Socialrådgiveren 08-2012 by Dansk Socialrådgiverforening - Issuu\nOK13 – HVAD SCENER FRA EN ER VIGTIGST AUTOCAMPER\nKAN FOREBYGGELSE VÆRE VEJEN FREM? 4\nSEND DINE FORSLAG TIL KRAV 10\nREGION SYD PÅ TOUR TIL MEDLEMMER 16\n5 HURTIGE : JACOB NIELSEN ARENDT\nFærre regler kan betyde ﬂere ledige\nJobcentrene sukker efter færre regler og mindre styring, og i frikommunerne er der et stort ønske om at afprøve andre metoder. Men ﬂeksible rammer og en mere individuel indsats risikerer at gå ud over effekten, mener en forsker.\nHvad er problemet med en indsats, der er mere individuelt tilpasset de enkelte ledige? Jeg advarer ikke som sådan mod en mere individuel indsats, for det kan være udmærket at se på, om man i højere grad skal gå i dialog med den ledige og have en mere menneskelig tilgang. Men hvis man helt slipper de hidtidige styringsværktøjer, risikerer man at gå glip af nogle betydelige effekter, som er dokumenteret – især i forhold til de arbejdsmarkedsparate ledige. Hvilke effekter er det? Det kan være de såkaldte motivationseffekter. For eksempel ﬁnder mange mænd selv et job, når de har udsigt til at komme i aktivering, mens det for mange kvinder har betydning, at de hurtigt kommer til den første samtale med en jobkonsulent. Derudover er der den såkaldte programeffekt, hvor ledige efter et forløb får kontakter eller kvaliﬁkationer, der gør dem bedre i stand til at få et job.\nEr det muligt at kombinere de generelle og de mere individuelle tiltag? Ja, det kan man sagtens forestille sig. Vi forskere har en viden om, hvad der virker på det mere overordnede plan i forhold til unge og ældre, mænd og kvinder, mens sagsbehandlerne på jobcentrene ved mere om, hvad der virker i forhold til den enkelte. Så det kræver, at deres viden i højere grad kommer i spil.\nFax 33 91 30 69 www.socialrdg.dk Ansvarshavende Bettina Post bp@socialrdg.dk Redaktør Mette Ellegaard me@socialrdg.dk Journalist Susan Paulsen sp@socialrdg.dk\nForventer du, at forsøgene i de ni frikommuner viser vejen til nye, effektive metoder til at få de ledige i arbejde? Det håber jeg, men det kræver et struktureret evalueringsforløb. Ved tidligere frikommuneforsøg og andre forsøg i kommuner og regioner har man meget sjældent gjort en tilstrækkelig indsats for at evaluere, hvad der virker og ikke virker. Det er nødvendigt, hvis frikommunernes erfaringer skal udbredes til landets øvrige kommuner.\nJournalist Ida Skytte is@socialrdg.dk Kommunikationsmedarbejder Birgit Barfoed bb@socialrdg.dk Graﬁsk Design EN:60, www.en60.dk Forside Fotograf Jasper Carlberg Tryk Datagraf\nMen de meget standardiserede tiltag er jo udsat for omfattende kritik? Ja, det er skismaet: At tiltagene i vid udstrækning opfattes som meningsløse samtidig med, at mange af dem faktisk har en dokumenteret effekt.\nDG Media a/s Studiestræde 5-7 1455 Kbh. K Telefon 70 27 11 55 Fax 70 27 11 56 epost@dgmedia.dk Årsabonnement 7000,- kr. (incl. moms) Løssalg 37,- kr. pr. nummer, plus forsendelse Socialrådgiveren udkommer 19 gange om året Artikler og læserindlæg er ikke nødvendigvis udtryk for organisationens holdning. Kontrolleret oplag: 14.269 FOTO: AKF\nJacob Nielsen Arendt, forskningsleder, Anvendt KommunalForskning\nTrykt oplag: 14.700\n“Nogle kommuner har en politik, hvor man ikke vil anbringe, men både menneskeligt og økonomisk er det tudetosset. For det betyder, at en gruppe belastede børn ikke får den livschance, de burde være givet, hvilket kan blive dyrt i overførselsindkomster senere” Benny Andersen formand for Socialpædagogerne, 30. april i Kristeligt Dagblad\nSAT PÅ GADEN Socialrådgiver Maria Wiktoria Karolini er projektleder på en opsøgende indsats, som skal mindske de mange udsættelser – foreløbig med gode resultater. 12\nDS ON TOUR Socialrådgivere på Fyn og i det sydlige Jylland hældte frustrationer ud, da bestyrelsen i Region Syd tog på roadtour i autocamper til arbejdspladserne. 16 HANDICAPPEDE Udgifterne på handicapområdet er i årevis vokset og vokset, dokumenterer ny SFIrapport. Løsningen kan være at tænke bæredygtigt, mener SFIforsker Steen Bengtsson. 4\nOK13 Hvad er de vigtigste krav til OK13: Mere efteruddannelse, højere løn eller mere indﬂydelse? Deltag i debatten. 10\nPÅ BRIKSEN Danskerne kaldes verdens lykkeligste folk. Men med en halv million danskere på antidepressiv medicin, og 700.000 på førtidspension, dagpenge eller kontanthjælp, undrer psykologiprofessor sig. 18\nDETTE NUMMER 2 4 6 8 10 12 15\nFem hurtige Handicappede koster kassen Kort nyt Ankestyrelsen kulegraver børnesager OK13 hvad er vigtigst Rådgivning holder fogeden fra døren Blæst om unge på kontanthjælp\n16 18 22 24 26 35 36\nDS on tour Danmark på briksen Debat DS:NU DS:Region DS:Kontakt Leder SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nHandicappede koster kassen Udgifterne til ydelserne på handicapområdet er i årevis vokset mere end bruttonationalproduktet, de offentlige udgifter generelt og de sociale ydelser som helhed, dokumenterer ny SFI-rapport. Løsningen kan være at tænke bæredygtigt, mener SFI-forsker Steen Bengtsson. TEKST TINA JUUL RASMUSSEN\nI dag dør børn ikke ved fødslen eller i vuggen i samme omfang som før tiden, fordi de behandlingsmæssige tilbud og muligheder har ﬂyttet sig milevidt. Til gengæld har eller får mange for tidligt fødte børn et handicap. Derudover lever ﬂere også længere med deres handicaps end tidligere. Samtidig er der kommet ﬂere diagnoser og muligheder for behandling på det psykiatriske område. Det betyder blandt andet, at lidelser som ADHD, stress og spiseforstyrrelser belaster budgetterne. Alene antallet af borgere i medicinsk behandling for ADHD er vokset med næsten 1200 procent i årene 2002-2009.\nikke kan sætte en stopper for. Det vil snarere blot udsætte det tidspunkt, hvor man er nødt til at gøre noget andet. Styring af området bliver heller ikke nemmere af, at udgiftspresset ikke kan forklares med en enkelt og entydig faktor. – Det er mange faktorer, som tilsammen er blevet en helhed, der ikke holder. Behovet for foranstaltninger er vokset, ﬂere borgere vil have realiseret deres rettigheder, ﬂere får diagnoser og så videre – og tilsammen skaber det et pres, siger Steen Bengtsson.\nTænk bæredygtigt Budgetkontrol er en kortsigtet løsning Tilsammen har disse faktorer i en række år skabt en vækst i udgifterne på det specialiserede socialområde, som har været større end væksten i bruttonationalproduktet og de offentlige udgifter generelt. Det dokumenterer SFI – Det Nationale Forskningscenter for Velfærd i en ny undersøgelse “Vækstfaktorer på det specialiserede socialområde.” Den afdækker de faktorer, som har påvirket behovet for disse ydelser de seneste 20 år. Undersøgelsen er bestilt af Kommunernes Landforening (KL), der ønsker større overblik og dermed bedre mulighed for at styre udgifterne på området. Om det er muligt, svarer Steen Bengtsson, seniorforsker på SFI og ophavsmand til undersøgelsen: – Mange af disse mekanismer vil jo fortsætte, uanset hvad kommunerne gør. At ﬂere børn bliver født med handicaps, og at ﬂere får en psykiatrisk diagnose eller et mobilitetshandicap, er en udvikling, kommunernes budgetkontrol\nMERE VIDEN Læs SFI-rapporten “Vækstfaktorer på det specialiserede handicapområde” på www.sfi.dk Se tallene for udviklingen i udgifter på handicapområdet på ww.sm.dk – under nøgletal/sociale områder/handicap\nSOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nLæs KLs analyse af budgetudviklingen i kommunerne på www.kl.dk under økonomi og dokumentation: “Ingen kommunal forbrugsfest i 2011”.\nPointen er, påpeger han, at den viden, rapporten fremlægger, som sådan ikke er ny. – Udviklingen har været til stede siden ﬁrserne og halvfemserne, hvor man var enige om at indhente det forsømte på handicapområdet. Og jeg har da personligt sagt højt i mange år, at det her ikke kan fortsætte, siger han og peger på, at en mulig løsning er at tænke i bæredygtighed og forebyggelse. – Med det mener jeg, at man både tænker i at opfylde folks behov og i at løse problemerne. Det gør man for eksempel i psykiatrien ved at behandle folk, så de ikke længere har et problem. Man kan også tænke i at forebygge: Kan man gøre noget for, at færre vil udvikle ADHD eller lære dem selv at mestre deres sygdom? Det er en udvikling, som tager tid at vende, men den starter med en ny tankegang om ikke kun at opfylde behov, men også forebygge, at problemerne overhovedet opstår. Det vil også kræve klarere målsætninger for de foranstaltninger, man tilbyder. Man kan for eksempel vælge at se bostøtte som noget, folk har krav på. Men man kan også se på det som noget, der bidrager til, at folk lærer at klare sig selv. Og som i længden vil betyde, at ﬂere kan leve et selvstændigt liv, til gavn for dem selv og for kommunekassen.\nKurven er knækket Virkeligheden på handicapområdet i kommunerne har i ﬂere år heddet nedskæringer og benhårde prioriteringer, og tal fra Socialministeriet viser, at det er lykkedes at\nknække kurven. Udgifterne til voksne handicappede og til merudgifter og tabt arbejdstjeneste ved forsørgelse af handicappede børn er faldet fra 2009. Samlet set har kommunerne fra 2009-2011 reduceret serviceudgifterne med cirka 11 mia. kroner, viser nye tal fra KL. – Det er udtryk for budgetkontrol, men spørgsmålet er, om den grundlæggende dynamik i behovene er ændret ved det, bemærker Steen Bengtsson. På spørgsmålet om hvorvidt forebyggelse og bæredygtighed kan være en mere langtidsholdbar løsning end budgetkontrol, svarer socialrådgiver i Aalborg Kommunes Specialcenter for Børn og Unge og medlem af bestyrelsen i Dansk Socialrådgiverforenings handicapfaggruppe, May-Britt Søndergaard Justesen:\n– Jeg tror langt hen ad vejen, at Steen Bengtson har ret. Vi må også tænke i langsigtede planer, altså forebyggelse og bæredygtighed på handicapområdet, hvis det virkelig skal batte noget på budgetterne i sidste ende. Men virkeligheden er jo en anden, for kommunerne skal spare – her og nu. Så derfor kan man se i de nyeste tal, at det har været muligt at nedbringe udgifterne på handicapområdet. Men spørgsmålet er, om de sparede udgifter nu vil bevirke øgede udgifter om nogle år, fordi de menneskelige konsekvenser har været for høje? Jeg mener ikke, at vi kan undgå at se på økonomien på handicapområdet, men det er altafgørende, at det stadig er socialrådgiverens faglige vurdering og fokus på det hele menneske og familie, der er det afgørende lod på vægtskålen i en bevillingssituation. A tjr@socialrdg.dk\nStandardiserede løsninger på vilde problemer? AF LOUISE DÜLCH KRISTIANSEN\nTænk engang, hvis livet var så simpelt, at vi alle kunne leve det ved at følge ﬁre forskellige metoder. Ligesom vi kender det på beskæftigelsesområdet, kan det være, at det nu bliver en realitet, at matchgruppere familiernes problemer i type 1,2,3,4. Men: Hvad så med det problem, der ikke kan presses ind i en matchgruppe? Skal jeg slibe kanterne af, så det passer ind i gruppe 2? Jeg husker, jeg engang spurgte et barn: “Hvad hvis du vågner op i morgen og alt er, som du drømmer om?” “Jamen, jeg skulle bare kunne stå op, og så var vores køleskab fyldt med mad, og der var ryddet op i vores hjem jeg kan simpelthen ikke overskue det selv.” Det er et eksempel på, hvor ofte barnet selv ved, hvad der skal til. Jeg går helt klart ind for dialog som en metode og et redskab, der virker, som det foreslås nu – men det behøver ikke at bygge på forskning fra USA. Det handler i højere grad om at målrette hjælpen, så den passer til den enkeltes behov. Vi mennesker er nu engang komplekse – og heldigvis for det!\nForførelse eller reelle hensigter? Udsigten til at kunne spare milliarder på at anvende ﬁre metoder til at løse sociale problemer på børne- og ungeområdet er nu blevet en af socialminister Karen Hækkerups helt store satsninger, når der inden længe skal forhandles kommunale budgetter. Når man mener, at der kan spares sådanne summer på at anvende speciﬁkke metoder, er jeg lidt i tvivl om, hvorvidt hun er mest interesseret i at forføre politikerne med de trængte kommunekasser, eller om det virkelig er metodernes indhold, der er drivkraften bag forslaget? Er det ideen om at anvende standardmetoder som den gyldne løsning på alle slags sociale problemer, eller er det først og fremmest den økonomiske dagsorden, der styrer beslutningen om igen at udråbe evidens som de vises sten, der vil løse problemerne på det vilde børneområde og tæmme de vilde socialrådgivere? Vi socialrådgivere er desværre snart ved at være styret i en sådan grad, at det kan blive vældig kedeligt og ikke mindst svært utilfredsstillende at være socialrådgiver med socialfagligheden i behold.A\nLouise Dülch Kristiansen er socialrådgiver og kandidat i socialt arbejde. Til daglig arbejder hun i Høje Taastrup Kommunes børneog ungerådgivningscenter og er medlem af Dansk Socialrådgiverforenings hovedbestyrelse.\nAngstpatienter mister tilskud Angstpatienter kan ikke længere få tilskud til psykologhjælp, hvis de er fyldt 39 år, mens depressionspatienter stadig kan få tilskud. Det er konsekvensen af finansloven fra 2012 og betyder, at omkring 200.000 danskere fremover selv må skaffe penge til psykolog. Psykiatrifonden mener, at det er usagligt at gøre forskel på de to sygdomme.\nAfdæk det skjulte\n- Jeg har før i tiden ofte følt mig svag og var vred og bitter, så jeg blev lidt forskrækket en dag, da jeg hørte mig selv sige, at jeg på en måde var taknemmelig over det liv, jeg havde haft, fordi det pludselig gav så meget mening for mig, og det havde gjort mig til den, jeg er. En person, jeg er stolt af. Min fortid gav pludselig mening i forhold til min fremtid, siger mentoren Stina i en ny bog om De 4 Årstiders mentoruddannelse for tidligere anbragte unge. Bogen omfatter en evaluering foretaget af SPUK, som blandt andet fortæller, hvordan mentoruddannelsen har styrket de unges personlige udvikling og kompetencer og har gjort dem mere parate til arbejde og uddannelse. Mentorerne har deltaget i undervisning af plejeforældre og professionelle i hele landet og har været med til at danne netværksgrupper for børn og unge i flere kommuner. “Fra Udsat til Værdsat – en målrettet mentoruddannelse til tidligere anbragte unge”, 200 kroner, bestilles på de4aarstider.com.\nPå de danske banegårde kunne man i tiden efter første og anden verdenskrig møde grupper af 6-14-årige underernærede, pjaltede børn med skræmte blikke og et skilt om halsen. 30.000 såkaldte wienerbørn blev sendt alene til Danmark for at blive fedet op og få nyt tøj på kroppen hos en dansk plejefamilie. Nogle var her i tre måneder, andre så aldrig deres forældre igen. De private hjælpeaktioner blev ydet i den bedste mening, for havde børnene ikke fået en pause fra sult, nød og sygdom, ville mange af dem formentlig være døde. Omvendt kan man spørge, hvad det gør ved et lille barn med krigstraumer at blive sendt 900 kilometer væk fra sin familie – helt alene og uden at kunne sproget? I “Wienerbørn” giver Elisabeth, Hilde, Kurt, Inge og Frantz deres personlige beretning om at være wienerbarn i Danmark, og om hvordan det siden prægede deres liv. “Wienerbørn – barndom i krigens skygge” af Susanne H. Knudsen, Gads Forlag, 200 sider, 249 kroner.\nMed vignetmetoden kan man undersøge holdninger, normer og fordomme som ellers kan være svære at afdække. Ved hjælp af vignetter – det vil sige fiktive cases – kan holdninger og såkaldt tavs viden bringes frem i lyset. Vignetmetoden er den første danske indføring i metoden og beskriver de centrale overvejelser for den, der vil bruge metoden i både kvalitative og kvantitative undersøgelser. Ud over at præsentere vignetmetoden som sociologisk undersøgelsesmetode viser forfatterne, hvordan metoden kan bruges som faglig udviklingsmodel i professionel praksis. Bogen henvender sig til studerende på sociale og samfundsvidenskabelige fag på universiteter og professionshøjskoler og til alle, der beskæftiger sig med undersøgelser af professionelt arbejde og faglig udvikling. “Vignetmetoden – sociologisk metode og redskab til faglig udvikling” af Morten Ejrnæs og Merete Monrad, Akademisk Forlag, 288 sider, 329 kroner.\nIkke hovedløs aktivering\nKampagne mod gråzoneprostitution\nLedige, der er på vej i job, på barsel, efterløn, fleksydelse eller pension, skal fritages for aktivering. Det samme gælder for sygedagpengemodtagere, der inden for seks uger ventes at blive raskmeldt og være på vej tilbage i job eller gå på barsel. Det er indholdet af et nyt lovforslag fra beskæftigelsesminister Mette Frederiksen (S). - Vi skal ikke aktivere for aktiveringens skyld. Hvis ledige er på vej i job eller for eksempel på barsel eller efterløn, giver det ikke mening, at de skal møde op til samtaler i jobcentret og sendes i aktivering. Alle gode kræfter skal i stedet sættes ind, så det tjener det klare formål at få ledige i arbejde eller i gang med en uddannelse, siger hun i en pressemeddelelse. Læs mere på www. bm.dk\nDer findes unge piger på 13–18 år, som i bytte for seksuelle ydelser får mad, en seng at sove i, hash eller bare omsorg. Marie Brejnholt, socialrådgiver i Pigegruppen, Københavns Kommunes tilbud til socialt udsatte piger, kalder fænomenet for gråzoneprostitution. Og det er i fokus for en ny kampagne “Seje piger sætter grænser.” - Socialt udsatte piger, der har haft en kaotisk opvækst på de fleste områder af deres liv, kan ende i forhold, hvor gråzoneprostitution indgår. Ofte er deres grænser blevet overskredet på et tidligt tidspunkt, og for nogle har det den konsekvens, at deres egne grænser ikke er tydelige, siger Marie Brejnholt. Pigegruppens kampagne retter sig primært mod professionelle i København, som møder de udsatte piger i deres arbejde. - Det er vigtigt, at voksne ikke lader som ingenting med henvisning til, at det er normalt for teenagere at eksperimentere med sex. Vi håber, at kampagnen vil skabe øget opmærksomhed på problemet, så professionelle, når de møder de her piger, vil sørge for, at de får hjælp enten hos os eller et andet sted, siger Marie Brejnholt. Læs mere om kampagnen “Seje piger sætter grænser” på www.pigegruppen.dk.\nGuide til medarbejdertrivsel under omstruktureringer\nDobbelt så mange udsatte unge 6TZ[Y\_R[\_Y LYPUN P ]\nPYRZVTOLKL ¶ N\_PKL [PS PU U LKHYILQKLYP[PH[P]LY KLY [HNLY OLU T Z`U ULZ [YP]ZLS VN OLSIYLK [PS\nDet internationale forskningsprojekt PSYRES har i en overskuelig guide udgivet en række gode råd til, hvordan man n sikrer medarbejdernes trivsel i forbindelse med organisationsforandringer. Der er blandt andet ideer til hyppige trivselsmålinger, trivselskoordinatorer og til at give mellemledere mere bemyndigelse til at træffe beslutninger. Nøglefaktorerne er god kommunikation, involvering af medarbejderne og støtte fra ledelse og kolleger. Jo bedre medarbejdernes trivsel er under forandringsprocesserne, desto bedre lykkes selve omstruktureringen, viser forskningsprojektet. Guiden “Omstruktureringer i virksomheden” kan downloades fra Det Nationale forskningscenter for Arbejdsmiljøs hjemmeside: www.arbejdsmiljoforskning.dk\nTal fra Beskæftigelsesministeriet viser, at antallet af udsatte unge kontanthjælpsmodtagere er fordoblet siden 2007 – fra 12.418 til nu 24.452. Der er tale om unge i alderen 16-29 år i matchgruppe 2, der står på kanten af samfundet, fordi de hverken har job eller uddannelse og samtidig måske kæmper med læse- og skrivevanskeligheder, et lettere misbrug, en belastet familiebaggrund m.m. Center for Aktiv Beskæftigelsesindsats, CABI, samarbejder med Tønder, Ikast-Brande, Odder og Egedal Kommuner om projekt Route 25, hvor tværfaglige teams og lokale virksomheder skal hjælpe denne gruppe af unge i uddannelse eller job. CABI mener, at indsatsen blandt andet handler om at få sagsbehandlere og ansatte i de forskellige forvaltninger til at arbejde tættere sammen, så borgeren ikke ender med syv forskellige sagsbehandlere. Kilde: Morgenavisen Jyllands-Posten\nKulegravning af børnesager er grum læsning “Samlet set en manglende faglighed i sagsbehandlingen” lyder dommen fra Ankestyrelsen, som har kulegravet ti af de mest alvorlige sager om overgreb mod børn og unge. Grum læsning, men placér ansvaret rigtigt, siger Bettina Post, formand for Dansk Socialrådgiverforening. TEKST TINA JUUL RASMUSSEN\nManglende sagsoverblik, skiftende eller ingen sagsbehandlere og manglende opfølgning ved underretninger. Sådan lyder et lille udpluk af de kritikpunkter, Ankestyrelsen fremlægger i en ny rapport, der kulegraver håndteringen af ti af de mest alvorlige sager om overgreb og omsorgssvigt mod børn og unge. Rapporten sammenfatter en lang række problemstillinger, som gør sig gældende i alle eller ﬂere af sagerne og konkluderer, at “samlet set er sagerne udtryk for en manglende faglighed i sagsbehandlingen.” Ankestyrelsen påpeger dog også, at den manglende faglighed ikke kan isoleres til den enkelte sagsbehandler, men skal ses i sammenhæng med muligheden for at trække på hjælp og støtte fra kolleger,\nledelsens kompetencer og opbakning og muligheden for at inddrage interne og eksterne eksperter.\nKritik bordet rundt Bettina Post, formand for Dansk Socialrådgiverforening, er ikke i tvivl om, at kulegravningen kalder på handling. – Rapporten er virkelig grum læsning. Den retter en sønderlemmende kritik mod alle niveauer i håndteringen af disse sager. Så det er ikke alene socialrådgiverne, som står for skud her – det er hele bordet rundt, siger hun, men peger også på, at efteruddannelse, som Karen Hækkerup har foreslået som en måde at skabe fagligt løft på, ikke gør det alene:\n– Socialrådgiverne er mange steder overbelastede af sager og administrative opgaver og hårdt pressede fagligt på grund af hensynet til økonomien. Og så kan de jo være nok så dygtige – det vil ikke kunne ses på indsatserne. Derfor er der nødt til også at være et politisk fokus i efterspillet. Det er i bund og grund kommunalbestyrelserne, som fastlægger mulighederne for at handle i sagerne. Så der skal gøres noget i forhold til den politiske vilje til at handle, når alarmklokkerne ringer. Uden lokalpolitisk opbakning til at gøre det bedre, vil de andre initiativer være mere eller mindre nytteløse. A Læs mere om kulegravningen i DS’ Nyhedsbrev fra 26. april på socialrdg.dk/nyheder tjr@socialrdg.dk\nDet skal være nemt at få hjælp Én koordinerende sagsbehandler, færre sager pr. socialrådgiver, en ny ﬁnansieringsmodel og mindre bureaukrati. Sådan lyder nogle af Dansk Socialrådgiverforenings krav til en ny socialreform. TEKST SUSAN PAULSEN\n– Systemet skal vendes på hovedet. Strukturen skal tilpasses borgernes behov – og ikke omvendt. Indsatserne skal hænge bedre sammen. Vi skal opleve, at vi som borgere er hovedpersoner, når vi har brug for hjælp. Sådan formulerer formand Bettina Post hovedbudskabet i Dansk Socialrådgiverforenings udspil til en ny socialreform, som hun præsenterede for socialminister Karen Hækkerup (S) i starten af april. I udspillet, som Dansk Socialrådgiverforening (DS) har døbt “En ny socialpolitisk fortælling” pointeres det, at et stærkt perspektiv på borgeren skal være et pejlemærke i alle dele af socialreformen. Målet med alle ændringer skal være “at gøre systemet transparent og overskueligt” og at hjælpe borgerne “helhedsorienteret og sammenhængende”. 8\n– Socialreformen skal være startskuddet til, at indsatserne fra sundhedssektoren, uddannelsessektoren, socialforvaltningen og jobcentret samles, når der er behov for det i forhold til en konkret borger, siger Bettina Post. – Vi kalder det rehabilitering i en bred forstand. En betingelse for at lykkes med rehabiliteringsindsatsen er, at der skal arbejdes med én koordinerende sagsbehandler i alle sager, hvor borgeren har mange problemer eller har en langvarig kontakt med systemet – som for eksempel dem med svære handicap eller massive sociale problemer.\nEt langt, sejt træk Et af punkterne i udspillet er et konkret mål for afbureaukratisering af sociallovgivningen. Når nye regler indføres, skal spørgsmålet “er det til\ngavn for borgeren?” kunne besvares med et ja. – Det bliver et langt sejt træk, som skal angribes på ﬂere måder og eksempelvis bør der også udmeldes en overordnet målsætning om, at bureaukratiet skal reduceres med en vis procentdel, og der skal være vilje til at forfølge den i praksis, siger Bettina Post. Udspillet peger også på en ny ﬁnansieringsmodel for de tungeste socialområder, blandt andet børn og familier, og på færre sager pr. socialrådgiver i form af vejledende sagstal. Udspillet er blevet til blandt andet på baggrund af møder og skriftlige input fra medlemmer af DS. A Læs mere om DS’ krav til socialreformen i Nyhedsbrevet fra 12. april på socialrdg.dk/nyheder. sp@socialrdg.dk\nog i 2011 modtog Johanne Hovmand Petersen fra jobcentret i Gentofte Kommune den for sin indsats for hjemløse. Den Gyldne Socialrådgiver 2012 uddeles på repræsentantskabsmødet 23.-24. november 2012. Ud over æren følger der en check på 10.000 kroner med prisen. Det er hovedbestyrelsen, der beslutter, hvem prisen skal tilfalde. Indstillingerne skal sendes til os senest den 1. september 2012 – brug skemaet, som du ﬁnder på socialrdg.dk under Fag og Politik. Har du spørgsmål om prisen, kan du kontakte konsulent Charlotte Holmershøj på mail ch@socialrdg.dk eller på telefon: 33 38 61 54\nJEAN RDIN DUJAArtis t\nMARION RD COTILLA ven\nansk perle armerende fr ch st er yd En Spur\nFransk komedie-drama Fr Mir Miracle Film tilbyder Dansk Socialrådgiverforenings medlemmer at se “Små hvide løgne” til halv pris sammen me med en kollega eller ven. me ’Sm ’Små hvide løgne’ er et fransk komedie-drama om en gr gruppe venner, der trods en tragisk ulykke beslutter sig for at holde den årlige strandferie som planlagt. D Deres indbyrdes forhold og personlige overbevisninger, skyldfølelse s og hele essensen af venskab bliver sat på en hård prøve, da omstændighederne tvinger dem til e at a skulle stå til regnskab for alle de små, hvide løgne, der er sluppet over læberne gennem årene. d Du kan se traileren på www.kino.dk Tilbuddet gælder 17.- 30. maj til første forestilling i udvalgte biografer. Se hvilke og læs mere om tilbuddet på www.socialrdg.dk\nNAC UCER HUGO SELIG MATHIEU CHEDID N ATTAL LINE PROD T MAXIME NUCCI HERVE DE LUZE T PRODUCED BY ALAIJOEL DUPUCH HOCINE MERABEPHILIPPE CHIFFRE EDITING MONOT GUILLAUME CANE TIONS DU TRESOR N DESIGNER MARIVIN LOUISE PHE IONIONLELES PRODUC SCREENPPLAY BY ANNEMARIV OFFENSTEINEIN PRODUCTIOMOUCHET TA ACOPRODUCT COPRODUCT LOTSCREEN ARBILLOT TANNE ARBILLOT CHRISTOPHEOFFENST HYHYCHRISTO ALEARBIL PASCALE EARBILLO NICOLASMOUCHE TIONS PHOTOGRAP PASCALE DIRECTORNICOLAS PASC BONNETONONPASCAL DIRECTOROFOFPHOTOGRAP ETON PRODUCTIONS -PRODUCTION NDIRECTOR VALERIEBONNET ATTALDIRECTOR ETON -PRODUCTIO POST VALERIE ATTAL E EPRODUC POST ALAIN BONN PANACH SALHI LAFITTE BYALAIN BONN T PANACH SALHI LAFITTE BY RIE NNE T NORA RIE NNE PRODUCED NORA LAUREN VALE EUROPEE MANAGER CANETPRODUCED N NMANAGER HIQUEEUROPEE DUJARDININLAUREN Y YBYBYGUILLAU PRODUCTIO LAFITTETE VALE JEANDUJARD GUILLAUMEMECANET TOGRAPHIQUE SELIGNAC CPRODUCTIO ENTLAFIT CINEMATOGRAP LELLOUCHEHEJEAN HUGOSELIGNA SCREENPLA LAURENT GILLESLELLOUC CANETSCREENPLA PRODUCERHUGO COMPAGNIENIECINEMA I LINEPRODUCER RDIN LAUR MAGIMEL LGILLES GUILLAUMEMECANET SARFATI LINE DUJARDIN COFINOVAA6 6LALACOMPAG BENOITMAGIME FILMBYBYGUILLAU CARINESARFAT WITHCOFINOV JEANDUJA N NWITH JEAN DESIGNERCARINE COTILLARDRDBENOIT DESIGNER ASSOCIATIO MONTOUTETEA AFILM COTILLA COSTUME W9ININASSOCIATIO MARION EDOUARDDMONTOU LUDOVIC M6W9 BERNARDDCOSTUME CLUZETMARION MAM6 BERNAR BROCAEDOUAR NEOBROCA CINECINEMA FRANCOISISCLUZET DIRECTOR LUDOVIC WITHFRANCO MAIRENEO WITH CANAL+CINECINE MARCMAIRE ASSISTANTDIRECTOR IONIONOFOFCANAL+ DUPUCHMARC PARTICIPAT HURIER1ST1STASSISTANT JEANNEDUPUCH WITHTHETHEPARTICIPAT JEAN-PAULULHURIER FILMSWITH NIKITAJEANNE NIKITA M6FILMS GOUDIERJEAN-PA FILMSM6 JEANGOUDIER CANEOFILMS GAMETJEAN CORPCANEO EUROPACORP EUROPA\nPIERREGAMET SOUNDPIERRE SOUND\nFILM AB.AB. FILM ATLANTIC FÖRBEHÅLLES. ATLANTIC GENOM FÖRBEHÅLLES. GENOM RÄTTIGHETER I SVERIGE ALLA RÄTTIGHETER I SVERIGE ALLA FILM DISTRIBUERAD AB.AB. FILM DISTRIBUERAD ATLANTIC © 2011 ATLANTIC © 2011 DESIGN DESIGN\nFILMS. – M6 FILMS. FILMS – M6 FILMS – CANEO – CANEO – EUROPACORP – EUROPACORP TRESOR TRESOR DU DU PRODUCTIONS PRODUCTIONS © 2010 LESLES © 2010 PICTURE PICTURE MOTION MOTION RESERVED. RESERVED. RIGHTS RIGHTS ALLALL\nTHEATERS THEATERS IN SELECTED IN SELECTED\nOK13 skal handle om hele arbejdslivet Ulrik Frederiksen, næstformand\n- Alle aspekter af vores arbejdsliv kommer i spil ved de kommende overenskomstforhandlinger. Så udsigten til en snæver økonomisk ramme, gør det ikke mindre vigtigt at deltage i debatten om krav til OK13, siger Dansk Socialrådgiverforenings næstformand Ulrik Frederiksen. TEKST SUSAN PAULSEN\nDer er ikke udsigt til de store lønstigninger, når socialrådgivernes løn og arbejdsvilkår skal forhandles. Men det gør det ikke mindre vigtigt at deltage i debatten om, hvilke krav der skal udtages til overenskomstforhandlingerne næste forår. Næstformand for Dansk Socialrådgiverforening siger: – Det er vigtigt, at medlemmerne engagerer sig i debatten om OK13. Så godt som alle forventer, at der på grund af krisen vil være en smal økonomisk ramme for forhandlingerne. Derfor har vi i medlemsdebatten også fokus på at sikre reallønnen. Men samtidig vil vi gerne forny måden at tænke overenskomst på, når vi ikke kan få de helt store lønstigninger. Det afspejler sig i inspirationspapiret med de ﬁre målsætninger om henholdsvis løn, uddannelse, sunde arbejdspladser og medindﬂydelse, som hovedbestyrelsen har vedtaget (se box).\n10 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nLokale lønforhandlinger skal sikre reallønnen Selv om der skal tænkes nyt, så pointerer Ulrik Frederiksen, at lønnen er et vigtigt spørgsmål. – Det er vigtigt, at prioritere socialrådgivernes realløn, men det kan dog vise sig at blive vanskeligt at få igennem. Vi bliver også nødt til at se på, om den lønmodel, vi har i dag, er den rigtige. Siden lokal løn blev indført, har vi formået at sikre medlemmerne en god lønfremgang via de lokale forhandlinger. Men uden rammer for den lokale lønforhandling kan vi på sigt ende med en negativ lønudvikling. – Derfor er kernen ved OK13 for mig at se at sikre den lokale forhandling. Vi skal arbejde intensivt med at værne om lønnen ved at stille krav, der sikrer en udvikling, der afspejler øgede kvaliﬁkationer og nye arbejdsopgaver.\nTrepartsforhandlinger påvirker OK13 Resultatet af de såkaldte trepartsforhandlinger mellem fagbevægelsen, arbejdsgiverne og regeringen vil også påvirke forhandlingerne ved OK13. I skrivende stund er temaerne for trepartsforhandlingerne endnu ikke kendt, men Ulrik Frederiksen siger: – Det forventes, at trepartsaftalen vil få\nen afsmittende effekt på overenskomstforhandlingerne, og da tænker jeg især på målsætningen om ”Uddannelse – gennem hele arbejdslivet”. Behovet for besparelser ved effektiviseringer på det offentlige arbejdsmarked kan imødekommes ved kompetenceudvikling og efteruddannelse.\nMedlemsdebat indtil 15. august På kommunale og regionale arbejdspladser og i de tre regioner og blandt medlemmerne i staten vil der blive holdt en række møder, hvor kravene til overenskomstforhandlingerne vil blive diskuteret. Klik ind på socialrdg.dk/OK13 og se, hvordan du deltager i medlemsmøder. Når medlemsdebatten og indsamlingen af krav slutter medio august, vil hovedbestyrelsen i begyndelsen af september beslutte de endelige krav til OK13. Dansk Socialrådgiverforenings overenskomstforhandlinger begynder i december og skal være afsluttet 1. marts. A sp@socialrdg.dk\nInspiration til debat om OK13 Løn, uddannelse, sunde arbejdspladser og medindﬂydelse. Det er temaerne i de ﬁre målsætninger, som Dansk Socialrådgiverforenings hovedbestyrelse har vedtaget som grundlag for debatten om OK13.\nVÆRN OM LØNNEN – CENTRALT OG LOKALT! Den samfundsøkonomiske krise peger i retning af en smal økonomisk ramme for overenskomstforhandlingerne. Der skal derfor være fokus på at beskytte vores løn mod udhuling og sikre, at vi følger med de privatansattes lønudvikling. Den stramme økonomi må heller ikke betyde, at de lokale lønforhandlinger bliver et besparelsesprojekt. Udvikling af kvalifikationer og funktioner skal kunne ses på lønnen. • Er lønstigninger til alle det vigtigste mål? • Skal der også bruges penge på andet, fx løn til særlige grupper, pension mv.? • Hvilke håndtag skal der til for at få de lokale lønforhandlinger til at fungere?\nSUNDE ARBEJDSPLADSER – SÅ VI KAN GØRE ET ORDENTLIGT STYKKE ARBEJDE! Socialrådgivere er udsat for et stort arbejdspres. Vi kommer ud for grænseoverskridende og til tider voldelige borgere, og vi møder børn, unge og voksne i stor nød. Det er følelsesmæssigt belastende. Vi risikerer stresssygdomme og psykisk nedslidning, og nu har vi med den nye tilbagetrækningsreform udsigt til, at vi skal arbejde i længere tid. Aktuelt foregår der effektiviseringer og besparelser, og det betyder, at arbejdspresset øges yderligere. • Hvilke indsatser skal der til for, at vi kan holde hele arbejdslivet? • Hvordan sikrer vi, at færre ressourcer til flere opgaver ikke skaber usunde arbejdspladser? • Hvad er sammenhængen mellem arbejdstid og arbejdsmiljø?\nUDDANNELSE – GENNEM HELE ARBEJDSLIVET! Kompetenceudvikling og efter-/videreuddannelse er nødvendigt. Socialrådgivernes arbejdsfelt er under konstant forandring. Der skal leveres høj kvalitet for færre ressourcer. Det er derfor afgørende for udviklingen af den offentlige sektor, at der løbende investeres i socialrådgivernes kompetencer. Kompetenceudvikling handler også om tryghed. I en tid med nedskæringer i det offentlige er det ekstra vigtigt, at socialrådgivere bevarer deres værdi på arbejdsmarkedet. • Hvordan kan vi sikre øget og mere systematisk kompetenceudvikling? • Hvor vigtigt er det, at kompetenceudvikling består af kompetencegivende efteruddannelse? • Skal vi selv være med til at betale for kompetenceudvikling og efter-/videreuddannelse?\nINDFLYDELSE PÅ ARBEJDET – DET ER OS, DER VED, HVAD DER VIRKER! Socialrådgivere er trætte af kontrol, processtyring og fjernt fastsatte mål. Vores faglighed skal være centrum for det arbejde, vi laver. Kvaliteten i socialt arbejde styrkes, når tillid til fagligheden vejer tungere end unødigt bureaukrati. Inddragelse og medbestemmelse øger vores motivation og engagement. Vi vil gerne være med til at løfte udfordringerne i den offentlige sektor – det kræver, at vi får mere indflydelse på arbejdet. • Kan tillidsrepræsentanten og MED/SU bringes i spil i forhold til faglig udvikling, innovation og tilrettelæggelse af arbejdet? • Hvordan kan den enkelte få mere indflydelse på sit eget arbejde? • Skal vi aftale projekter med arbejdsgiverne med fælles målsætninger om mere tid til faglighed og kvalitet?\nFÅ INDFLYDELSE PÅ OK13 Mere efteruddannelse, højere løn eller mere indflydelse? Hvad synes du, er de vigtigste krav til OK13? Sammen med din tillidsrepræsentant og dine kolleger i klubben har du mulighed for at diskutere, hvilke krav, du mener, Dansk Socialrådgiverforening skal prioritere til de kommende overenskomstforhandlinger. Kom med dine forslag til krav på socialrdg.dk/OK13-krav – og deltag i lodtrækningen om et gavekort. På socialrdg.dk/OK13 kan du også se videoklip med fire tillidsrepræsentanter, som fortæller, hvad de synes er vigtigt til overenskomstforhandlingerne.\nSOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012 11\n– Min erfaring er, at rigtig mange har svært ved at ﬁnde rundt i “systemet”, især hvis de lige har været igennem en skilsmisse. Socialrådgiver Maria Wiktoria Karolini\n12 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nRådgivning holder fogeden fra døren Antallet af udsættelser er de senere år steget markant. Med socialrådgiver Maria Wiktoria Karolini som projektleder på en opsøgende indsats forsøger Boligkontoret Danmark nu at knække kurven, og de foreløbige resultater tegner godt. TEKST TRINE KIT JENSEN FOTO JASPER CARLBERG\nDe har brug for at få styr på en anstrengt økonomi - eller måske er den allerede væltet, så huslejen ikke er blevet betalt, og en fogedforretning er på trapperne. Sådan ser situationen ud for de lejere, Maria Wiktoria Karolini er ansat til at hjælpe. Med erfaringer i bagagen fra blandt andet Mødrehjælpen og et job som familierådgiver i Rødovre Kommune har socialrådgiveren siden i sommer været projektleder og opsøgende medarbejder på initiativet “Stop Udsættelser” under Boligkontoret Danmark. Forsøgsprojektet er støttet af satspuljemidler og omfatter fem boligselskaber i blandt andet Nakskov, Kokkedal og København. Det blev sat i værk i september sidste år, fordi antallet af udsættelser fra 2007 til 2010 steg med 40 procent i de lejemål, Boligkontoret Danmark administrerer. Den kedelige statistik skal en solid rådgivningsindsats rette op på, og målgruppen er ikke kun “gamle” lejere, der er i akut fare for at blive sat ud, men også nye lejere. – Tanken er at forebygge. Vores tal viser nemlig, at 80 procent af udsættelserne sker, inden der er gået to år fra indﬂytningen, og nogle lejere får en huslejerestance efter bare to måneder. Det er et tegn på, at der kan være problemer, allerede før de ﬂytter ind, siger Maria Wiktoria Karolini. Tilbuddet om økonomisk rådgivning får alle nye lejere, før de modtager lejekontrakten, og 20 procent har sagt ja tak. Lejerne kan blandt andet få hjælp til at få overblik over deres økonomi og lægge et budget, som tager højde for huslejen og andre faste udgifter. Er rådighedsbeløbet meget lille, hjælper Maria Wiktoria Karolini for eksempel med at luge ud i dyre mobil-abonnementer eller ﬁnde billigere indboforsikringer, og hun rådgiver også om gæld.\nDerudover hjælper hun med ansøgninger om sociale ydelser som boligstøtte, børnetilskud eller friplads til daginstitutioner, som lejerne ellers risikerer at gå glip af. Enten fordi de ikke kender mulighederne for støtte eller ikke kan overskue selv at søge. – Min erfaring er, at rigtig mange har svært ved at ﬁnde rundt i “systemet”, især hvis de lige har været igennem en skilsmisse eller er kommet ud for andre begivenheder, der betyder, at de mangler overskud og ressourcer, siger hun.\nForskel på hjælp fra kommunen Er det allerede gået så galt, at beboere har fået en skrivelse om ophævelse af lejemålet, fordi huslejen ikke er betalt, forsøger Maria Wiktoria Karolini altid at komme i kontakt. Hun ringer, sender breve, der ikke ligner rudekuverter – og mailer, hvis det er muligt. I sjældne tilfælde opsøger hun dem hjemme på adressen. At skabe kontakt til de udsættelsestruede beboere er projektets største udfordring, fortæller hun. Men i godt 70 procent af sagerne lykkes det, og når Maria Wiktoria Karolini mødes med lejerne, får hun ofte hele deres livshistorie. – Der ligger altid noget bag, når man har mistet overblikket over sin økonomi og er på vej til at miste sit hjem – et samlivsophør, misbrug, psykisk sygdom, dødsfald i familien eller måske alvorligt syge børn, siger hun. Hvis en fogedforretning er under opsejling, afsøger Maria Wiktoria Karolini sammen med lejeren alle de muligheder, der er for at få løst situationen. Herunder hjælp fra familiemedlemmer – og hjælp fra kommunen. – Jeg har været med til møder, der er gået rigtigt godt, og hvor kommunen har gjort en stor indsats for lejeren. Men desværre har jeg også oplevet gentagne gange at kontakte sagsbehandlere uden at høre fra dem, siger hun.\nSOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012 13\n- Der ligger altid noget bag, når man har mistet overblikket over sin økonomi og er på vej til at miste sit hjem – et samlivsophør, misbrug, psykisk sygdom, dødsfald i familien eller måske alvorligt syge børn. Maria Wiktoria Karolini\n12 MILLIONER FRA SATSPULJEN For at forebygge udsættelser af lejere blev der i satspuljeaftalen for 2011 afsat i alt 12 millioner kroner til forsøgsprojekter med fremskudt rådgivning i de almene boligorganisationer.Udover Boligkontoret Danmark har KAB, BO-VEST og Himmerland Boligforening fået penge fra forsøgspuljen. Projekterne blev sat i gang sidste sommer og løber over fire år. I satspuljeaftalen for 2012 er der over de næste fire år afsat 40 millioner til yderligere forsøg med at styrke den økonomiske rådgivning af lejere i almene boligforeninger. Derudover har Carsten Hansen, minister for By, Bolig og Landdistrikter, fremsat et lovforslag om at afskaffe de såkaldte løbedage i lejeloven, så huslejen fremover skal betales den første hverdag i måneden. Lejere kan i dag vente med at betale til den tredje hverdag i måneden, og dermed stiger risikoen for, at pengene er brugt til noget andet, når huslejen skal falde, lyder argumentet. UDSÆTTELSER PÅ LANDSPLAN 2002: 1.823 2003: 2.334 2004: 2.614 2005: 2.841 2006: 2.849 2007: 3.377 2008: 3.762 2009: 3.912 2010: 4.382 2011: 4.405\nI udsættelsessager er reaktionstiden en afgørende faktor, og i en af de sager, Maria Wiktoria Karolini har været inde over, blev en familie sat på gaden, før kommunen ﬁk behandlet ansøgningen om en enkeltydelse til betaling af huslejerestancen. Det skete, selv om hun personligt havde gjort opmærksom på, at der var tale om en hastesag. – Jeg har også oplevet, at lejere ikke er blevet vejledt om, at de ud over almindelig boligstøtte kan søge særlig støtte efter aktivlovens paragraf 34, hvis de har høje boligudgifter eller stor forsørgerbyrde, fortæller hun.\nPositiv effekt Som et eksempel på en sag, der endte godt, peger Maria Wiktoria Karolini på en kvinde, som var tæt på at blive sat ud efter at have mistet sin supplerende kontanthjælp. Den ﬁk hun igen med tilbagevirkende kraft, da en manglende dokumentation blev aﬂeveret til sagsbehandleren. Kvinden ﬁk også tildelt boligstøtte, som hun ikke tidligere havde søgt – og en afdragsordning med boligselskabet betød, at hun klarede skærene. Projekt “Stop Udsættelser” løber over ﬁre år, men en foreløbig status afslører, at det opsøgende arbejde og tilbuddet om rådgivning allerede nu har haft en positiv effekt i de fem involverede boligselskaber. – Selv om talmaterialet endnu er spinkelt, ser vi tydelige resultater i forhold til en nedsættelse af antallet af udsættelser, siger Maria Wiktoria Karolini. De fem boligselskaber har tilsammen 4.700 lejemål. Før projektstarten lå antallet af udsættelser og fraﬂytninger på grund af huslejerestancer på i gennemsnit 4,8 om måneden. Det tal er i perioden fra 15. september sidste år til 15. marts i år dalet til 2,7. I forbindelse med den foreløbige status på indsatsen er der også tegnet en proﬁl af de udsættelsestruede lejere, som har fået rådgivning. Den viser, at hovedparten er på en eller anden form for overførselsindkomst, og at 35 procent ikke har nogen uddannelse efter folkeskolen. 56 procent er enlige og alle har børn. A redaktionen@socialrdg.dk\n14 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nBlæst om unge på kontanthjælp Et budskab fra socialrådgivernes formand om, at det kan være ok, at de mest velfungerende unge motiveres til uddannelse gennem nedsat ydelse, faldt ikke i god jord hos medlemmer og andre af foreningens politikere. Hovedbestyrelsen skal nu have en grundig debat om emnet. TEKST SUSAN PAULSEN OG METTE ELLEGAARD\nDet skabte en del furore, da formanden for Dansk Socialrådgiverforening for nogle uger siden blev citeret i blandt andet Jyllands-Posten for det synspunkt, at unge kontanthjælpsmodtagere under 30 år – men kun dem, der ikke har andre problemer end ledighed – hurtigst muligt skal i uddannelse, og at det derfor kan være ok, at deres ydelse svarer til SU. På Facebook var nogle medlemmer hurtigt ved tasterne for at udtrykke modvilje mod synspunktet, og også dele af foreningens hovedbestyrelse gav udtryk for uenighed. På baggrund af debatten gik Bettina Post efterfølgende ud og sagde: – Jeg kan se, at jeg har været for hurtig på aftrækkeren, og det beklager jeg. Tilbagemeldingerne i debatten – også fra mange af vores medlemmer – viser, at vi i Dansk Socialrådgiverforening har brug for at diskutere vores holdning til indsatsen for de uddannelsesparate kontanthjælpsmodtagere yderligere. – Det er desuden mit indtryk, at jeg er blevet misforstået i store dele af pressen, hvor der primært har været fokus på, at der skal skæres i ydelsen til unge kontanthjælpsmodtagere. Mit hovedbudskab er, at der er forskel på, hvordan man skal behandle unge kontanthjælpsmodtagere under 30 år. Det afhænger af, hvilke ressourcer de har.\nForstærket indsats For de unge kontanthjælpsmodtagere, der har andre problemer end manglende uddannelse, skal vi sikre en forstærket, sammenhængende indsats. Derfor har vi også foreslået, at kommunerne opretter ungeenheder, hvor der foregår en sammenhængende og tæt indsats mellem vejledning, uddannelse og løsning af sociale problemer for de 15-25 årige. Det er meget vigtigt, at vi holder hånden under de unge, som har mange problemer at slås med. Det skal der slet ikke herske tvivl om. Bettina Post forklarer sin holdning om nedsat ydelse til en udvalgt gruppe således: – Jeg vurderer, at det er vigtigt at sende et signal til de unge om, at uddannelse er vejen frem. Det er vigtigt, at få så mange unge som muligt over i uddannelsessystemet. Hun henviser til en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som dokumenterer, at det har haft stor betydning for de unge, som i 1993 var 15 år gamle, om de kom i gang med en ungdomsuddannelse eller ej. I dag er disse unge blevet 34 år. Mens kun 1,3 procent af de unge, der dengang tog en ungdomsuddannelse, i dag er på kontanthjælp, gælder det for 13,5 procent af de unge, der ikke tog en ungdomsuddannelse. Hovedbestyrelsen vil snarest tage en debat for at afklare Dansk Socialrådgiverforenings holdning på dette område nærmere. A\nUDTALELSE FRA EN DEL AF DS’ HOVEDBESTYRELSE Halvdelen af Dansk Socialrådgiverforenings hovedbestyrelsesmedlemmer udtalte, at de er fagligt uenige i Bettina Posts synspunkt: “Vi mener ikke, at der er nogen motiverende faktor ved at nedsætte ydelsen. Vi mener derimod, at en nedsættelse vil have afgørende og uhensigtsmæssige konsekvenser for en gruppe borgere, der ikke har fodfæste på uddannelse eller arbejdsmarkedet”. Mads Bilstrup, Anne Jørgensen, Susanne Lyngsø, Rasmus Balslev, Louise Kristiansen, Trine Quist og Majbrit Berlau. Læs også leder på bagsiden af bladet.\nSOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012 15\nScener fra en autocamper Ingen pc under møde med borgeren, yngre socialrådgivere kender ikke til revalidering, få penge til match 2 og 3… Socialrådgivere på Fyn og i det sydlige Jylland hældte frustrationer ud, da bestyrelsen i Region Syd tog på tur ud til arbejdspladserne. TEKST BIRGITTE SVENNEVIG FOTO DANSK SOCIALRÅDGIVERFORENING\nHvad er det, der optager medlemmerne ude på arbejdspladserne? Det ville bestyrelse og regionsformand i Dansk Socialrådgiverforening Region Syd, Anne Jørgensen gerne vide, og derfor har de været på roadtour i en autocamper. Parkerede foran medlemmernes arbejdspladser, bryggede en kande kaffe og inviterede indenfor til en uformel snak. Det blev til besøg på 43 arbejdspladser i 18 af regionens 22 kommuner, og der kom mange forskellige emner på bordet i autocamperen. – Især dårlig ledelse og omstrukturering optager medlemmerne, konstaterer Anne Jørgensen efter turneens slutning. – Mange steder er man gået tilbage til en gammeldags ledelsesstil, hvor medarbejderne ikke har indﬂydelse. De får stukket et stykke arbejde ud og får blot besked på at udføre det. Det kan være meget stressende og resultere i medarbejdere, der ikke har det godt. Det samme gælder de evige omstruktureringer, som alle steder\nKOMMUNENS BILER ER FOR SMÅ Der er stor forskel på, om kommunalt ansatte socialrådgivere kører i egen bil eller kommunens biler, når de skal ud. ”Vores kommune er ved at købe nye biler, som vi skal køre i. Modellen bliver Toyota Aygo, men der er altså en ting, de ikke har taget højde for: Man skal ikke være ret stor, før man ikke kan sidde i sådan en lille bil. Der er mange mænd hos os, der er for store til den. Så vi er lidt spændt på, hvordan det kommer til at gå”.\n16 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\npræsenteres som løsningen på økonomiske problemer. Nye kontorer, ny ledelse, ﬂytning af borgerne til andre afdelinger – både jeg og medlemmerne tvivler på, om det nu også er så godt. Efteruddannelse er endnu en ting, der i stigende grad bliver sparet på, kan Anne Jørgensen konstatere efter sin tur rundt i regionen. Godt nok får socialrådgiverne stadig tilbud om efteruddannelse ude på arbejdspladserne, men ofte følger der ikke noget tilbud om arbejdsfritagelse med. Og det er ikke realistisk at gennemføre et efteruddannelsesforløb, hvis man samtidig skal passe sine sædvanlige arbejdsopgaver, mener hun. Det vigtigste for Anne Jørgensen var at høre, hvordan det går ude på arbejdspladserne og tilbyde en mulighed for et mere uhøjtideligt og uformelt møde med fagforeningen. Hun ville nemlig også gerne inspirere medlemmerne til at blive fagligt aktive.\nFOR MANGE KOKKE Hvor mange sagsbehandlere har en borger brug for? Det er et spørgsmål, der optager mange socialrådgivere. Flere beretter, at de blot er en af mange sagsbehandlere, der er tilknyttet en borger, og at det gør arbejdet vanskeligt. For hvem er det lige, der har ansvaret for, at der bliver lagt en god plan for borgeren, og at den bliver fulgt op? At alle har et ansvar er det samme som, at ingen har et ansvar, føler de. “Tag for eksempel en ung misbruger. Han kan have en sagsbehandler i skolen, i børne/ unge-afdelingen, i kontanthjælp-afdelingen, i jobcentret og i en misbrugsafdeling. Det er jo håbløst både for ham og os at finde ud af, hvor han hører til!” Anne Jørgensen byder ind med en holdning til den problematik: – Det bør være den koordinerende socialrådgiver, der laver den overordnede plan med borgeren og tænker de basale ting igennem.\n– Der er andre måder at være fagligt og politisk aktiv på end de traditionelle, hvor man for eksempel er tillidsrepræsentant eller bestyrelsesmedlem. Jeg kan godt forstå, hvis man synes, det er for stor en mundfuld at binde sig for en post i to år eller melde sig til noget, hvor man skal køre langt for at være med. Jeg ville derfor fortælle, at fagligt arbejde godt kan være mindre overvældende. Det kan være mindre, lokale projekter som at bistå tillidsrepræsentanten eller at lave noget dokumentationsarbejde. DS har mulighed for at frikøbe medlemmerne til det eller på anden måde støtte det lokale faglige arbejde. Anne Jørgensen håber nu, at medlemmerne i fremtiden får mere mod på at deltage i det faglige og politiske arbejde. Socialrådgiveren var med på en del af turneen og bringer nedenfor et udpluk af debatterne i autocamperen. A redaktionen@socialrdg.dk\nREVALIDERING ER EN BY I RUSLAND På et jobcenter er der kolleger, der aldrig har prøvet at lave en revalidering. ”Revalidering er blevet en by i Rusland, og vi oplever at blive spurgt til råds af yngre kolleger om hvordan man gør, når der endelig er en borger, der får en revalidering”, siger en socialrådgiver. De fremmødte og Anne Jørgensen taler om, hvor bekymrende det er, at man som socialrådgiver ikke kan tilbyde borgerne en længerevarende uddannelse, selvom man ved, at det er det bedste. ”Det er frustrerende kun at kunne give et kort grundforløb på for eksempel en handelsskole – og ingen praktikplads bagefter – når vi nu ved, at det ikke er nok til at rykke borgeren”, siger socialrådgiveren.\nAnsatte Ansatte Ansatt e fra fra job jobcentret i Glams Glamsbjerg, Gl amsbjerg, Assens Kommune, er rykket ude udenfor i campingvognen. Bagest th. er forforJørgensen. mand for Region Syd, Anne Jørgens ensen. e\nSANKTIONER HJÆLPER IKKE EN PSYKISK SYG ”Hvis han ikke møder op i morgen, har jeg ingen mulighed for at hjælpe ham. Det er sådan nu, at hvis han træder bare et skridt forkert, så falder korthuset for ham, og vi skal tage kontanthjælpen fra ham”. Socialrådgiveren er meget bekymret for en borger. Han har mange problemer, også psykiske og misbrugsproblemer, og det er sjældent, at han har overskud til at overholde sine aftaler. Men hvis man ikke overholder sine aftaler, kan man ikke få sin kontanthjælp, og det gælder også, selvom man har massive problemer. “Nu mister han alt og bliver hjemløs, når han ikke kan betale husleje”. Der er bred enighed i autocamperen om, at sanktioner er det sidste, denne og andre svage borgere har brug for. En anden fremmødt fortæller, at hendes kommune er helt tosset med at sanktionere. “Men det virker jo ikke”. Ligesom næsten alle andre fremmødte er hun harm over, at hun ikke kan få lov at bruge sin faglighed til at give den hjælp, der er bedst til den enkelte borger.\nMATCH 2 OG 3 FÅR FÆRREST PENGE “Vi, der arbejder med match 2 og 3, får flest sager og færrest penge at arbejde med. Så kan man godt føle sig lidt nedprioriteret”. En fremmødt synes, at det er svært at gøre noget for borgerne, fordi der ikke er mange penge at gøre godt med. Hun kunne godt tænke sig en større anerkendelse af, at det tager lidt længere tid at rykke en ressourcesvag match 2’er eller 3’er. Et lyspunkt er, at hendes afdeling nu starter på et forsøgsprojekt, der blandt andet skal sikre, at borgerne kun får én sagsbehandler og dermed bedre muligheder for at afslutte deres forskellige forløb som for eksempel at blive udredt for eventuelle psykiske sygdomme.\nBORGERNE BLIVER BARE FLYTTET RUNDT Der går alt for mange ressourcer til at flytte rundt på borgerne i systemet for at få refusionerne hjem – ressourcer, der kunne bruges bedre på at hjælpe borgerne, mener flere fremmødte. Selvfølgelig kan det give mening at flytte en borger fra for eksempel syge/dagpenge til jobcenter, hvis vedkommende kan få bedre hjælp der. ”Men hos os er der stadig det samme antal mennesker i systemet, så der sker jo ikke andet, end at de bare bliver flyttet rundt. Reelt er der ingen, der kommer ud af systemet”, lyder det fra en frustreret fremmødt, der synes, at hun bruger for meget unødig tid på at åbne og lukke sager og sende dem videre til andre afdelinger.\nSOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012 17\nOg vi kalder os verdens lykkeligste folk … Danskerne beskrives ofte som et af verdens lykkeligste folk, men bogaktuel psykologiprofessor har svært ved at få billedet til at stemme, når en halv million tager antidepressiv medicin, og 700.000 er på førtidspension, dagpenge eller kontanthjælp. TEKST HENRIK STANEK FOTO MORTEN JAC\nVelfærdstaten skal bringe ﬂest muligt i arbejde for at optimere samfundets menneskelige kapital. Systemet bygger på en logik om, at den enkelte borger kan træffe kvaliﬁcerede valg, tænke langsigtet og forfølge sine mål. Derfor tror politikere, at de får kontanthjælpsmodtagere til at tage et job, hvis de sætter ydelsen ned. Men sådan fungerer langt fra alle. En del kontanthjælpsmodtagere skubbes endnu længere væk fra arbejdsmarkedet, så i stedet for at presse dem skulle vi give dem den hjælp, de har brug for til at få fodfæste på en uddannelse eller i et job. Det mener Carsten René Jørgensen, professor i klinisk psykologi på Aarhus Universitet og aktuel med bogen ”Danmark på briksen”. Heri trækker han et psykologisk perspektiv op på Danmark og danskerne i det senmoderne samfund - for at gøre opmærksom på områder, som trænger til at blive rettet op.\nAt forstå menneskesynet Ved hjælp af en række undersøgelser dokumenterer Carsten René Jørgensen, at det er så som så med den psykiske sundhed i en del af befolkningen. I 2009 tog op imod en halv million danskere antidepressiv medicin 18 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nog andre former for psykofarmaka for at få hverdagen til at hænge sammen. Mange unge kvinder er præget af nedsat trivsel og selvskadende adfærd, antallet af drenge og unge mænd, der får medicin for ADHD, vokser eksplosivt, og som samfund har vi svært ved mentalt at integrere indvandrere. – Ofte meget simple undersøgelser fortæller historien om et ovenud lykkeligt folk, der trives, er tilfreds med livet og har en høj grad af tillid til hinanden. Men det billede kan 1015 procent af danskerne næppe identiﬁcere sig med. De oplever ikke, at de er specielt lykkelige. Tværtimod må de kæmpe for at leve op til nogle idealer, de dybest set godt ved, de har svært ved at nå. Det har været en af mine drivkræfter til at skrive bogen, men den udtrykker også en god gammeldags indignation over den måde, vi omtaler, forstår og behandler skrøbelige og socialt udsatte mennesker på, inklusiv indvandrerne. Hvordan kan vi forstå menneskesynet bag den senmorderne danske velfærdsstats tilgang til disse mennesker, spørger Carsten René Jørgensen.\nIndvandrere passer ikke ind Bogen er et forsvar for grundlæggende humanistiske ideer, psykologisk forståelse og det\nenkelte menneskes værdighed og integritet. Intentionen er ikke at tegne et billede af et samfund i frit fald, men det er nødvendigt at tale om konsekvenserne, mener Carsten René Jørgensen, når politikere forsøger at løse sociale problemer med strengere straffe og skærpet kontrol og ved at nedsætte de sociale ydelser og indføre fx starthjælp til indvandrere, som den borgerlige regering gjorde det. – Politikerne mener uden tvivl, at de gør op med tidligere tiders lemfældige udlændingepolitik, men det går ud over konkrete mennesker. Indvandrere er ikke bare en grå masse. Når vi i meget generaliserende vendinger taler nedsættende om indvandrere og behandler dem dårligt, føler de sig hverken respekteret eller anerkendt. Det er med til at marginalisere dem yderligere og øger risikoen for, at de klarer sig dårligere og får dårlig livskvalitet. Vi risikerer, at grupper af indvandrere sætter sig op imod det danske samfund. Ønsker vi sådan en kløft? Carsten René Jørgensen vil have os til at forstå bekymringerne bag eksempelvis fremmedfjendtlighed. For hvis ens handlinger er drevet af irrationelle kræfter, risikerer man at skabe nye problemer uden at klare de udfordringer, man oplever at stå over for.\n– Hvis vi ikke ændrer kurs og begynder at behandle de udsatte grupper mere anstændigt, kan vi ikke undgå at tabe ﬂere, mener Carsten Réne Jørgensen.\n– Når samfundet er under pres, udpeger man grupper, man ikke synes passer ind. På kort tid er en stor gruppe indvandrere kommet til landet. De lever på en anden måde og ser anderledes ud, og hvis man vælger at betragte dem som repræsentanter for en middelalderlig og primitiv kultur, betragtes det som mere værdifuldt at være etnisk dansker. Frem for at spejle os i andre skulle vi hellere se på vores egne kvaliteter. Med kulturkanonen prøvede den tidligere regering at afgrænse kerneværdierne i dansk kultur, og det var positivt i den forstand, at den ville ﬁnde vores egne værdier frem for at lede efter fejl hos andre, siger Carsten René Jørgensen.\nDu har selv ansvaret ”Danmark på briksen” er ude af trit med den herskende tidsånd om, at alle skal yde mere på kortere tid af hensyn til samfundsøkonomien, erkender Carsten René Jørgensen. For han mener, at det er nødvendigt at gøre opmærksom på, at ikke alle magter at følge med, men risikerer at blive socialt ekskluderet. Det indgår ganske vist i den danske selvforståelse, at alle, der ikke kan klare sig selv, skal have hjælp fra det offentlige til at få en nogenlunde ordentlig tilværelse. Men samtidig\nhar der bredt sig en opfattelse af, at det skal kunne betale sig at arbejde, så det må ikke være for “attraktivt” at blive forsørget af det offentlige. Og de, der udnytter systemet, skal opspores og straffes. – Den tilgang forstærker tendensen til at individualisere sociale og psykiske problemer, hvor den enkelte stort set altid og alene er ansvarlig for at uddanne sig, tilpasse sig krav på arbejdsmarkedet og træffe valg, som gør det muligt at komme ud af offentlig forsørgelse. I praksis fører det til, at politikerne forsøger at løse sociale problemer ved at forringe udsattes vilkår yderligere, så det handler om, at de bare skal tage sig sammen, påpeger Carsten René Jørgensen. Politikerne har et stort ansvar for den måde, der tales om svage grupper på, mener han. – Hvis de pakker kontrol ind, så det ligner hjælp, er det respektløst. Man skal selvfølgelig stille krav, men vi skal samtidig passe på med at generalisere om en stor gruppe af mennesker.\nPas på med ﬁrkantede kasser Når kontanthjælpsmodtagere for eksempel beskyldes for at have en krævementalitet, kan det være med til at blokere for, at vi\nsætter os ordentligt ind i, hvorfor den enkelte har fået netop disse vanskeligheder på dette tidspunkt i sit liv. – Vi forstår dem ikke rigtigt. De føler sig heller ikke forstået, når vi siger, at alle har brug for det samme. Nogle skal måske have et spark bagi, men en stor del har sociale eller psykiske problemer. Alligevel sætter vi os ikke ind i om Bente er doven, eller om i hun har andre og sværere problemer, siden hun ikke kan få eller holde på et job? Hvis vi skal blive bedre til at forstå folk, må vi ikke putte dem ned i ﬁrkantede kasser, når de er meget forskellige. Matchsystemet skelner mellem folk, og det er en udmærket ide, så længe man ikke straffer de mest skrøbelige, mener professoren. – Nogle kan ikke gennemføre en uddannelse, fordi de ikke kan samle sig om at læse en tyk bog på grund af alvorlige psykiske og sociale problemer. Det skal man afstemme hjælpen efter. Det er vigtigt, at man tænker psykologisk: Hvordan kan vi forstå, at denne person igen og igen dropper ud af uddannelse og job? Skyldes det en personlighedsforstyrrelse, traumer eller ADHD? Der er stor sandsynlighed for, at vi ﬁnder svaret her. SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012 19\n– Ofte meget simple undersøgelser fortæller historien om et ovenud lykkeligt folk, der trives, er tilfreds med livet og har en høj grad af tillid til hinanden. Men det billede kan 10-15 procent af danskerne næppe identiﬁcere sig med. Carsten René Jørgensen\nKun hver fjerde kontanthjælpsmodtager reagerer med øget jobansøgning, når man sætter ydelsen ned, viser en undersøgelse fra Rådet for Socialt Udsatte. Flertallet bliver blot endnu mere modløse og oplever en ringere livskvalitet, både fysisk og psykisk. – De reagerer ikke som det billede, vi har af det ressourcestærke individ. De bliver fattigere og kommer endnu længere væk fra arbejdslivet. Vi har opstillet et system, som passer på nogen, men ikke alle, fordi vi ikke har tilstrækkeligt blik for, at der er stor forskel på, hvordan mennesker reagerer på pres.\nDet tolerante samfund er truet Der vil altid være borgere, der falder igennem, men Carsten René Jørgensen spørger, om et rigt samfund som det danske skal acceptere, at så mange mennesker bliver marginaliseret. For selvom samfundsøkonomien viser, at vi ikke har råd til samme velfærd som for 20-30\når siden, er Carsten René Jørgensen også her parat med et modspørgsmål: Kan vores selvforståelse som et tolerant samfund, hvor de bredeste skuldre bærer mest, og de mest udsatte får hjælp til at blive en del af samfundet, overleve i længden, hvis vi i praksis fortsætter med at marginalisere grupper af socialt udsatte? – Hvis vi ikke ændrer kurs og begynder at behandle de udsatte grupper mere anstændigt, kan vi ikke undgå at tabe ﬂere. Samtidig er der risiko for, at vi bruger ressourcerne forkert. Hvis vi sender et menneske i behandling for depression og siden opdager, at der er tale om en alvorlig personlighedsforstyrrelse, har vi brugt tiden og pengene fejlagtigt. På lang sigt er det bedre for både den enkelte og fællesskabet, at vi ﬁnder ud af, hvad problemet er, og hvad vi stiller op med det. Selv er Carsten René Jørgensen ikke i tvivl om, hvem der skal have mindre, hvis der skal\nbruges ﬂere ressourcer på at hjælpe udsatte. – Vi bør koncentrere indsatsen om dem, der har det største behov, frem for fx at give alle en børnecheck. Vi er nødt til at tage noget fra nogen, og middelklassen står bedre rustet til at tage ansvar for eget liv på længere sigt. A redaktionen@socialrdg.dk\nSocialrådgivere under pres Carsten René Jørgensen gætter på, at mange socialrådgivere er under pres som en naturlig reaktion på, at velfærdsydelserne standardiseres og skæres ned. – Hvis man for mange gange oplever, at man behandler andre på en måde, man ikke kan stå inde for, giver det kvaler med samvittigheden, og det kan føre til fremmedgørelse. I psykiatrien er det begyndt at blive sådan, at den enkelte patient – den enkelte diagnose – skal have en bestemt mængde behandling, selv når behandleren ved, at det ikke er tilstrækkeligt. Det er ikke optimalt, men økonomien og retningslinjerne bestemmer, siger han. Det er nemt for en professor i psykologi at sige, at socialrådgiverne bør råbe op, hvis de oplever, at systemet er forkert, erkender Carsten René Jørgensen. Men det kan blive nødvendigt. – Jeg forestiller mig, at man risikerer at komme i klemme og miste sit job, hvis man åbner munden. Men noget tyder på, at for eksempel indsatsen over for udsatte børn ikke har været optimal. Også her er der – i tidens ånd – tendens til at gøre det til et individuelt problem ved at sætte navn på en bestemt socialrådgiver og give hende ansvaret, selv om det må være et systemisk problem, mener Carsten René Jørgensen.\n20 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nMedlemsrejse efterår 2012\nINDIEN BAG FACACEN\nfaglighed og forkælelse og inkluderer besøg ved nogle af Indiens største seværdigheder\nEventyrlige paladser, farverige markeder og duf-\nten af eksotiske krydderier. Alle sanser kommer på arbejde på denne rejse, der giver mulighed for at opleve sider af det indiske samfund, som normalt er lukket land for turister.\nRejsen giver som noget ganske særligt indsigt i det sociale område i Indien. Socialt arbejde er en kæmpe udfordring i et land, hvor over 300 millioner mennesker lever under fattigdomsgrænsen, og hvor korruption og spørgsmål omkring køn, kaste og religion gør den sociale indsats ekstra vanskelig. Undervejs besøger vi organisationer, der arbejder for landets udsatte børn og voksne og besøger bl.a. SOS-børnebyen i Jaipur og NAPSWI, en landsdækkende organisation for indiske socialarbejdere.\nRejsen inkluderer besøg ved Taj Mahal, et ophold i Indiens smukkeste by Udaipur og overdådig indkvartering på kongepalads i Deogarh. Rejsen er tilrettelagt, så vi har god tid til fordybelse, til at gå på eventyr i de stemningsfulde basarer og til at slappe af ved poolen på et af vores dejlige hoteller.\nAfrejse: 26. september - 6. oktober 2012 PRIS PER PERSON: kr. 14.900,- (enkeltværelsestillæg kr. 2250,-) PRISEN INKLUDERER: ﬂy København – Delhi retur, ﬂy Delhi - Udaipur, alle udﬂugter ifølge program, indkvartering i delt dobbeltværelse, helpension, alle skatter og afgifter. LILLE GRUPPE: max. 22 deltagere\nREJSELEDER: Indienekspert Rikke Former, arkæolog og cand. mag. i Moderne Sydasienstudier og en af Danmarks mest erfarne Indiensguider\nINFORMATION OG BESTILLING: Karavane Rejser Tlf.: 40 62 83 47 Mail: info@karavanerejser.dk Se mere på: www.karavanerejser.dk\nLæserbreve Skriv kort: Læserbreve må kun fylde 2.000 enheder. For lange indlæg bliver returneret eller forkortet af redaktionen. Husk navn, afsenderadresse og evt. telefonnummer. Send gerne foto med. Du kan maile på følgende adresse: redaktionen@socialrdg.dk. Eller sende med post til: Socialrådgiveren, Toldbodgade 19B, 1253 København K. Deadline for læserbreve til nr. 09 er mandag d. 21. maj klokken 9.00.\nUngdomsfattigdomsydelser skal afskaffes Socialrådgivernes formand, Bettina Post skal skamme sig. Hun tager - bl.a. i Jyllands-Posten 18.4.2012 - vi socialrådgivere til indtægt for en fordømmelse af arbejdsløse og for sin personlige holdning, at kontanthjælpsydelserne bør sættes ned. For dem under 30 år til et niveau, der er lavere end den netop afskaffede starthjælp. Mon der ﬁndes nogen steder, hvor husleje, mad og tøj fås til det halve for dem under 30 år? 50 procents rabat på faste udgifter vil være nødvendigt, hvis en person skal leve anstændigt for så lave ydelser. Jeg er socialrådgiver og totalt uenig med Bettina Post. Ydelserne skal OP. Kontanthjælp og revalideringsydelser er allerede nu nedsat for dem under 30 år og yderligere for dem under 25 år til et uanstændigt lavt niveau. Det er fattigdomsydelser, som bidrager\ntil at sende de kommende arbejdsløse ud i social deroute og fastholder dem, der aldrig har haft andre muligheder for forsørgelse end kontanthjælp, i fattigdom. Fattigdom og deroute er ikke befordrende for at komme i gang med hverken arbejde eller uddannelse. Behovspyramiden skal bestiges fra neden. De basale behov for mad, tøj og bolig skal nu engang være i orden, før anden behovsopfyldelse som kundskabstilegnelse kan tilføres energi. Bettina Post skal skamme sig, fordi hun tager alle os andre socialrådgivere som gidsler i, hvad jeg ser som en spindoktoreren for beskæftigelsesminister Mette Frederiksen. Mette Frederiksen (S), Jesper Pedersen (SF) og Magnus Heunicke (S) har alle i dag, 18.4.2012, brugt Bettina Posts udtalelser til at\nlegalisere regeringens kommende forslag om en yderligere nedsættelse af kontanthjælpen for dem under 30 år. ”Socialrådgiverne, der er i øjenhøjde med klienterne, anbefaler det”, siger Magnus Heunicke i DR 2 Deadline i aften. Jeg er socialrådgiver i øjenhøjde med kontanthjælpsmodtagere, og jeg anbefaler aldeles ikke at øge fattigdommen og fordømmelsen af nogen som helst. Ungdomsfattigdomsydelserne skal afskaffes – erstattes af fuld kontanthjælp /revalideringsydelse, og politikere og socialrådgiverformanden bør tale med respekt om dem, der ikke sidder på slet så grøn en gren, som de selv. Solveig Munk Socialrådgiver, folketingskandidat for Enhedslisten\nSocialrådgiveren taler ikke på vores vegne! Sidste nummer af vores fagblad var chokerende læsning. Det var et langt forsvar for varighedsbegrænsningen. Der var ikke tale om en videnskabelig undersøgelse eller kvaliﬁcerede socialfaglige argumenter, men om ”popsmarte” lommeﬁlosoﬁske udsagn. Man tillod sig endda, på baggrund af spørgsmål til 121 socialrådgivere, som alle sidder i sygedagpengeafdelinger, at konkludere, at 75 procent af alle socialrådgivere er imod afskaffelse af varighedsbegrænsningen! En sådan “undersøgelse” kan ikke siges at være repræsentativ for vores fag. Hvad er grundlaget for undersøgelsen? Hvilke spørgsmål stillede man? Hvorfor spørger man ikke socialrådgiverne i kontanthjælp, i familieafdelingerne, på handicapområdet, i fagforeningerne? Os, der\n22 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nser, hvad varighedsbegrænsningen har af konsekvenser for syge og deres familier. Den holdning, der gennemsyrer artiklerne er, at mennesker blot får lov at gå på sygedagpenge, indtil 52 ugers fristen indﬁnder sig. Og hvis fristen ikke eksisterede, ville de bare fortsætte i det uendelige. Det er dybt pinligt. Hvis ikke de er syge, hvorfor får de så lov til at gå? Det er da uprofessionelt. Sygdom individualiseres – det er folks eget problem, hvis de bliver syge. Og hvis de bare bliver presset på økonomien – så bliver de raske (overskriften i artiklen “Loftet over sygedagpenge gjorde mig rask”)! Og foragteligt at udtale ”at sygdom bliver en hobby ! – Man skammer sig over sit fag. Vi mener klart, at varighedsbegrænsningen skal ophæves nu. Ingen mennesker\nbliver raske af at få frataget forsørgelsen tværtimod. Man kan sagtens spare penge på sygedagpengeområdet, selv om varighedsbegrænsningen fjernes. Det kræver, at vi afskaffer bureaukratiet og giver vores kolleger i kommunerne rum til en ordentlig socialfaglig indsats med ﬂittig brug af revalidering. Det giver samtidig den nødvendige tryghed for den syge. Lad os få en nuanceret diskussion. Hvis der skal generaliseres, så skal det ske på et kvaliﬁceret grundlag! Venlig hilsen Socialrådgivere i 3F Kolding Per Laursen, Bente Dam Sørensen og Lone Harders\nDiskussionen om varighedsbegrænsning Som socialrådgivere i fagbevægelsen er vi meget uenige i de holdninger, der kommer til udtryk i artiklen “Regeringen svigter langtidssyge” i Socialrådgiveren 7-2012. I fagbevægelsen ser vi dagligt de mennesker, der mister forsørgelse, selv om de stadigvæk er syge, og hvor forlængelsesmulighederne jvf. loven ikke kan bruges. Det er historier om mennesker, som grundet deres sygdom ikke kan vende tilbage til arbejdsmarkedet og som følge heraf må på kontanthjælp. Ofte betyder det reelt selv-/ ægtefælleforsørgelse grundet formue, ægtefælle ect. Et eksempel er den 49-årige kvinde, der lider af balanceproblemer. Hun sygemeldes og henvises af egen læge til forskellige specialister for at udrede sygdommen. Der er mistanke om sklerose, men efterfølgende undersøgelser\nafviser dette. Senere konstateres diskusprolaps i nakken. 10 måneder efter sygemelding opereres hun i nakken. Da lægerne ved varighedsbegrænsningen på 52 uger ikke kan give en sikker prognose, stoppes sygedagpengene, og hun må søge kontanthjælp. Når Socialrådgiveren laver en undersøgelse og kun spørger dem, der sidder på sygedagpengekontorerne, er det ikke underligt, at man kommer frem til et resultat, der viser, at tre ud af ﬁre ønsker at fastholde varighedsbegrænsningen. Som man råber i skoven får man svar. Der anvendes i dag, hvor varighedsbegrænsningen er et vilkår, rigtig meget tid på at vurdere, om en borger opfylder betingelserne for forlængelse, eller sygedagpengene skal stoppes. Denne tid kunne anvendes langt mere fornuftigt til at lave en plan for borge-\nrens tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Derfor er det vigtigt i diskussionen om varigheden på sygedagpenge, at man vurderer og optimerer det arbejde, som burde foregå i jobcentrene i forbindelse med en sygemelding. Der ligger ikke fra vores side et ønske om, at man bare skal lade den sygemeldte gå hjemme. Der skal arbejdes aktivt og konstruktivt på at få den sygemeldte tilbage på arbejdsmarkedet. Lad os derfor få en debat, hvor alle sider af sagen er belyst. Rikke Helk Fagbevægelsens Socialrådgivere Indlægget er forkortet af redaktionen, men kan læses i sin fulde længde på socialrdg.dk under Socialrådgiveren nr. 8-2012.\nSvar Kære socialrådgivere i fagbevægelsen. I har ret i, at vi burde have skrevet tydeligere i artiklen, at rundspørgen ikke var foretaget blandt alle socialrådgivere, men kun blandt socialrådgivere på sygedagpengeområdet. I har også ret i, at det kun er én faggruppe, der dermed kom til orde, og at der ﬁndes andre socialrådgivere med andre erfaringer og holdninger. Artikler kommer ikke altid nødvendigvis hele vejen rundt – men der er heldigvis altid\net nyt blad eller et nyt nyhedsbrev på vej, som kan nuancere virkeligheden. Så tak for jeres indspark, som vi har draget nytte af i nyhedsbrevet 3. maj. I øvrigt har hovedbestyrelsen i Dansk Socialrådgiverforening samme holdning, som artiklen giver udtryk for: Nemlig at man bør bevare loftet på sygedagpenge. Med venlig hilsen Mette Ellegaard, redaktør\nSOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012 23\nHerskab og tjenestefolk Seniorsektionen i Nord og Syd tager 13. juni til grevskabet Frijsenborg ved Hammel, hvor vi hører om egnens historie og godsets betydning for lokalsamfundet. Der er også sat tid af til at besøge områdets helt specielle skovområder og måske får vi lov at besøge slotsparken. Undervejs spiser vi frokost ved Pøt Mølle, hvor vi også slutter af med kaffe. Læs mere om turen og de aktuelle udstillinger på socialrdg.dk/seniorsektion Tilmelding til (Nord) Aage Mogensen på aagemogensen@stofanet.dk eller Haslehøjvej 23, 8210 Århus V eller til (Syd) Benthe Stig på benthestig@gmail.com eller telefon 75 85 38 06\nFor ledige socialrådgivere\nRegion Nord: Netværksgruppen for ledige socialrådgivere i Region Nordjylland mødes onsdage i ulige uger hos Dansk Socialrådgiverforening, Hadsundvej 184 i Aalborg. Alle ledige socialrådgivere i Region Nordjylland er velkomne. Region Syd: Ledige socialrådgivere i Region Syd mødes den sidste tirsdag i hver måned kl. 10-13 hos Dansk Socialrådgiverforening, Vesterballe 3 A i Fredericia. Region Øst: Netværksgruppen for ledige socialrådgivere i Region Øst holder netværksmøder tirsdage i ulige uger kl. 9.30-12 i FTFA’s lokaler på Snorresgade 15, København S. Alle ledige socialrådgivere er velkomne.\nKom og deltag i debatten om hvilke krav DS skal stille til OK-13 og få afstemt dine forventninger ud fra rammerne fra de private overenskomstresultater her i 2012 og fra arbejdsgiverne i KL og Danske Regioners udmeldinger på KTO-konferencen. Vi arbejder ud fra ﬁre hovedtemaer: Løn, kompetenceudvikling, sunde arbejdspladser og indﬂydelse. Det sker 6. juni kl. 16-18 i Region Syd, Vesterballevej 3A, Fredericia og 12. juni kl. 16 -18 i Fagforeningshuset, Lumbyvej 11, Odense C\nDe ﬂeste af DS’ faggrupper har mailinglister, hvor faggruppemedlemmerne kan udveksle nyheder, diskutere faglige emner og gode ideer eller stille spørgsmål og få svar på problemstillinger, de støder på i det daglige arbejde. Og så kan bestyrelsen selvfølgelig også sende nyheder og indkaldelser til for eksempel konferencer. Du kan tilmelde dig din faggruppes mailingliste ved at gå ind på socialrdg.dk, klik på ’Medlem’ og vælg ’Mailinglister’.\n24 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\n-VYTrS! .LUULT THZZP] [PKSPN MVYLI`NNLUKL PUKZH[Z H[ Â¤UKYL \_K]PRSPUNZ[Y\_LKL IÂĽYUZ SP]ZZP[\_H[PVU Â&#x2039; 4rSNY\_WWLU LY NYH]PKL LSSLY MVYÂ¤SKYL TLK! Â&#x2039; 4LNL[ \_UNL MVYÂ¤SKYL Â&#x2039; 7Z`RVZVJPHSL ]HUZRLSPNOLKLY Â&#x2039; 7LYZVUSPNOLKZMVYZ[`YYLSZLY Â&#x2039; 4PZIY\_NZWYVISLTLY Â&#x2039; 7Z`RPH[YPZRL WYVISLTZ[PSSPUNLY Â&#x2039; (S[LYUH[P] HMZVUPUN )ÂĽYU PMÂĽSNL MVYÂ¤SKYL P HSKLYLU TLK! Â&#x2039; -ÂĽSLSZLZTÂ¤ZZPNL VN ZVJPHSL ]HUZRLSPNOLKLY Â&#x2039; -ÂĽK[ TLK ZÂ¤YSPNL ILOV] W N H MVY [PKSPN MÂĽKZLS VN LSSLY HIZ[PULUZLY LSSLY HSRVOVSZRHKLY Â&#x2039; )ÂĽYU KLY ZRHS WÂ¤KHNVNPZR VN LSSLY WZ`RVSVNPZR \_KYLKLZ =P [PSI`KLY! Â&#x2039; .YH]PKL Âś WYÂ¤UH[HS PUKZH[Z HMRSHYPUN HM ILOV] MVY MYLT[PKPN PUKZH[Z Â&#x2039; -HTPSPL VN YLSH[PVUZILOHUKSPUN Â&#x2039; 0UKP]PK\_LS [LYHWL\_[PZR VN ZVJPHSWÂ¤KHNVNPZR ILOHUKSPUN HM Zr]LS ]VRZLU ZVT IHYU Â&#x2039; <UKLYZÂĽNLSZL VN ILZRYP]LSZL HM MVYÂ¤SKYLRVTWL[LUJL Â&#x2039; :HTZWPSZ\_UKLYZÂĽNLSZLY Â&#x2039; 6IZLY]H[PVU WZ`RVSVNPZR \_UKLYZÂĽNLSZLY VN ILOHUKSPUN HM IÂĽYU Â&#x2039; 7Z`RVSVNPZR \_UKLYZÂĽNLSZL HM ]VRZUL Â&#x2039; 0UKKYHNLSZL HM ULÂ¤YRL[ Â&#x2039; (MRSHYPUN VN ILZRYP]LSZL HM MYLT[PKPN Z[ÂĽ[[LILOV] Â&#x2039; :[ÂĽ[[L [PS ÂĽRVUVTP MVR\_Z Wr HYILQKL VN \_KKHUULSZL LM[LY VWOVSKL[ Â&#x2039; ,M[LY]Â¤YU O]VY KL[ LY T\_SPN[ P MVYOVSK [PS NLVNYHĂ&#x201E;ZRL HMZ[HUKL Â&#x2039; 0UKZH[Z P WSLQLMHTPSPLY TLK MVR\_Z Wr \_KYLKUPUN ILOHUKSPUN PUKZH[ZVTYrKLY P YLSH[PVU [PS WSLQLIHYUL[ 5VYKS`Z HYILQKLY \_K MYH L[ HULYRLUKLUKL TLUULZRLZ`U VN ILU`[[LY ZPN HM Ă&#x2026;LYL TL[VKPZRL PUKMHSKZ]PURSLY OLY\_UKLY WZ`RVK`UHTPZRL WZ`RVHUHS`[PZRL VN RVNUP[P]L TL[VKLY P ILOHUKSPUNZHYILQKL[ TLK OLUISPR Wr H[ [PSNVKLZL KLU LURLS[L MHTPSPLZ MVY\_KZÂ¤[UPUNLY VN ILOV] )LOHUKSPUNLU [PSYL[[LSÂ¤NNLZ VN \_KMÂĽYLZ P L[ ILOHUKSPUNZ[LHT ILZ[rLUKL HM MHTPSPLILOHUKSLY Z\_UKOLKZWSLQLYZRL ZVJPHSYrKNP]LY VN WZ`RVSVN +LY PUKOLU[LZ LRZ[LYU ]PKLU LRZWLY[PZL LM[LY ILOV]\nDS-KALENDER LĂŚs mere om arrangementerne â&#x20AC;&#x201C; og se ďŹ&#x201A;ere â&#x20AC;&#x201C; pĂĽ www.socialrdg.dk/kalender 21. MAJ, NORD/RANDERS Trusler og vold â&#x20AC;&#x201C; hvem gĂ¸r hvad Temadag for AMiR og TR om hvad politiet, domstolene og DS gĂ¸r, nĂĽr der sker trusler eller vold pĂĽ arbejdspladsen. 21. MAJ, FREDERIKSBERG Kvindekrisecentre Temadag om socialfaglig indsats i arbejdet med voldsudsatte kvinder og bĂ¸rn samt generalforsamling. 30.-31. MAJ, BJERRINGBRO Seniorsektionen holder ĂĽrsmĂ¸de og generalforsamling. 4. JUNI, Ă&#x2DC;ST/KĂ&#x2DC;BENHAVN 12. juni, Ă&#x2DC;st/ Vordingborg Mini SocialrĂĽdgiverdag Region Ă&#x2DC;st holder Mini SocialrĂĽdgiverdag. Lisbeth Zornig er hovedtaler.\n6. JUNI, SYD/FREDERICIA 12. juni, Syd/Odense DebatmĂ¸de om OK-13 MedlemsmĂ¸de med debat om krav og forventninger til overenskomst 2013. 17. SEPTEMBER, SYD/ESBJERG 18. SEPTEMBER, SYD/ODENSE Tine Egelund FyraftensmĂ¸de med efterfĂ¸lgende middag. 5. OKTOBER, REGION NORD 5. OKTOBER, REGION SYD 6. OKTOBER, REGION Ă&#x2DC;ST Generalforsamling FĂĽ indďŹ&#x201A;ydelse pĂĽ regionens arbejde og vĂŚlg delegerede til ReprĂŚsentantskabsmĂ¸det.\nSeniorer i Nord Der er â&#x20AC;&#x153;FrokosttrĂŚf for seniorerâ&#x20AC;? den sidste tirsdag i mĂĽneden kl. 12-14 pĂĽ KlostercafĂŠen, Klostergade 37 i Aarhus. Det er et uforpligtende mĂ¸dested, hvor man kan mĂ¸de andre seniorer. Enhver betaler for eget forbrug og der er ikke til â&#x20AC;&#x201C; eller framelding. FOTO: SCANPIX\n0U[LUZP]L \_UKLYZÂĽNLSZLZMVYSÂĽI VN MHTPSPLILOHUKSPUN P KÂĽNUYLNP\n+LY LY WLYZVUHSL OLSL KÂĽNUL[ =P [PSI`KLY U\_ HTI\_SHU[L `KLSZLY Wr IrKL \_UKLYZÂĽNLSZLZ VN ILOHUKSPUNZ VTYrKL[ -PUK Ă&#x2026;LYL VWS`ZUPUNLY Wr 5VYKS`Z OQLTTLZPKL! ^^^ MHTPSPLJLU[YL[ UVYKS`Z KR /LU]LUKLSZL! -HTPSPLJLU[YL[ 5VYKS`Z 5ÂĽYYL]Â¤UNL[ Ă&#x2021; =PSKIQLYN ;SM UY Ă&#x2021; -H_ ! 4HPS! MHUK]'OLYUPUN KR\nFĂ&#x2026; PRESSEKLIP I INDBAKKEN\nHold dig ajour pĂĽ det sociale omrĂĽde Som medlem af Dansk SocialrĂĽdgiverforening kan du gratis abonnere pĂĽ Dagensâ&#x20AC;&#x2122;nb og fĂĽ presseklip fra den sociale verden â&#x20AC;&#x201C; du fĂĽr resumeer fra dagens aviser i din indbakke alle hverdage. Tilmeld dig med en mail til jatak@dagensnb.dk med navn, mailadresse og arbejdsplads.\nGør oprør “Gør oprør” hedder en pamﬂet (lille skrift), som er skrevet af 93-årige Stéphane Hessel og er solgt i to millioner eksemplar alene i Frankrig. Stéphane Hessel er veteran fra den franske modstandskamp under anden verdenskrig, og hans pamﬂet har to hovedbudskaber til læseren: Stop ligegyldigheden! Luk øjnene op, engager jer! Vær indignerede – tiden råber på en protestkultur!\ni verdenssamfundet (racisme, krige, vold, sult, stigende ulighed …). Stéphane Hessel skriver i den anledning; ”For at indse det, må man se sig omkring og lede. Jeg siger til de unge: Søg og I skal ﬁnde. Den værste indstilling er ligegyldigheden – at sige; jeg kan ikke gøre noget ved det, så jeg passer mine egne sager. Med den holdning mister man noget af det væsentligste ved mennesket. Et helt uundværligt element: evnen til at oprøres og det engagement, der følger der af”\nEngager jer Måske voldsomme ord i dagens rolige Danmark, trods økonomisk krise, tilbagetrækningsreform, stigende ledighed og offentlige besparelser – men ikke desto mindre ﬁnder der uacceptable ting sted; både i Danmark og\nOg hvorfor lige disse ord i denne leder? Som formand for Region Nord taler jeg med mange socialrådgivere og besøger mange arbejdspladser og klubber. Jeg møder engagement og stor faglig indsigt i ens eget arbejdsområde\n(specialområde). Der arbejdes fagligt målrettet med den enkelte klient, og mange steder vægtes det sociale samvær med kollegaerne højt. Men når det kommer til de efterhånden beskedne rammer og betingelser, man arbejder under, den manglende medarbejderinvolvering i arbejdspladsens udvikling, den benhårde top/down ledelse, de økonomiske prioriteringer fra politisk side og negligeringen af hele MED-systemet, så kan man få det indtryk, at mange tænker, at det er blevet et vilkår i ansættelsesforholdet. Vilkår, som man ikke kan ændre på og måske bliver ligegyldig overfor. Men de vilkår, vi arbejder under, er politisk prioriterede, og de vilkår kan og bør vi forholde os til. Vi må holde vor evne til at oprøres, indigneres og engageres i hævd – både som fagprofessionelle, som borgere og som medmennesker. mb@socialrdg.dk\nkursus om arbejdsglæde\nSTØRRE GLÆDE OG MINDRE STRESS I DET DAGLIGE ARBEJDE Hvordan bliver vi mere bevidste om, at de ord vi siger, ofte har andre underliggende betydninger end vi er klar over? Hvilken betydning har det for kontakten til kollegaerne og brugerne? Kurset henvender sig til socialrådgivere, sygeplejersker og pædagoger, der i deres arbejde mødes med brugere (klienter/patienter/forældre) og som oplever, at en god kontakt er forudsætningen for at arbejdet lykkes – og som ønsker sig, at det sker lidt oftere. Deltagerne vil blive undervist i en ny teori om non-verbal/ubevidst kommunikation. Teorien har været afprøvet og evalueret med stor succes af Socialt Udviklingscenter SUS. Kurset skal nu videreudvikles – og er derfor gratis for deltagerne. Undervisning/feedback foregår over 6 måneder med 2 timer hver 14. dag, i alt 10 gange. Møderne ligger efter normal arbejdstid, første møde er i slutningen af august 2012. Der er begrænset antal pladser, og det foregår i København. Tilmelding til kursusleder seniorsocialrådgiver Gerd Augsburg, tlf: 30 57 41 92 eller mail gerd@augsburg.nu\n26 SOCIALRÅDGIVEREN 08 I 2012\nMedlemmernes pensionsordning – overblik og indsigt Introduktionskursus for tillidsrepræsentanter og -suppleanter, ansatte og bestyrelsesmedlemmer i de faglige organisationer samt andre, som har brug for viden om den pensionsordning, de og deres kolleger har i PKA (Pensionskassen for Socialrådgivere og Socialpædagoger). Vi tilbyder en gennemgang, som giver forståelse for, hvorfor vi har en pensionsordning, og et indblik i hvordan den er sammensat. Pensionskassen har ydelser, som kan komme til udbetaling både ved alder, sygdom og død, og det er derfor vigtigt at vide, i hvilke situationer man bør tænke på sin pensionsordning. PKA betaler kursus- og rejseudgifter. Kurset betragtes som led i de faglige organisationers egen uddannelse af tillidsrepræsentanter. Deltagerne kan derfor forvente at få tjenestefrihed efter gældende regler. Pensionskassen refunderer tabt arbejdsfortjeneste efter aftale mellem PKA og den faglige organisation. Kurset varer en dag, og i 2012 tilbyder vi 8 kurser rundt om i landet. Hvis du vil vide, hvornår der holdes et kursus i nærheden af dig, kan du læse mere på pka.dk. Her kan du også se, hvordan du tilmelder dig.\nTilmeldingsfristen er den 16.06.12\nNYHEDER FRA HANS REITZELS FORLAG UDKOMMER 21. MAJ\nOPSØGENDE GADEPLANSARBEJDE BLANDT UNGE Håndbog med inspiration og konkrete forslag og metoder til, hvordan opsøgende socialt arbejde med unge kan planlægges og udføres. Bogen giver bl.a. gode råd til, hvordan det kan lade sig gøre at overkomme de vanskelige dilemmaer, der knytter sig til arbejdet med børn og unge, der opholder sig uforholdsmæssigt meget i gadens offentlige rum. 350 kr. SOLVEIG ROEPSTORFF OG LISETTE VALTER\nKontaktperson er en håndbog til nuværende og kommende kontaktpersoner i socialpsykiatrien samt til deres ledere, undervisere og supervisorer. Bogen kan med fordel læses af alle med interesse for relationsarbejde, for sindslidelser og for faglig kvaliﬁcering af det særlige arbejdsvilkår, det er at være der med og for mennesker, der har brug for støtte. 275 kr.\nTværfaglig praksis sætter fokus på, hvordan øget tværfaglighed kan bidrage til at skabe en mere ﬂeksibel organisering af sundhedsvæsnet, ved at forskellige professioner arbejder tæt sammen i tværfaglige team omkring patientens pleje og behandling. De ﬁre teoretiske vinkler på tværfaglighed kobles med ﬁre fortællinger fra praksisfelter. 248 kr.\nAntologi med fokus på den professionelles „institutionelle identitet“.Hvordan sætter velfærdsstaten nogle særlige rammer for de professionelles arbejde, og hvordan påvirker disse rammer velfærdsarbejdet og de professionelles selvforståelse – og dermed også vilkårene for klientarbejdet? Bogen præsenterer en række analyser af de mange paradokser i det daglige arbejde, som de professionelle i velfærdsorganisationer beretter om. 270 kr.\nAT VĂ&#x2020;RE SIG SELV... SAMMEN\nDansk Familieterapeutisk Institut Bliv FAMILIETERAPEUT eller SUPERVISOR 1-ĂĽrig videreuddannelse i par- og familieterapi. Kurser og konsulentydelser indenfor social-, sundheds- og undervisningssektoren.\nMindfulness Baseret Kognitiv Terapi/ Stressreduktion i Kerteminde og pĂĽ Kreta Mindfulness-trĂŚnerkursus, trin 1, 2 og 3 eller har du bare lyst til, for din egen skyld, at lĂŚre Mindfulness? (Trinene kan tages uafhĂŚngigt af hinanden) Kognitiv Center Fyn udbyder pĂĽ 9. ĂĽr kurser i Mindfulness Baseret kognitiv terapi med Psykologerne, Lene Iversen og Peter HĂ¸rslev Rasmussen, samt psykiater Bodil Andersen, som alle har mange ĂĽrs erfaring med at trĂŚne andre i Mindfulness. MĂĽlgruppe: TvĂŚrfagligt sundhedspersonale, lĂŚger og psykologer.\nLĂŚs mere pĂĽ www.dfti.dk eller kontakt os pĂĽ 7217 0765 PETER MORTENSEN BIRGIT JUHL\nTrin 1: Kursus B: 19-20/9 + 31/10-1/11 2012 PERNILLE HYTTE BISGAARD\nTrin 2: 11-12/3-2013 + 8-10/4-2013 (5 dage) Trin 2 pĂĽ Kreta: 4-11/10-2012 Trin 3 (HelnĂŚs, Fyn): 11-14/6-2012 (4 dage)\nPĂĽ AlbatrosÂ´ 2 ĂĽrige supervisoruddannelse bliver du en nysgerrig, anerkendende og udfordrende supervisor, til gavn for bĂĽde de fagprofessionelle og for de mennesker der har brug for dem.\nIntroduktion af "parkort". Samtalen med fokus pĂĽ tale/lyttepositioner for at PRGDUEHMGH XQXDQFHUHGH NULWLVNH SRVLWLRQHULQJHU L WRWDOLVHUHQGH SDUIRUWÂ OOLQJHU 8QGHUYLVHU FDQG SV\_FK $QQH 6D[WRUSK\n8 G G D Q Q H O V H V I R U O ÂĄ E )n SODGVHU WLOEDJH 7YÂ UIDJOLJW QDUUDWLYW EDVLVnU GDJH Â&#x2021; 6WDUW 0DM Â&#x2021; .ÂĄEHQKDYQ Â&#x2021; 3ULV\nUddannelsen styrker dig i: / at tage ledelse med faglig autoritet og gennemslagskraft / at udvikle dine kommunikative og relationelle kompetencer / at professionalisere din rolle og din fagpersonlige udvikling\n,QWURGXNWLRQ DI JUXQGOÂ JHQGH EHJUHEHU RJ WHRULHU WLONQ\_WWHW WLO ÂˇV\_VWHPLVNÂˇ SRVW VWUXNWXUDOLVWLVN RJ QDUUDWLY WÂ QNQLQJ .XQGVNDEHU L IRUVNHOOLJH W\_SHU DI VDPWDOHU WHDPDUEHMGH PÂĄGHU RJ IDPLOLHDUEHMGH L GHW VRFLDOIDJOLJH DUEHMGH 8QGHUYLVHUH &DQG SV\_FK 0DJQXV %UDPPHU &DQG SV\_FK $QQH 6D[WRUSK\n'HOHX]H 3UDNVLV :RUNVKRS Â&#x2021; GDJ Â&#x2021; MXQL Â&#x2021; .ÂĄEHQKDYQ Â&#x2021; 3ULV\nUddannelsen henvender til relationsarbejdere bredt, ledere og konsulenter. Undervisningen er tilrettelagt praksisnĂŚrt og trĂŚningsbaseret og gennemfĂ¸res som fuld diplomuddannelse pĂĽ 60 ects-points i samarbejde med VIA. Uddannelsen er SVU-berettiget. Hold nr. 22 starter 27. august 2012\n6NDEH IRUELQGHOVHU PHOOHP LGHQWLWHW RPGÂĄPPH GUÂĄPPH RJ LQWHQWLRQHU RJ Vn GHW Q\_H RJ DQGHW" (UIDUH OLYHW PHG IU\_G L VDPPHQKÂ QJH VRP YDJDERQGHU" 8Q GHUYLVHU &DQG SV\_FK /RXLVH +ROW\n'H NDWHJRULHU L EHYLGQLQJ JHQQHPJnV PHG VXSHUYLVLRQ IRU ÂĄMH (W VXSHUYL VLRQV SURMHNW EOLN Sn WLOIÂĄMHOVHQ DI IOHUH IRUWÂ OOLQJHU L RSJDYHQ 8QGHUYLVHU &DQG SV\_FK $QQH 6D[WRUSK\nLĂŚs mere pĂĽ www.albatros.dk eller ring til uddannelsesleder: Britt BĂ¸ggild SĂ¸rensen 8618 57 55\n,QWURGXNWLRQ WLO GHW QDUUDWLYH IRU SV\_NRORJHU 0RGXO 'HNRQVWUXNWLRQ RJ EUXJ DI SRVWLRQVNRUW L GHWDOMHULJ SUDNVLV WDYOHEUXJ RJ WUÂ QLQJ L VSURJIÂ UGLJKHG 8QGHU YLVHU &DQG SV\_FK $QQH 6D[WRUSK\n%HYLGQLQJ :RUNVKRS Â&#x2021; RNW Â&#x2021; .ÂĄEHQKDYQ Â&#x2021; 3ULV\n%HYLGQLQJ JHQQHPJnV WHRUL SUDNVLVÂĄYHOVHU ,QWHUYLHZ DI YLGQHU IRUWÂ OOLQJHU EHULJHU RJ IOHWWHU ÂĄMHEOLNNH DI EnQG DI HUIDULQJHU UHODWLRQHU RJ LGHQWLWHWVELOOHGHU 8QGHUYLVHU &DQG SV\_FK $QQH 6D[WRUSK\nTelefon: 9794 4455 Mobil: 4029 3557 viggo@kildegaard-thy.dk www.kildegaard-thy.dk\nFonden Kildegård-Thy Sindrupvej 1, Sindrup 7760 Hurup Thy\nFAGLIG UDVIKLING SKOLE BASEN ING EHANDL B G A D OG\nLedelsesbaseret coaching Faglig frokost\n5. - 10. k\nBASEN BOS Socialt pæda gogisk\nopholdssted. 14-18 årige\nBASE N FAMIL IEBEH AN\nBASEN HYBLER Bo selv med pædagigisk støtte. 15-23 årige\nIndivid uelt sk rædde rsyet behan dlingsti lbud\ntyrrelse ektrum fors Autisme sp er ey v. Jannik B den 10. maj\nFor yderligere information kontakt Basen Skole på T 39296767 eller basencph.dk\nBasen Skole Carl Nielsens Allé 15C, 1. sal 2100 København Ø\nBasen Bosted Holsteinsgade 26, 1. sal 2100 København Ø 29\nLØSNINGSFOKUS OG RECOVERY Kursus med Henrik Vesterhauge-Petersen Start d. 30. august 2012\nMålet er stærkere og selvhjulpne unge Nærmere oplysninger: www.solutionfocus.dk • Solution • Pile Allé 6 • 2840 Holte Telefon 45 87 40 35 • solution@solutionfocus.dk\n16. maj 1. juni 27. juli 10. august\n31. maj 14. juni 9. august 23. august\nFag og driftkoordinator Vi er stolte af vores indsats og resultater - vĂŚr med! Vi er et projektorienteret jobcenter, der hele tiden udfordrer og udvikler os selv for at opnĂĽ de bedste resultater til gavn for borgere, virksomheder og medarbejdere. I Jobcentrets Aktive Tilbud fĂĽr du en central rolle og skal vĂŚre med til at sikre den faglige udvikling og stĂ¸tte op om de forskellige projekter. Dette sker i tĂŚt samarbejde med lederen, jobcoachene, administrativ rĂĽdgiver og vores samarbejdspartnere i Jobcentret. Interesseret? SĂĽ lĂŚs hele annoncen pĂĽ www.greve.dk. Der er ansĂ¸gningsfrist 22. maj 2012.\nAfsnitsleder til myndighedsomrĂĽdet TiltrĂŚdelse 1. september 2012. Vil du sĂŚtte retning og stĂĽ i spidsen for 22 dygtige og engagerede medarbejdere. Vi varetager opgaver i forhold til sagsbehandling, visitation og bevilling af tilbud, der hĂ¸rer under sundheds- og serviceloven. Har du: Â&#x2021; ,QGJnHQGH NHQGVNDE WLO VXQGKHGV RJ VRFLDORPUnGHW Â&#x2021; /HGHUHUIDULQJ RJ YLGHQ RP ÂĄNRQRPL RJ UHVXUVHVW\_ULQJ Â&#x2021; (Q nEHQ Q\_VJHUULJ RJ DQHUNHQGHQGH WLOJDQJ WLO ERUJHUH NROOHJDHU RJ VDPDUEHMGVSDUWQHUH Â&#x2021; (YQH WLO DW DUEHMGH LQQRYDWLYW RJ SURDNWLYW SĂĽ tilbyder vi et spĂŚndende og udfordrende job i en stor og veldreven sundhedsafdeling, i fuld gang med omstilling til fremtidige udfordringer. Sundhed er beliggende pĂĽ RĂĽdhuset %LUNHKÂĄM L 6W +HGGLQJH Se de nĂŚrmere oplysninger og et uddybende stillingsopslag Sn ZZZ VWHYQV GN 9L KDU L GHQQH DQVÂ WWHOVH YDOJW HNVWHUQ NRQVXOHQWELVWDQG RJ GX EHGHV GHUIRU VHQGH GLQ DQVÂĄJQLQJ WLO MRE #FDUHPDWFK GN 'X HU RJVn YHONRPPHQ WLO DW NRQWDNWH VHQLRUNRQVXOHQW $QGHUV Krauch pĂĽ tlf. 30950948 for yderligere oplysninger. $QVÂĄJQLQJVIULVW d. 8. juni 2012. Samtaler forventes afholdt 19. juni og 26. juni 2012.\nâ&#x20AC;&#x153;Midtpunktet hos os er bĂ¸rn og unge med sĂŚrlige behovâ&#x20AC;? Stillingsannoncer\nRegion Midtjylland arbejder for at fremme muligheden for sundhed, trivsel og velstand hos mere end 1,2 mio. borgere. Det er vores bidrag til velfĂŚrd.\nMedarbejdere og teamledere til ny specialinstitution MultifunC i Viby Vil du vĂŚre med til at starte en ny type dĂ¸gninstitution for\ndere denne unikke institution? Har du lyst til at arbejde\nunge med svĂŚre adfĂŚrdsvanskeligheder? Vil du tage del\nmanualbaseret og anser du dokumentationskrav som en\ni at prĂŚge praksis og planlĂŚgningen af behandlingsind-\nkvalitetssikring af behandlingsindsatsen? SĂĽ lĂŚs still-\nsatsen. SĂĽ er muligheden her nu.\ningsopslagene og sĂ¸g jobbet pĂĽ www.midtjob.dk.\nSom de fĂ¸rste i Vestdanmark opretter Region Midtjylland\nAnsĂ¸gningsfristen er den 21. maj 2012\ni samarbejde med Socialstyrelsen, Aarhus Kommune og Herning Kommune en dĂ¸gninstitution baseret pĂĽ Multi-\nfunC-modellen. Et intensivt forsknings- og manualbaseret\nInstitutionen forventes klar til at modtage de fĂ¸rste unge i\nbehandlingsforlĂ¸b baseret pĂĽ adfĂŚrdspsykologiske og\noktober 2012. Vi forventer, at du kan tiltrĂŚde sammen med\nkognitive metoder, der fokuserer pĂĽ at inddrage den unge\ndet Ă¸vrige personale pr. 1. september 2012.\ni nĂŚrmiljĂ¸et. AnsĂŚttelsen indledes med et undervisningsforlĂ¸b i metoInstitutionen fĂĽr ďŹ re faglige teams:\nderne bag MultifunC-behandlingen, hvor de ďŹ re teams\nbliver uddannet i at arbejde manualbaseret og implemen-\nq TLPMF QĂ EBHPHJTL UFBN\ntere evidensbaserede programmer som ART og MI.\nq NJMKĂ&#x201C;UFBN q GBNJMJFUFBN\nVil du vide mere om stillingen er du velkommen til at kontakte forstander Lars Emil Andersen via telefon\nVi sĂ¸ger pĂŚdagoger, lĂŚrere, psykologer, socialrĂĽdgivere\n7847 9001 eller mail lars.andersen@ps.rm.dk, eller\nog familieterapeuter til stillinger som medarbejdere i og\ncenterchef SĂ¸ren Johnsen via telefon 7847 8000 eller\nledere for de ďŹ re teams.\nEr du ambitiĂ¸s og Ă¸nsker du at bringe dig selv og Region\nDu kan desuden ďŹ nde informationer om den nye institu-\nMidtjylland pĂĽ international forkant ved at konsoli-\ntion og MultifunC-konceptet: www.multifunc.rm.dk.\nSocialrĂĽdgiver til familieafdelingen Pr. 1. juli 2012 eller snarest muligt til en fuldtidsstilling.\nDine arbejdsopgaver s 5NDERSÂ&#x2019;GELSESSAGER I HENHOLD TIL ,OV OM 3OCIAL 3ERVICE e s &OREBYGGENDE FORANSTALTNINGER s !NBRINGELSE MED ELLER UDEN SAMTYKKE s 2Ă?DGIVNING OG VEJLEDNING TIL BÂ&#x2019;RN UNGE OG familier. s 4Â?T SAMARBEJDE MED -ORSÂ&#x2019; KOMMUNES EGEN BÂ&#x2019;RNE OG FAMILIEINSTITUTION 6ILLA 6ILLE +ULLA OG 2Ă?DGIVNINGSCENTRET FOR BÂ&#x2019;RN OG UNGE s 3KOLESOCIALRĂ?DGIVER !NSÂ&#x2019;GNINGSFRIST ONSDAG DEN MAJ MED FORVENTET SAMTALER I UGE\nTELEFON 9970 7000 Âˇ WWW.MORSOE.DK\nSe hele teksten pĂĽ www.morsoe.dk\nKontingent for 2012 Medlemskontingentet til Dansk SocialrĂĽdgiverforening (DS) fastsĂŚttes af reprĂŚsentantskabet. Det opkrĂŚves kvartalsvis i februar, maj, august og november â&#x20AC;&#x201C; studerende opkrĂŚves dog halvĂĽrligt. Aktiv 1: Normalt kontingent: 1554 kr. pr. kvartal Normalkontingent betales af alle, som ikke er arbejdslĂ¸se. Aktiv 2: ArbejdslĂ¸sheds- og deltidskontingent: 1086 kr. pr. kvartal ArbejdslĂ¸shedskontingentet betales af alle, der pĂĽ mĂĽnedsbasis i gennemsnit arbejder halv tid (normalt 20 timer) eller derunder om ugen eller er arbejdslĂ¸s og aktivt arbejdssĂ¸gende.\nKombinationsstilling 5-ĂĽrig Socialt Arbejde â&#x20AC;&#x201C; udsatte bĂ¸rn og unge Ved Det Samfundsvidenskabelige Fakultet, Institut for Sociologi og Socialt Arbejde er en 5-ĂĽrig kombinationsstilling som ph.d.-stipendium/studieadjunktur i Socialt Arbejde med sĂŚrligt henblik pĂĽ udsatte bĂ¸rn og unge ledig til besĂŚttelse pr. 1. september 2012 eller snarest derefter. Stillingsnummer:\nFĂĽ yderligere oplysninger og lĂŚs de fulde stillingsopslag pĂĽ aau.dk\nAktiv 2: Barselskontingent: 1086 kr. pr. kvartal Kontingentet, der svarer til kontingentet for arbejdslĂ¸se, betales af de medlemmer, der er pĂĽ barselsorlov, og omfatter den periode af barselsorloven, hvor de er pĂĽ dagpenge. Aktiv 3: Dimittendkontingent: 852 kr. pr. kvartal Kontingentet betales af alle dimittender, der pĂĽ mĂĽnedsbasis i gennemsnit arbejder hav tid (normalt 20 timer) eller derunder, og som er aktivt arbejdssĂ¸gende. Aktiv 4: Fuldtidsstuderende socialrĂĽdgivere: 102 kr. pr kvartal Betingelsen for at betale dette kontingent er, at den pĂĽgĂŚldende er berettiget til SU. Kontingentsatsen er pĂĽ samme niveau som kontingentet for studentermedlemmer.\nSenior- og efterlĂ¸nskontingent: 237 kr. pr. kvartal Seniorkontingentet betales af alle medlemmer, der overgĂĽr til pension eller efterlĂ¸n. Passiv kontingent: 237 kr. pr. kvartal Passivt medlemskab er for socialrĂĽdgivere, der er beskĂŚftiget uden for DSâ&#x20AC;&#x2122; forhandlingsomrĂĽde uden samarbejdsaftale med DS, men organiseret i pĂĽgĂŚldende forhandlingsberettigede organisation, samt for socialrĂĽdgivere uden beskĂŚftigelse i Danmark, uden dagpengeret og ikke arbejdssĂ¸gende inden for faget. Studerende: 192 kr. pr. halvĂĽr Alle socialrĂĽdgiverstuderende ved professionshĂ¸jskolerne og ved Aalborg Universitet kan optages som studentermedlemmer. Medlemskabet svarer til passivt medlemskab. Samarbejdsaftaler: DS har herudover samarbejdsaftaler med DJĂ&#x2DC;F og SeminarielĂŚrerforeningen (Dansk Magisterforening) samt SocialpĂŚdagogerne (ansatte pĂĽ Formidlingscentrene). Kontingentsats for ovenstĂĽende dobbeltmedlemmer oplyses ved henvendelse til DSâ&#x20AC;&#x2122; sekretariat. Andet: Kan du ikke henfĂ¸res til en af ovenstĂĽende kontingenttyper, bedes du rette henvendelse til DSâ&#x20AC;&#x2122; sekretariat. Betalingsservice: Indbetalinger kan overfĂ¸res til DS via PBS. Du kan tilmelde dig pĂĽ din side pĂĽ medlem. socialrdg.dk under kontingentoplysninger. Du skal bruge dit medlemsnummer nĂĽr du logger pĂĽ â&#x20AC;&#x201C; det ďŹ nder du bag pĂĽ SocialrĂĽdgiveren.\nVi må ikke være bange for uenigheder 18. april vågner jeg op på den anden side af kloden til en dag, som jeg sent vil glemme. På grund af tidsforskellen starter den som så mange andre dage med, at pressen ønsker en kommentar til en artikel i Jyllandsposten, hvor jeg udtaler, at det er i orden, at stærke unge, som er uddannelsesparate, skal tildeles en ydelse, som svarer til SU frem for at modtage kontanthjælp. Efterhånden som dagen også gryr i Danmark, bliver det klart for mig, at betegnelsen ’fredelig’ ikke just er dækkende\nEnighed er meget nemmere, men måske er enighed ikke altid bedst. for den hjemlige reaktion på udtalelsen. Som det vil være mange bekendt, tager halvdelen af Hovedbestyrelsen efterfølgende afstand fra synspunktet, og jeg beklager i nyhedsbrevet, at jeg har været for hurtigt ude i forhold til baglandet. Og der står vi så nu. Man kan godt diskutere “stilkarakteren” på det forløb, der har været. Og jeg påtager mig absolut min del af ansvaret for den. Men det er ikke første gang i historien, at den slags er forekommet. Til gengæld er det første gang i nyere tid, at det er sket i Dansk Socialrådgiverforening. Et hurtigt tilbageblik på de syv et halvt år, hvor jeg har tegnet foreningens proﬁl udadtil, viser da også, at det er første gang, mine udtalelser afslører så stor og larmende uenighed blandt foreningens medlemmer.\nVores indﬂydelse forpligter Jeg har ikke noget problem med uenighed. Jeg ser den som en god anledning til at tænke sig om, gå i dybden og ud i alle hjørner, være\nnysgerrig og måske ende med nye erkendelser. Nye løsninger på gamle problemer. Det er klart, at enighed er meget nemmere, men måske er enighed ikke altid bedst. For ligesom uenighed kan bringe nye løsninger frem i lyset, så risikerer enigheden også at blænde for, at der måske ﬁndes bedre veje end dem, enigheden fastlåser. Jeg tror, vi må se i øjnene, at det nok ikke er sidste gang, vi kommer til at konstatere, at socialrådgiverne er indbyrdes uenige. Både fordi vi beﬁnder os i en tid, hvor reformer, som skal skaffe penge i kassen, ﬂyver om ørerne på os. Trepartsforhandlingerne, kontanthjælpsreformen, sygedagpengereformen, socialreformen. Der bliver masser at være uenige om. Men også fordi foreningen har en meget stor stemme i debatten og bliver taget dybt alvorligt. Vi ”risikerer” altså, at det, vi siger, bliver til virkelighed. Og det forpligter. Naturligvis.\nVi må ikke lade os skræmme Vi skal se denne nye udfordring i øjnene. Som hovedbestyrelse, som forening og som faggruppe. En udfordring som handler om at tåle og håndtere uenighed om samfundsaktuelle temaer. Om at gå ind i diskussionerne med den erkendelse, at vi er fagligt og politisk uenige. Og at det som udgangspunkt er både naturligt og i orden. Ligesom det er en mulighed for at ﬁnde helt nye veje at gå. Men det er også vanskeligt. Det erkender jeg. Derfor er det så meget desto vigtigere, at vi ikke lader os skræmme af uenigheden, men ser den i øjnene og forsøger at bruge den konstruktivt. Og det er det, vi så gør. Der er indkaldt til ekstraordinært hovedbestyrelsesmøde 9. maj, hvor vi dels skal diskutere de aktuelle faglige og politiske uenigheder, dels skal forholde os til, hvordan vi fremover håndterer den slags. Jeg ser frem til debatten. bp@socialrdg.dk