarer Henrik Winther- Olsen, der købte virksomheden af Unilever-koncernen i 2003 og siden har stillet skarpt på vækst gennem systematisk produktudvikling og tæt kontakt til detailleddet. For nylig fik de populære frugtstænger nyt design, hvor glade farver og sjove figurer skal få flere børn til at vælge sunde mellemmåltider. Castus produkter taler til den moderne forbruger, som går op i sundhed og samtidig har behov for lette snacks eller mellemmåltider, der egner sig til en tur på legepladsen eller i madpakken. Rådgivere og fokusgrupper At Castus har succes, skyldes ifølge direktøren, at virksomheden er meget systematisk omkring udvikling og lancering af nye produkter. Eksempelvis har Castus tilknyttet et Advisory Board af eksperter, der mødes 3 til 4 gange om året og er med til udstikke kursen for virksomhedens fremtidige udvikling. Desuden bruger virksomheden mange ressurcer på fokusgrupper, der bliver bedt om at forholde sig til potentielle nye produkter, ny emballage og lignende. Det giver ikke kun viden om, hvordan de enkelte produkter bliver modtaget, men også om, hvordan forbrugerne agerer i det hele taget. Vi skal kunne blive ved med at tilbyde dagligvarehandelen gode forretninger på produkter, der er lidt bedre og lidt sundere end alternativerne. På den måde skaber vi vækst for både dem og os, også langt ind i fremtiden, siger direktør Henrik Winther-Olsen, der meget gerne vil arbejde endnu tættere sammen med butikkerne: Hvis supermarkederne vil være med til at placere vores sunde frugtstænger helt oppe ved kasselinjen, vil jeg vurdere, at vi kunne sælge mindst 3 gange så mange frugtstænger som i dag. Det ville også komme forbrugerne til gode, fordi de får lettere ved at vælge sundt, også i ulvetimen. På eksportmarkedet er der ifølge Henrik Winther-Olsen fortsat et stort - og kun delvist udnyttet - potentiale. Sammenlagt giver det gode udsigter for virksomheden, som forventes at vokse til det dobbelte over de næste fem år. Castus 38 39


Slægtsforskning - www.hanne-holberg.dk\nMin Gren af Holbergslægten.\nHolberg Radio og M.J\nKender du maleriet ?\nG Æ S T E B O G E N\nMange års arbejde og gåde\n************** NYTÅRSAFTEN DEN 31. DECEMBER 1899. GRIFFENFELDTSGADE 23 KØBENHAVN. *************** Menu: (den samme hvert år indtil 1924). Hamborgryg med grønlangkål og brunede kartofler. Desserten var sukkerdryssede tykke appelsinskiver med flødeskum. Middagen blev afsluttet med kaffe serveret i "det fine stel" og saft til lille August (min Morfar 6 år gl. ved kakkelovnen). Ps. De 4 brødres Mor, Kierstine Holberg, (født Holbeck) gemte sig i køkkenet. Hun ville ikke fotograferes. Appelsiner var nok ikke almindelige dengang, en 2 af brødrene, Peter og Ludvig, sejlede.\nMin familie har forsket i slægtens historie og i mange år og har troet, at vi var efterkommere af Ludvig Holbergs slægt. Men, det viser sig, at der er lidt fejl i stamtavlen og, at der er rykket lidt på data hist og pist, for at få det hele til at passe. Min Oldefars bror, Christian var den første som satte slægtsforskningen i system og da han blev gammel, overlod han alle sine arkivalier til min Morfar, August Holberg.\nMorfar lavede et stort arbejde med at forske i slægtens historie, men satte også mange spørgsmålstegn. Der var noget som skulle passe, fordi vi i familien havde samme øjenfejl som en anden gren af Holbergslægten, men der var også noget, som var forkert. Morfar har fortalt mig så meget om sin slægtsforskning da jeg var ung, og da han skulle på Plejehjemmet Øselgården sidst i 70.erne, overlod han mig alle sine papirer og foto. Jeg fortsatte Morfars arbejde, dels ved at gennemlæse og sortere alle hans arkivalier med friske øjne og ved mange besøg på Landsarkivet, sammen med min elskede Onkel, Carl Haibert. Morfar døde i 1980 og først i 97 fik jeg min første Pc. Ved hjælp af Internettet troede jeg, at det var lykkedes det mig, at løse den gåde, som Morfar var så tæt på at opklare. Hvor jeg dog ønskede, at jeg havde kunnet drejet Taga 6838 .\nHer i 2013 viser det sig så desværre, at ham jeg overlod faderværdigheden, døde i Præstø 6 ½ år gammel. Men hvem er så faderen til Carl Holberg? og hvem er så den "Maler Holberg" der døde på Sankt Thomas i april 1836?\nResten af siden vil blive gennemlæst og rettet...\nV ores forbindelse til slægtsnavnet Holberg er følgende:\nTo Holberg-brødre giftede sig med to Beck-søstre. Lauritz Palludan Holberg døde i 1801. Han efterlod sig enken Judithe Augusta Holberg, født Beck/h i Sorø 1772 og deres 3 små børn, Frederikke, Gert (døde 21 år gammel) og Andrea. Judithes Holberg yngre søster, som var gift med hendes afdøde mands broder, Hans Hoffmann Holberg, boede i Vordingborg i Ahlgade. Deres søn hed Diderik Holberg (Præsten Diderik Holberg omtales ofte i vores søgen). Judithe satte sin yngste datter Andrea i pleje her.\nI en skifteprotokol kan man læse, at hendes far, slotsforvalter Giert Bech, ud af boet efter Lauritz Palludan Holberg, gjorde krav på, at få indfriet et større lån. Dette kan dog ikke passe, idet der om Giert Bech er noteret følgende: Død 26/8-1798 på Næstelsøgården, i hans 62 år.\nOmkring 1805 -06 mødte hun ungdomsvennen Peter Andreas Kirchhoff, som havde arbejdet på Antvorskov Slot, hvor hendes Far havde været slotsforvalter.\nI anno 1807 fødte enken Judithe Holberg en søn i\nNæstved. Han var hendes 4. barn. Han blev døbt\ni Næstved Kirke og fik her navnet Peter Holberg.\nEfter den tids skik fik barnet enkens giftenavn,\nogså selvom hendes afdøde mand, ikke var far til\nbarnet. For at pynte lidt på det, blev der noteret\npå slægtstavlen, at drengen var født i 1801,\nfor så var han jo ikke uægte.\nMen, han var ikke til at finde i kirkebøgerne og har voldt min Morfar meget hovedbrud. Morfar fandt på et senere tidspunkt et drengebarn som blev døbt i Næstved Kirke den 17/9 1807 med navnet Peter Holberg . I Kirkens ministerialbøger står der: Moderen var enkefru Judithe Holberg, født Beck og udlagt barnefar var Garderhusar Peter Andreas Kirchhoff. Judithe blev først gift med sin garderhusar, Peter Andreas Kirchhoff, mange år senere (formentlig i 1812), idet han var gift og et par gange fik afslag på sin skilsmisseanmodning. Sammen fik de yderligere 2 sønner i Vordingborg, Lauritz i 1813 og Carl W. i 1816. Begge bar navnet Kirchhoff.\nPeter Holberg bar altså navnet, men var jo så ikke af Holbergslægten og altså den 1. Holberg i vores gren. Hans mor var jo en Beck og faderen en Kirchhoff. Præsten Diderik Holberg (hvis mor var den yngste af Becksøstrene) fortsatte den "ægte" Holbergslægt og Peter Holberg en ny slægt.\nMen hvordan kunne det så være at vores Holberg gren havde samme øjenfejl som Dideriks efterkommere. Det har været det store spørgsmål, og har koster utroligt mange timer for vores grens slægtsforskning, som blev startet af Christian Holberg i 1932\nDa man ikke kunne finde kirkebogsoplysninger om Peter Holberg, hverken dåb (fordi han jo var født 6 år senere end man troede) eller død (fordi han ikke døde i Danmark) og broderen Gert var død ung, så hængte man sig fast på, at det MÅTTE være Præsten Diderik, som var stamfader, hvor skulle vi ellers ha´ den samme øjenfejl fra som han havde (set på foto af maleri.)\nMEN! vi fandt Peter Holberg både i døbte og døde, nemlig 1807 i Næstved og 1836 på Sankt Thomas. Man ved også, at Peter Holberg kom hos sin ældre søster Frederikke i København, i første halvdel af 1833 og det samme gjorde den unge og ugifte tjenestepige, Dorthea Baltzersdatter. Hun fødte sin uægte søn Carl Holberg den 2. januar 1834 på Fødselsstiftelsen. Han blev noteret i udsætterprotokollen som nr. 8 Carl og faderen blev ikke noteret. Hun satte Carl i pleje hos drengens Faster, Frederikke Jensen, født Holberg, og forsvandt derefter for stedse.\nOg øjenfejlen... jo den er såmænd fra mødrenes side, søstrene Holberg, født Beck. Det findes en tegning af Beck-søstrenes Far, den gamle slotsforvalter Giert Beck på Antvorskov Slot, og HAN har øjenfejlen.\nDe 2 Becksøstre havde hver én søn som bar navnet Holberg. Den yngste én af Holbergslægten, den ældste gav ikke sin søn Holbergblod men kun Holbergnavnet. Men begge gav de deres sønner øjenfejlen eller i Peters tilfælde i hvert tilfælles genet til øjenfejlen (vi har ikke foto af Peter Holberg).\nCarl Holberg kunne tydeligt huske besøgene som barn, hos familien i Vordingborg, hvor Judithe fra flyttet til (også i Algade) da hun blev enke for 2. gang.\nJudithe døde i Vordngborg i 1849\nSe også "Slægtens øjenfejl".\nLige lidt bemærkninger:\nDen opmærksomme læser vil sikkert bemærke, at nogle personers navn staves forskelligt, i de forskellige afsnit og sider. Det gælder blandt andet for Judithes eget efternavn, som i forskellige folketællingslister og ministerialbøger staves Beck, Bech, Bek og Peter Holbergs Far, Peter Andreas som findes som Kirchhoff, Kirchoff og et par andre stavemåder. Jeg har valgt, at stave dem som de stod i den sammenhæng informationen er fundet. Fornavnet Carl har jeg også det stavet med både K og C, men det får mindre betydning for slægtsforskere.\nOg lige til sidst. Min hjemmeside vil sikkert være under konstant opbygning, jeg håber nemlig, at familie og slægtninge undervejs vil bidrage med oplysninger og fotofiler. Det er tilladt frit at kopiere alt materiale, både tekst og foto, af alle IKKE nulevende personer. Jeg håber med denne hjemmeside, at jeg vil kunne glæde familie og slægtninge med de oplysninger jeg har om den gren af slægten, jeg har beskrevet her. Engang hen på efteråret, når jeg får system i alle mine CD, disketter og papirer vil jeg lave en oversigtsliste over de mange personer jeg har oplysninger om, det er nemlig langt flere, end jeg har omtalt her. Det er personer med efternavnene: Holberg, Kirchhoff, Bech, Ihler, Kabell, Buchreitz, Holbech, Steen, Engstrøm. Det kunne jo være, at jeg lige havde de data, som en fjern slægtning manglede.\nMin mailadresse er: hanne.holberg@mail.dk\nKlik på det lilla link, for at komme tilbage til forsiden http://www.123hjemmeside/dk/holberg/43661


Danske zombieselskaber er eksploderet siden finanskrisen - Avisen.dk\nDanske zombieselskaber er eksploderet siden finanskrisen\nSiden afslutnignen af finanskrisen er antallet af danske såkaldte zombieselskaber eksploderet. Zombieselskaber er børsnoterede virksomheder, der har svært ved at betale renterne på deres gæld. (Foto: Foto: Colourbox/Free)\nBørsnoterede virksomheder, der har svært ved at betale renterne på deres gæld, stiger kraftigt i Danmark.\n15. februar 2018 03:41\nAndelen af såkaldte zombieselskaber er siden 2007 ottedoblet.\nSelskaberne med det kuriøse navn er ifølge den internationale samhandelsorganisation, OECD, defineret som selskaber, der i de seneste tre år ikke har tjent nok på driften efter af- og nedskrivninger til at betale deres renteomkostninger.\nZombieselskaber udgjorde otte procent af alle børsnoterede danske virksomheder i 2015. Og det får advarselslamperne til at blinke hos flere finansielle eksperter. Det skriver Finans.\n- Mange zombieselskaber burde gå konkurs eller blive restruktureret. At de kan blive ved med at være "living dead" binder værdifulde ressourcer, og det er med til at gøre vores økonomi mindre dynamisk og mindre produktiv, siger Frank Hvid Petersen, rådgiver og tidligere chefstrateg hos Carnegie og Nordea.\nI Danmark inkluderer zombieselskaberne selskaber som Bang & Olufsen, rederiet D/S Norden og trykkeriteknologiselskabet Glunz & Jensen.\nIfølge Claudio Borio, chef for BIS' monetære og økonomiske afdeling, kan de historisk lave renter meget vel være medskyldig i stigningen i antallet af zombieselskaber på tværs af Europa.\nMen det er endnu værre, at det stigende antal zombieselskaber binder centralbankernes hænder på ryggen.\nI Danmark har flere end 20.000 danske virksomheder så høj gæld og så lav kreditværdighed, at de reelt er mere døde end levende.


Garmin Forerunner 735XT EU Tri bundle - GPS løbeur - Sort/grå (2.999,00 DKK)\nVarenr. 010-01614-09 Producent: Garmin\nMed et Garmin Forerunner 735XT ur er du godt udrustet til at optimere din træning. Hvad end du cykler, løber eller svømmer, er dette ur fra Garmin et godt valg. De indbyggede aktivtetsprofiler gør det...\nProdukter som vi anbefaler til Garmin Forerunner 735XT EU Tri bundle - GPS løbeur - Sort/grå\nMed et Garmin Forerunner 735XT ur er du godt udrustet til at optimere din træning. Hvad end du cykler, løber eller svømmer, er dette ur fra Garmin et godt valg. De indbyggede aktivtetsprofiler gør det let og hurtigt at skifte mellem forskellige aktiviteter som f.eks. for løb, cykling, svømning, langrend, styrketræning, terrænløb og padling. Uret fungerer selvfølgelig også som aktivitetstracker, der nøje registrerer skridt, kalorier og søvn, så du altid har den nødvendige data ved hånden.\nGarmin Forerunner 735XT er som det første ur i verden kompatibelt med Strava Live Segments, og kommer med 60 dages gratis prøveperiode på Strava Premium, der holder dig opdateret med dine præstationer og sammenligner din træning med dine tidligere resultater. Du får dermed et hurtitgt og præcist overblik over hvordan og hvor meget du har forbedret dig.\nMed Garmin Forerunner 735XT får du Livetrack til dit ur, der gør det muligt for din familie og venner at følge med i hvor og hvor langt du kører i real time. Så kan du dele din oplevelse med dine nærmeste og holde dem orienteret om hvor du er, og hvor langt du er nået i dagens træning.\nNår du er på farten, og har travlt med at fokusere på at perfektionere din træning, er det vigtigt, at du ikke føler dig generet af små ting. Derfor er Garmin designet til at være så lille som muligt, og udstyret med en behagelig rem, der ikke gnaver eller på anden vis leder din fokus væk fra det mål du har sat dig.\nDen medfølgende HRM-Tri-pulsrem gør det muligt at optimere din træning i både løb, cykling og svømning, ved bl.a. at måle tid med jordkontakt, vertikal ratio, syregrænser og skridtlængder. Derudover giver uret dig restitutionsanbefalinger og udregner dine løb. Det kan selvfølgelig bruges til svømning, men Garmin og Cykelpartner anbefaler ikke, at du bruger uret når du dykker.\nDisplaystørrelse: 1,23" (31,1mm) i diameter\nDisplay-opløsning: 215x180 pixel\n- Op til 11 dage ved ur-tilstand.\n- Op til 14 timer i GPS-tilstand\n- Op til 24 timer i UltraTrac-tilstand\nIndbygget hukommelse: 80 timers aktivitetsdata\nGarmin Elevate håndbaseret pulsmåler\nAdgang til nye urskiver, apps mm. fra Connect IQ\nAvanceret træning (brugerderfinerede træninger)\nEstimering af VO2-max\nTouch- og /eller knaplås\nCykelomgang og maksimumeffekt per omgang\nVaria Vision-, Rearview- og Smart-kompatibel\nHastighes- og kadencensor-kompatibel\nGarmins Forerunner 735XT cykelur giver dig mulighed for at optimere din træning, hvad end den består af cykling, løb eller løb. Urets vandtæthed på 5 ATM gør det modståeligt over for vand til hverdagsbrug og svømning, men ikke dykning.\nDa uret er vandtæt er det let at rengøre med en våd klud.\nForerunner 735XT GPS-ur


Tekster af Peter Ruge – Nutidig kristen spiritualitet\nPå denne side finder du klummer, artikler m.m. forfattet af Peter Ruge\nDet var i de første møder ikke helt let at begribe det overvældende hos Bob Moore og begynde at forstå hvad der var, der kom til stede igennem ham. Et umiddelbart problem var almindeligheden i hans fremtoning og det uhøjtidelige ”You can call me Bob”. En anden vanskelighed var, at vi i dansk kultur ikke rigtig havde haft et tilsvarende fænomen. Der var ikke noget at sammenligne med, og det føltes ikke umiddelbart helt passende at gribe tilbage til Jesus … ! Læs den fulde tekst her\nGennem meditation over vores samhørighed med alt det levende og fordybelse i vores cirkulation af stof, vand og luft med kloden, kan vi spore os ind på en skarpere registrering af det guddommeliges allestedsnærværende, men subtile og skjulte væsen.\nUniverset, ved vi, er uendeligt og levner ikke noget sted for Gud.\nSå vi må lede efter en billedtale, der kan samle både mystikkens erkendelse af Ånd uden grænser og videnskabens indsigt i kosmos’ tilsvarende uendelighed. Læs den fulde tekst her\nIndledende artikel til Roskilde Stifts blad, Stiftsbladet, som i oktober 2021 havde kristen spiritualitet som tema.\nSpiritualitet søger at gøre erfaring med det guddommelige, som vi normalt blot taler om i billeder og begreber. Erfaringerne opstår i stilheden og i følelsernes sprog.\nDet basale anliggende er ”samhørighed” – mellem mennesker og Gud. Anliggendet er ikke nyt, men anderledes end den forståelse af kristendom, der dominerede det meste af 1900-tallet. Her lagde man vældig vægt på afstanden mellem Gud og menneske. Tro talte man om i begreber – ikke som enkel erfaring af, at Gud er nær.\nKristen spiritualitet finder sit sprog langt tilbage i traditionen, hvor andre har talt ud af samme erfaring af, at Gud og verden – og Gud og menneske – er forbundet. Læs mere her\nGudbilledligheden og det oplyste menneske.\nSkrevet som klumme til Nutidig Kristen Spiritualitets nyhedsbrev juni 2021.\nNår jeg ser tilbage på de sidste fyrre års spiritualitet i Danmark, er der især én central forestilling, som har motiveret mennesker til at interessere sig for østlig spiritualitet. Det er længslen efter at vide sig af samme væsen som Gud.I en buddhistisk form er det forestillingen om, at alle mennesker i deres inderste bærer den oplyste bevidsthed.\nNår denne forestilling dukker op i spiritualitets-bevægelsen, er det udtryk for, at mange mennesker intuitivt har savnet dette selvfølgelige perspektiv i deres selvforståelse. Og da man ikke kan finde næring for denne tanke i nutidens officielle kristendom, har man vendt sig mod Østen. Læs mere her\nSkrevet som klumme til Nutidig Kristen Spiritualitets nyhedsbrev september 2020.\nDer er bud efter alternative tilgange til at forstå menneskets samspil med verden. De sidste hundrede år har bragt livet på kloden i så voldsom ubalance, at menneskehedens aktiviteter påvirker klodens klima, truer tusindvis af dyrearter med udslettelse og ser ud til at kunne skade menneskehedens egne livsmuligheder i fremtiden afgørende. I takt hermed vil der opstå et øget pres på menneskers samspil med hinanden. Fordelingen af klodens efterhånden begrænsede ressourcer kan alt for let aktivere primitive fjendeforestillinger – frem for at lede ind i samarbejde baseret på erkendelsen af, at vi på kloden har samme skæbne.\nDer er brug for en visdom, som alternativ til en kultur og en vidensopfattelse, der ensidigt prioriteter bestemte menneskelige egenskaber og behov på bekostning af helhedens interesse. Visdom er den arketypiske holdning, som prioriterer at skabe og opretholde balance i menneskets liv og i verden som helhed.\nUdgangspunktet for en visdomspraksis er, at der findes en overordnet helhed – et kosmos og en orden – og heri skal mennesket finde sin rette plads – ikke som herre og ikke som slave, men som formidler mellem de helt store kræfter, som er i spil i kosmos: ånd og instinkt. Mennesket er i den forstand verdens midte\nKristen visdom findes ikke rigtig som levende tradition i dag. Men den burde findes, – og med årsmødets tema vil vi gerne pege på, hvordan visdomsperspektivet kan gøre det kristne anliggende tydeligt og kan præcisere en nutidig kristen spiritualitet. Så her er nogle nedslag af kristen visdom: Læs mere her\nSelvsagt forudsætter det, at Kristus har betydning i ens liv. Men hvis man nu har den tro, at Gud – Enheden – virker igennem hans levende bevidsthed, så vil man vel også tage det meget seriøst, når man kan mærke sådan en impuls og kunne sige: ”Der er reelt og udramatisk et sted i mit liv, hvor Gud giver sig til kende, så jeg umiddelbart kan erfare det.\nDet kunne dreje sig om kærlighedsfølelsen. Vi er ganske vist vant til at tænke på kærligheden som en følelse, der tilhører mit jeg. Men lad os nu antage, at kærlighed opstår som følge af en impuls, der kommer til os udefra – altså fra en kilde udenfor jeg-bevidstheden. Vi kan kalde kilden for ”Ånd”, for ”Kristus” eller mere alment ”højere bevidsthed”. Læs mere her\nÅndelig vejledning er i sin klassiske form en samtale. Den kan handle om livet helt generelt – dvs. både om mening og livsfylde og om helt konkrete problemer. Men åndelig vejledning hviler på den præmis, at vi kan gøre konkrete erfaringer med ånd – med Guds ånd, og at vi – når vi stiller os ret i forhold hertil, rammer mere præcist det, som er menneskelivets iboende mening. Åndelig vejledning er derfor konkret livsvejledning. Men åndelig vejledning er også en udviklingsvej – en vækstproces, der søger at danne et menneske mig til en ny identitet. Læs mere her\nIndtil William Harveys opdagelse var man generelt enige om, at menneskets identitet var forankret i hjertet. Det var menneskets vigtigste organ, og her opstod tanker, følelser og gode indfald. Hér var menneskets samvittighed lejret – og hér havde forholdet til Gud sin forankring. Den avancerede mystik og den folkelige fromhed var uden videre enige om den tro, at Gud bor i menneskets hjerte. Luther f.eks. taler blot sin samtids sprog, når han erklærer ”Kristus er altid ved vor side og inden i os. Han kan komme så nær, at han alene er i vore hjerter”. For os kan det lyde noget naivt og enfoldigt. Men Luther taler ud fra en lang fromhedstradition, hvor hjertet er centrum og menneskets midte. Herfra udgår impulsen til de gode handlinger. Ikke fordi jeg af mig sig selv skaber goder intentioner og tanken, men kun fordi mit hjerte er beboet: ”Kristus og troen må forenes. Og vi må være i Himlen og Kristus i hjertet. Han lever og handler i os. Han lever og handler ikke teoretiske (”spekulative”: som en forestilling), men virkeligt, nærværende og uhyre virksomt. ”(WA 40 I 546) Læs mere her\nSkrevet som klumme til Nutidig Kristen Spiritualitets Nyhedsbrev. 2015\nSkyggen er livskraft, som er spaltet fra helheden. Wilbers anliggende er i nutiden at bevidstgøre erfaringen af at være et helt menneske, efter at vi i Vesten igennem århundreder er blevet formet og dannet af en kultur, som har været optaget af at splitte vores helhed op i krop, følelser, ånd, skygge, intellekt, jeg og de andre, menneske og natur, mandligt og kvindeligt, fornuft og tro osv. Læs mere her