Roland R-44E 4 kanal kompakt bærbar Field Recorder hos Gear4Music.com\nRoland R-44E 4 kanal kompakt bærbar Field Recorder\nkr. 5.610 NORMAL PRIS kr. 6.419 (Moms inkluderet @ 25%)\n4-kanal feltet optager\nSD eller stor kapacitet SDHC hukommelseskort\nStille og pålidelig optagelse\nKan vælges bitdybder og Sampling-frekvenser.\nRoland R-44E 4 er kanal kompakt bærbar Field Recorder en del af en serie af audio felt optagere beregnet til professionel brug, ideel til videographers, musikere, undervisere og lydteknikere. Vejer kun 3 kg inklusive batterier Rasmussen-44E er ultra let og nemt kan transporteres. Med ingen bevægelige dele kan du nyde den mest stille og pålidelig drift muligt med SD-kort eller store kapacitet SDHC kort som indspilningsmedier. Selv om R-44 er kompakt, er alle nødvendige funktioner inkluderet. Indbygget høj kvalitet mikrofoner og højttalere muliggør optagelse og monitor uden eksterne enheder.\nProdukt Ref: 60417\nKlik her for at købe Roland R-44E 4 kanal kompakt bærbar Field Recorder og dit valgte tilbehør\nIndbygget Limiter og pre optage funktion\nEn indbygget limiter hjælper undertrykke pludselige toppe i lyden fra en input-kilde. Et low-cut filter er medtaget for at hjælpe med at forhindre ting som vindstøj eller mikrofon til håndtering af støj. Studio klasse effekter såsom 3-bånds EQ, 6-bånds GEQ, forstærker eller DeEsser kan bruges som værktøjer til at forbedre lydkvaliteten. Effekter kan anvendes mens du optager eller blot til monitor/afspilning. Pre optagelse funktion buffere input signaler for en bruger-definerbare tid. Når der trykkes på knappen REC, er materiale fra de forrige par sekunder (kan vælges) inkluderet. Dette bidrager også til at reducere lydstumper i begyndelsen af en optagelse ved ikke at skulle starte optageren for tidligt.\nCombo input stik (4) understøtter tilslutning af både XLR og 1/4 tommer stik. XLR-indgange er udstyret med phantom power. Elleve trin af input følsomhed aktiverer tilslutning af forskellige enheder med forskellige input niveauer fra mikrofoner til musikinstrumenter. Høj kvalitet analog kredsløb i forforstærker sikrer overlegen optagelse resultater. Høj kontrast, høj reaktion organiske LED-skærm, kan ses fra brede vinkler sikrer flydende drift i feltet optagelse situationer. Den høje respons niveaumålere muliggør præcis niveau justeringer. Alle de nødvendige parametre og knapper er placeret på toppen og frontplader. Selvstændig oplyste knapper på alle de centrale kontroller aktiverer klare optagelse operationer.\nTo linkenheder til at fange otte kanaler\nDen Control Sync terminal muliggør synkroniseret drift af 2 enheder Control den anden enhed fra master ved blot at tilslutte to med et stereo mini kabel. Master enheden kan fjernstyre REC standby, REC start og REC stop af slave-enhed. Denne funktion gør det muligt for 8-kanals optagelse i en kompakt plads og til en overkommelig pris.\nR-44 opbevaring kan monteres på computere med en simpel USB 2.0-forbindelse. Det ses som en USB-lagerenhed på enhver computer. Du kan kopiere data frem og tilbage med en simpel drag & drop operation. R-44 kan betjenes med 3 typer af power: AC adapter og AA-batterier. Fire timer * drift er muligt med NiMH eller alkaline batterier. * på 16-bit / 44,1 kHz stereo. Ingen phantom power og pre optage handicappede.\n24-bit / 192kHz WAV optagelse\nSolid-State optagelse hen til SD og SDHC-kort\n4 timers optagetid med NiMH batterier\nDobbelt gevinst og følsomhed kontrol\nOptage 8-kanaler ved at sammenkæde to enheder


Angst efter Gilenya | Scleroseforeningen\nAngst efter Gilenya\ngilenya angst bivirkninger\nJeg er startet på Gilenya medio august, og var velbehandlet med Lyrica mod angst op til Gilenya start. Jeg havde på daværende tidspunkt næsten lige været ved praktiserende læge for at følge op på min angsttilstand, og min læge og jeg var tilfreds med den dosis Lyrica, jeg var endt på, for jeg havde fået det godt igen og var stabil - men ca. 5 dage efter opstart på Gilenya, er det gået ned af bakke lige siden, og jeg er øget meget i Lyrica. Min egen fornemmelse er, at når jeg stiger i Lyrica, føler jeg mig påvirket "skæv" i nogle dage, og derefter vender angsten tilbage igen.\nJeg er ved at kaste håndklædet i ringen med hensyn til Gilenya, fordi min angst ingen ende vil tage føler jeg, og jeg syntes samtidig, at det er meget påfaldende, at den er blevet markant forværret siden opstart på Gilenya. Kan Gilenya neutralisere Lyrica's effekt, og bør jeg finde en anden type medicin? Jeg har været på Tysabri tidligere - også samtidig med Lyrica - og det gik rigtig godt, men min JC blev desværre meget høj lige pludselig. Jeg har ingen bivirkninger af Gilenya, men min angst er 10-doblet siden opstart.


Modelbetegnelsen Case IH Puma 240 CVX er Danmarks mest solgte traktor igennem de sidste tre år. Alene i år er der solgt 55 mod 44 sidste år. I juli måned tog Case IH en kneben førsteplads med 30 enheder. Arkivfoto\nDer var stille på traktormarkedet i juli måned. Salget faldt med næsten 19 procent fra 146 traktorenheder sidste år til 119 traktorer i år. Case IH tager en kneben førsteplads med 30 enheder, John Deere 29, New Holland 22, Fendt 10, Class og Massey-Ferguson med hver 9, Valtra 6, Deutz-Fahr 2 og JCB og Kubota med hver én traktorenhed.\nDer er ingen tvivl om, at John Deere fortsat er den mest foretrukne traktor i Danmark, når der skal investeres i nyt traktormaskineri. De første syv måneder af året har John Deere øget markedsandelen fra 20 til 23 procent og fører traktorstatistikken stort med et salg på 214 traktorer over 40 hk mod nummer to på listen Case IH med 166 traktorer.\nPå tredjepladsen ligger New Holland med 165, herefter følger Fendt med 103, Massey-Ferguson 95, Valtra 88, Claas 69, Deutz-Fahr 18, Arbos 6, McCormick 5, JCB 3 og Kubota med hver tre, Lindner 2, Kioti, PM Trac, Same og Zetor med hver én.\nStørre traktorer er populære\nSer vi på traktorsalget i 200 hk-segmentet og derover er salget steget med 11 procent fra 525 traktorer i 2020 til 583 i år.\nJohn Deere har en fremgang i dette segment på næsten 40 procent. 154 solgte traktorer i år mod 111 sidste år. Ligesom traktorsalget i 40 hk-segmentet er det også her, Case IH indtager andenpladsen med 95. Fendt ligger nummer tre med 88, og på de efterfølgende pladser er det New Holland 71, Massey Ferguson 70, Claas 56, Valtra 35, Deutz-Fahr 10, JCB 3 og PM Trac med en.\nKoncerntallene for de første syv måneder viser, at CNH-koncernen (Case IH og New Holland) har solgt 331 enheder, Agco-koncernen (Fendt, Massey-Ferguson og Valtra) har 286 traktorer, og John Deere med 214 traktorer.\nPuma 240 CVX hitter\nModelbetegnelsen Case IH Puma 240 CVX er Danmarks mest solgte traktor igennem de sidste tre år. Alene i år er der solgt 55 mod 44 sidste år, og modellen tager konstant flere og flere markedsandele.\nJohn Deere fører traktorstatistikken, men sælger flere forskellige modeller – topmodellen er en John Deere 6250R med 37 for årets første syv måneder. På tredjepladsen er det Fendt 724 Vario med 31 og herefter er det New Holland T7.270 Autocommand 29, John Deere 6215R og 8R 370 med henholdsvis 27 og 22, Valtra T234S og N174 med hver 20 og 16.


Enhedslisten truer Thornings skattereform: Karriere\nEnhedslisten kræver, at regeringen finder ud af, om den vil føre politik til venstre eller til højre.\nGennemfører regeringen sin skattereform, står den uden flertal ved næste finanslovsforhandling. Så skarp er meldingen fra Thornings parlamentariske grundlag, Enhedslisten.\nSkatteministeren har torsdag i Berlingske Tidende fortalt, at han ønsker en ændring af skattesystemet.\n“Jeg har en klar ambition om, at det skal kunne betale sig at arbejde. Det skal være økonomisk mere attraktivt at have et job end ikke at have et,” siger skatteminister Thor Möger Pedersen (SF) til Berlingske.\nDet får Enhedslistens finansordfører, Frank Aaen, til at fare i flint.\n“De må vælge, om de vil føre politik til venstre eller til højre, når det gælder hovedlinjerne i politikken. Hvis de laver alt muligt højreorienteret politik og så bare regner med, at vi laver en finanslov til næste jul, så tager de fejl. Sådan spiller klaveret ikke,” siger finansordfører Frank Aaen.\nSkatteministerens nye vision har fået Venstre til at juble. Mens Enhedslisten mener, at logikken hos skatteministeren og Venstre er helt forfejlet.\n“Man har den misopfattelse, at hvis nogen bliver fattigere, bliver der flere arbejdspladser, og så kan flere komme i arbejde. Reglerne er jo sådan, at hvis du bliver tilbudt arbejde, så skal du tage imod det; det har ikke noget at gøre med forskellen på løn og dagpengesats,” lyder det fra Frank Aaen.\nFrank Aaen mener samtidig, at regeringen taler med to tunger og faktisk siger sig selv imod med dagens budskab; et budskab der netop nu bliver markedsført efter tabersagen med Kontanthjælps-Carina, der skulle være fattig, men viste sig alligevel ikke at være det.\n“Det er et problem, regeringen har skabt sig selv. De siger i regeringsprogrammet, at de vil arbejde for mere lighed i samfundet, og så går de samtidig ud og vil lave nogle skatteændringer, der vil øge uligheden. Det hænger ikke sammen, og det bliver ikke gennemført sammen med os,” slår Frank Aaen fast.\n1 Sådan undgår du et skattesmæk 2 Skatteberegnere 3 Skatteminister: Aaen misforstår mig 4 EL-politikere skal give partiet pensionspenge 5 Sådan vil Thorning skaffe pengene


HPV vaccine - Få information om beskyttelse og forebyggelse\nForside / Kønssygdomme / Kønsvorter / HPV vaccine\nI de seneste år har der været megen debat omkring livmoderhalskræft og forebyggelse af denne. HPV vaccinen har i de seneste år medført debat, fordi nogle læger mener, at den medfører generende bivirkninger for patienterne. Selvom man ikke er klar over den præcise sammenhæng imellem HPV vaccinen og disse bivirkninger, er man dog sikker på, at HPV vaccinen er den bedste forebyggelse mod livmoderhalskræft.\nHPV vaccinen kan effektivt forebygge human papillomavirum (HPV) typer, som medfører livmoderhalskræft, kræftformer, som rammer anus, området omkring vulva (området omkring skedeåbningen), vagina og oropharynx (den bagerste del af tungen). To af disse vacciner forebygger også HPV typer, som forårsager de fleste tilfælde af vorter for kønsdelene. HPV vaccinen gives af 3 omgange over 6 måneder.\nHPV i kønsdelene er en meget almindelig virus, som smitter fra en person til en anden igennem hudkontakt under seksuel aktivitet. De fleste seksuelt aktive mennesker, vil få HPV på et eller anden tidspunkt i deres liv, selvom de fleste ikke vil opdage det. HPV infektioner er mest udbredt blandt 17 til 25-årige. Der er omkring 40 forskellige typer HPV, som kan påvirke kønsdelene hos mænd og kvinder. De fleste HPV typer kan medføre vorter på kønsdelene hos begge køn. Disse vorter er ikke skadelige, men kan medføre selvværdsproblemer, angst og stress. De fleste HPV infektioner medfører ikke nogle symptomer, men forsvinder af sig selv igen.\nNogle typer kan dog medføre livmoderhalskræft og andre mindre almindelige kræfttyper, som kræft i anus, penis, vagina, vulva og oropharynx. Det er disse typer HPV læger, eksperter og samfundet som helhed forsøger at oplyse om og forhindre.\nIdeelt set bør alle kvinder få en HPV vaccine, før de bliver seksuelt aktive og derfor risikerer at blive smittet med HPV. Kvinder, som er seksuelt aktive, vil også opleve fordele af vaccinen, men vil ikke opleve disse fordele i samme grad, som mindre aktive kvinder. Dette sker, fordi de muligvis allerede er blevet eksponeret overfor en eller flere typer HPV, som vaccinen forsøger at forebygge imod. Det er dog sjældent, at man er smittet med alle de HPV typer, som vaccinen beskytter i mod. Derfor er det en god ide, at tale med sin læge, i stedet for at drage konklusioner selv.\nKan gravide blive vaccineret?\nVaccinen er ikke anbefalet til gravide kvinder. Undersøgelser viser, at HPV vaccinen ikke medfører problemer for børn, hvis mor blev vaccineret under graviditeten, men for at fastslå dette med sikkerhed skal der foretages flere undersøgelser. En gravid kvinde bør ikke få en HPV vaccine før hendes graviditet er overstået.\nHPV vaccinen er anbefalet for alle 11 og 12årige piger. Den er også anbefalet til piger og kvinder mellem 13 og 26, som endnu ikke er blevet vaccineret. HPV vaccinen kan også gives til piger, så tidligt som 9 år.\nHPV vaccinen anbefales ikke til kvinder over 26, da kliniske undersøgelser har vist, vaccinens effekt faldt med kvindes alder. Den bedste måde at forebygge livmoderhalskræft for kvinder over 26, er ved at få regelmæssige tests foretaget hos lægen.\nHvor meget beskytter vaccinen?\nVaccinen kan effektivt forebygge, at du bliver smittet mod en række HPV typer. Vaccinen kan kun forebygge og ikke behandle, og derfor skal den tages før man er seksuelt aktiv. Vaccinen virker i meget lang tid. Undersøgelser har fulgt kvinder i 10 år og her virker vaccinen stadig optimalt. Derfor har forskerne ikke fundet evidens for, at vaccinen skulle falde i styrke over tid.\nDet er samtidig vigtigt, at man sørger for at få alle 3 vacciner, da man ikke er sikker på, hvor meget 1 eller 2 doser beskytter.\nHvad beskytter vaccinen ikke i mod?\nVaccinen beskytter ikke mod alle HPV typer – så derfor vil den ikke kunne forebygge alle former for livmoderhalskræft. Eftersom nogle typer livmoderhalskræft ikke kan forebygges med vacciner. Det er derfor vigtigt, at man fortsat er opmærksom og bliver testet jævnligt for kræft. Vaccinen beskytter ikke mod andre seksuelt overførte sygdomme. Det er derfor vigtigt at man beskytter sig på andre måder overfor disse.\nEr der andre måder at beskytte sig mod HPV?\nHvis du er seksuel aktiv, er kondomer den bedste måde at beskytte dig selv mod HPV. Hvis den bruges under akten fra start til slut, vil kondomet ikke kun beskytte mod HPV, men også mod graviditet og andre kønssygdomme. HPV kan dog også ramme områder, som ikke er dækket af et kondom – så kondomer er kun så effektive, som man gør det til.\nMan kan også reducere risikoen for at få HPV, ved at reducere antallet af partnere. Men, selv personer, som kun har én partner igennem hele livet, kan stadig få HPV. Og det er ikke altid let at finde præcis den partner, som har haft HPV. Den eneste måde at beskytte sig mod HPV er ved at undgå at have sex.\nHvilke sygdomme forebygger den?\nAlle HPV vacciner forebygger mod de HPV typer, som medfører livmoderhalskræft og kan forårsage kræft i vulva, penis, anus, vagina og oropharynx. To af vaccinerne beskytter mod HPV typer, som forårsager vorter på kønsdelene. HPV vacciner kan meget effektivt forebygge en lang række HOV typer, og derfor forebygge de helbredskomplikationer, som ville følge med.\nVaccinerne kan mindre effektivt behandle HPV relaterede sygdomme hos unge kvinder, som allerede er blevet smittet med en eller flere typer HPV. Dette sker, fordi vaccinen kan forebygge, men ikke behandle.\nAlle tre HPV vacciner er blevet godkendt af det amerikanske FDA og CDC har understøttet dette ved at bekræfte, at vaccinen er sikker og effektiv. Vaccinen har været testet i tusindvis af mennesker og hele verden, og disse undersøgelser har vist, at der ikke er nogle alvorlige bivirkninger ved vaccinen. Bivirkninger er ofte milde, såsom smerte når man bliver stukket med vaccinen, feber, træthed og kvalme. Vaccinens sikkerhed bliver ved med at blive overvåget af CDC og FDA. Mere end 60 millioner doseringer af HPV vaccine er blevet givet alene i USA i marts 2014.\nBesvimelse kan forekomme efter alle medicinske indgreb, og HPV vaccinen er ingen undtagelse. Det er ikke kun unge mennesker, men også voksne som kan besvime efter en vaccination. Besvimelse kan medføre skader på patienten, så derfor giver man altid stikket, mens personen ligger eller sidder ned. Man bør ikke rejse sig før 15 efter vaccinen for at forebygge skader ved besvimelse.\nKvinder, som er blevet vaccineret med HPV, skal stadig foretage regelmæssige screeninger for livmoderhalskræft, fordi vaccinen ikke beskytter mod alle former for HPV, som medfører livmoderhalskræft. Kvinder, som har fået vaccinen efter de er blevet seksuelt aktive vil muligvis ikke være fuldt beskyttes af vaccinen, hvis de allerede er blevet smittet med HPV.\nDet bedste alternativ for at forebygge kræftformen, er almindelige screeninger for livmoderhalskræft. Testen kaldes for en 'Pap test' og undersøger celleforandringer i livmoderhalsen inden de udvikler sig til kræft. En anden mulighed er en HPV test, som leder et virus, som kan medføre celleforandringer i kroppen. En screening kan opdage de fleste tidlige tegn på kræft, men ikke alle på et så tidligt stadie, at det kan behandles. De fleste kvinder, som bliver diagnosticeret med livmoderhalskræft i USA har aldrig været til et tjek, eller har ikke været tjekket i de seneste 5 år.\nHvilke andre risikofaktorer er der for livmoderhalskræft?\nRygning er en af de mange risikofaktorer, som bidrager til risikoen for at udvikle livmoderhalskræft. Men, selvom man opfylder samtlige risikofaktorer, er der ikke en garanti for at man udvikler kræft. Selvom risikofaktorerne øger risikoen for at udvikle kræft, så er det ikke sikkert man gør det. Der er mange kvinder, som ikke opfylder nogle risikofaktorer, men alligevel får kræft.\nMen, derfor er det stadig en god ide at håndtere de risikofaktorer, som man kan. Disse faktorer er eksempelvis rygning eller eksponering over HPV virus. Der er dog også en længere række faktorer, som du ikke kan påvirke, såsom din alder eller gener.\nDen største risikofaktor for livmoderhalskræft er HPV virus. Mange læger mener, at du skal inficeres med HPV før du kan udvikle livmoderhalskræft.\nGardasil og Gardasil 9 kan gives til både drenge og mænd. Begge vacciner har vist sig at være både sikre og effektive til mænd i alderen 9 til 26 år. ACIP anbefaler, at man vaccinerer børn i alderen 11 til 12 år med Gardasil eller Gardasil 9 i 3 doser. Vaccinen kan allerede gives fra 9 års alderen. Vaccinen er anbefalet for alle mænd mellem 13 og 21 år, som ikke allerede er blevet vaccineret eller har fået alle 3 doser. Vaccinen er mest effektiv, hvis man får den mens man er ung. Mænd mellem 22 og 26 år skal muligvis ikke vaccineres, men det er en beslutning man skal tage i samråd med sin egen læge.\nHvad er en HPV vaccine? Hvem skal vaccineres? Hvornår skal man vaccineres? Hvor meget beskytter vaccinen? Hvilke sygdomme forebygger den? Vaccinationsprogram Livmoderhalskræft HPV vaccine til mænd


Vores musikunderviser Markus - Skriv en besked og kom i gang med musikundervisning i dag!\nCertificeret underviser i Bas Klaver Guitar Musikteori Hørelære\nMarkus er 24 år gammel og nyuddannet fra musikkonservatoriet i Odense. Han fokuserer på, at musik først og fremmest skal være en sjov men lærerig oplevelse uanset niveauet. Han har erfaring med, at undervise privatelever men også sammenspilshold. Udover det, har Markus været aktiv i Odenses musikmiljø i 4 år, spillet koncerter, deltaget i jam-sessions og spillet alt fra pop til jazz.\nAlle niveauer og aldersgrupper. Alt efter niveau, indeholder undervisningen typisk:\n- Generelle teknikker (plekter, slap og tofinger-bas)\n- Gennemspilning af diverse basgange indenfor forskellige genrer\n- Skalaøvelser og akkordtyper\n- Teori og nodelæsning\nOp til lettere øvet niveau i alle aldersgrupper. Undervisningen indeholder typisk:\n- Generelle teknikker (plekter, fingerspil)\n- Gennemspilning af klassiske guitarfigurer\nBegynderniveau i alle aldersgrupper. Klaverundervisningen indeholder typisk:\n- Gennemspilning af udvalgte numre\nMarkus underviser i alle genrer\nMarkus er som det første interesseret i elevens musiksmag, niveau og ønsker. Han er desuden opmærksom på elevens ambitionsniveau.\nHvis Markus skal undervise dig på begynder-niveau vil undervisningen typisk tage udgangspunkt i simple akkorder og/eller simple melodier samtidig med en forklaring af basale venstre – og højrehåndsteknikker.


Opret en PowerPoint-præsentation fra Visio - Office Support\nPowerPoint til Microsoft 365 Visio Plan 2 Flere... Mindre\nDu kan dele dineVisio -diagrammer iPowerPoint til Microsoft 365 ved at oprette slidestykker af dine diagrammer og derefter eksportere dem til PowerPoint. Det har aldrig været nemmere at få dine diagrammer i PowerPoint.\nMuligheden for at oprette slidestykker og eksportere dem til PowerPointer kun tilgængelig med Visio plan 2. Hvis du ikke er sikker på, hvilken version af Visio du bruger, skal du klikke på Filer > Konto > Om Visio. Det øverste venstre hjørne af dialogboksen fortæller dig, hvilken version af Visio_generic du har:\nOprette og eksportere slidestykker tilPowerPoint\nKlik på Tilføj i ruden Slidestykker, og en klippeværktøjsramme vises over diagrammet. Flyt klippe ruden over den del af diagrammet, du vil vise i PowerPoint. Træk i hjørnerne, indtil du har den ønskede størrelse.\nKlik på Eksportér i ruden slide stykker for at eksportere dine forberedte slidestykker til en ny PowerPoint-slide plade. Du kan også eksportere slidestykker ved at klikke på Filer > Opret PowerPoint-præsentation > Opret præsentation.\nHvis du overlapper klippet-rammen mellem forskellige slides og derefter eksporterer til PowerPoint, bruger billederne slide overgangen i PowerPoint. Hvis du ikke har den seneste abonnementsversion af PowerPointeller overlap slidestykker, bruger slides den normale standard slideovergang.


Q&A om talentnetværk for studerende\nTalentnetværket er et netværk sammensat af 14 jurastuderende på 3. studieår fra KU, AU, SDU og AAU, der får sparring og indblik i advokatverdenen. Du skal søge om optagelse på Talentnetværket, mens du læser på 4. semester.\nTalentnetværket er et hold af spændende personer, der gerne vil udfordre og dygtiggøre sig selv.\nTalentnetværket gennemføres over to semestre (oktober til april), hvor vi mødes over fire moduler og bliver udfordret gennem forskellige oplæg og kurser, som skal bidrage til at udvikle vores faglige og personlige kompetencer. Derudover er det meget socialt, og alle deltagere lærer hinanden at kende og skaber et godt sammenhold. Samtidig får man en særlig mulighed for at komme tættere på advokatens arbejde og dagligdagen på et af landets største advokatkontorer.\nHvorfor være en del af Talentnetværket?\nDu får mange inputs i form af forskellige oplæg og workshops. Talentnetværket giver en bred viden om arbejdet som advokat, de forskellige kvaliteter, man skal besidde, og hvordan det er at arbejde hos Kromann Reumert. Din læring og udvikling er med base i personlige og faglige udfordringer, så du får mulighed for at prøve dig selv af på de discipliner, som netværket beskæftiger sig med.\nDerudover får du mulighed for at deltage sammen med andre ambitiøse studerende, som er forskellige og alle bidrager til netværkets diversitet. Samtidig er der en uformel tone, hvor deltagerne bidrager og skaber et miljø, som det er rart at være en del af. Der er et nyt udbytte hver gang.\nHvad skal du bidrage med i Talentnetværket?\nAlle deltagere i netværket har ansvar for hinandens og eget udbytte. Mød velforberedt op, deltag aktivt og se deltagernes forskellighed som en styrke. Er du interesseret i at lære de andre at kende og bidrage til et godt socialt miljø, bliver netværket et rart sted at være.\nHvad tager du med dig fra Talentnetværket?\nTalentnetværket er rigt på oplevelser og følelsen af at være en del af et udvalgt netværk, hvor man også skaber nye kontakter og hvor det er sjovt at være sammen. Netværket giver et godt indblik i en verden med mange fordomme, gode som dårlige. Derudover får du kurser i at anvende de redskaber, en erhvervsadvokat har brug for i sin hverdag, og du bliver kastet ud i situationer, der kan hjælpe dig til at rykke grænser og være med til at klæde dig på til det, der venter, hvis du vælger at blive advokat et sted som Kromann Reumert.\nKort sagt: Du kan forvente at tage nye venskaber og et godt netværk med fra talentnetværket, sammen med en masse nye værktøjer og viden.\nSend os din ansøgning allerede i dag og senest den 30. april.\nAnsøg senest 30. april\nLæs mere om Talentnetværket og hvordan du ansøger.


Hvad er din løsning: Hvad vil du gerne have på det nye havneområde? | fyens.dk\nKerteminde Marina. Arkivfoto: Peter Ammitzbøll\nKerteminde Kommune har fået lov til at udvide havneområdet mellem Nordre Havnekaj og Marinaen med 8000 kubikmeter. Vi vil gerne høre, hvad I synes, der skal være på det nye fællesskabsområde.\n26 jan. 2020 kl. 07:32\nKerteminde: Havnen i Kerteminde bliver større. Kommunen har fået lov til at udvide havneområdet mellem Nordre Havnekaj og Marinaen med 8000 kubikmeter til fællesskabsområde. I den forbindelse siger borgmester i kommunen, Kasper E. Olesen:\n- Borgerne har sagt, at det her areal mangler, og vi vil gerne høre, hvad de synes, der skal til for at skabe fællesskab. Hvordan får man dem til at stoppe op og bruge arealet?\nByrådet vil altså gerne spørge dig til råds om, hvad du synes, de 8000 kubikmester skal bruges til. Borgmesteren har nemlig en drøm.\n- Jeg har jo en drøm og tro på, at folk vil bruge hele promenaden og fællesskabsområde. Jeg har et håb om mere fællesskab.\nGrillareal, park og isbod\nDet er kun fantasien, der sætter grænser, og Fyens Stiftstidende vil gerne høre dit bud på, hvad du synes, der skal være på det nye fællesområde, som vil få dig til at bruge arealet. Borgmesteren har selv et par løse forslag.\n- Det kunne være et fælles grillareal, noget park-lignende eller en lille isbod i en campingvogn. Det kunne også være en kaffemand, der cykler rundt og sælger kaffe til områdets besøgende, siger Kasper E. Olesen.\nMen måske har du en mere kreativ fantasi, eller noget du har drømt om længe? Fyens Stiftstidende vil gerne høre dit bud på, hvad der ville få dig til at bruge Kertemindes nye havneområde.\nKommunen udvider med 8000 kubikmeter på havnen: - Det er pri...


Jesper Morville 190611 [ Udskriv ]\nDICKENS OG DE DESPERATE ROMANTIKERE\nForedrag v/ Jesper Morville i Dickens Selskabet<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nVi var omkring 15 til mødet, hvor vort medlem Jesper Morville (JM) efter brunchen tegnede og fortalte og viste billeder frem.\nMed baggrund i omvæltningerne i Europa i 1848 (revolutionære bevægelser i fx Frankrig og Tyskland – og senere den danske grundlov og ophævelsen af enevælden) og den såkaldte ”chartisme” i England (en bevægelse, som havde udformet et charter med krav om mere folkelig medbestemmelse og bedre sikrede rettigheder på en række områder) – på bl.a. den baggrund etablerede en gruppe af engelske kunstmalere et ”broderskab” som de kaldte ”The Pre-Raphaelite Brotherhood” (Det Præ-Raphaelitiske Broderskab). Forkortelsen P.R.B. skulle provokerende være eneste signatur på billederne, lovede disse malere hinanden.\nPræ-raphaelitterne reagerede mod hvad de anså for en stivnet og formaliseret engelsk malerkunst. Gruppen bestod indledningsvis af William Holman Hunt, John Everett Millais and Dante Gabriel Rossetti. Den Raphael som de refererer til (og tager afstand fra) var den italienske maler Raffaello Sanzio da Urbino (1483-1520), som sammen med Michelangelo og da Vinci blev anset for de største mestre i det man kalder ”høj-renæssancen” (1400-1500-tallene).\nBBC-2 sendte i 2009 en tv-serie med titlen ”Desperate Romantics”, seks timelange afsnit om præ-raphaelitterne, en serie som Jesper var inspireret af og anbefalede. Den er/bliver sikkert tilgængelig på dvd.\nRossettis maleri ”Jesus i sine forældres hus” (se nedenfor)” blev fordømt af bl.a. Dickens i Household Words, det ugeblad han udgav i 1850’erne, og i læserbreve i avisen The Times, bl.a. med ordene "mean, odious, repulsive, and revolting" (ondskabsfuld, odiøs, frastødende, og vederstyggelig). Dickens mente at det var blasfemisk at afbilde Jesus i en sådan hverdagssituation, med snavsede negle, og mente tillige at nogle af figurerne var ”grimme” (underforstået: ikke idealiserede og ”himmelske” nok). Dronning Victoria bad om at få billedet forevist og det blev bragt til hende på slottet til inspektion. Det vides ikke hvad hun syntes om det.\nEn bizar præ-raphaelitisk historie handlede om nogle digte som Rosetti havde skrevet og som han gav modellen, kæresten og senere konen Elizabeth Siddal med i graven, efter at hun var død (formentlig selvmord) af en overdosis laudanum (et opiums-produkt) som kun 32-årig. Rossetti lagde de uudgivne digte i kisten, men fortrød senere, graven blev åbnet ved nattetide, og fra kisten blev digtene hentet op og udgivet. Pressen fik et tip – stor skandale.\nJesper fortalte inspireret og interessant om broderskabets malere, deres billeder (som I kan se flere eksempler på nedenfor), malernes indbyrdes forhold og deres forhold til modeller og andre kvinder.\nDickens kendte flere af disse malere, og efterhånden blev hans holdning til dem mere imødekommende. Fx var Millais flere gange gæst i Dickens’s hjem på Gad’s Hill, og maleren Charles Collins (bror til forfatteren Wilkie C.) blev Dickens’s svigersøn, da han ægtede Dickens’s yngste datter Catherine (kaldet Kate eller Katey). Samme Katey optræder som den kvindelige model på billedet ”Den sorte Brunswicker” (se nedenfor). Kate blev selv senere en forholdsvis anerkendt malerinde og udstillede bl.a. på Royal Academy, se et af hendes lærreder nedenfor.\nJohn Ruskin, forfatter, digter, kritiker, kendte og støttede P.R.B. i hvert fald indtil én af dem, Millias, stjal hans kone.\nFortolkningerne af billederne, både i samtiden og senere (og Jespers ditto), affødte livlige diskussioner blandt de fremmødte, Jesper tog det i stiv arm, det var tydeligvis et emne som optog sindene og gav anledning til stærke meninger for/imod. Også andre malere, bl.a. Turner og van Gogh blev inddraget i diskussionen.\nForårssæsonens sidste møde sluttede ved 14-tiden. Mange tak til Jesper Morville for et par spændende og inspirerende timer.\nmr / 260611\nBrunchen næsten klar, Karens hjemmebagte boller tv, Berits hjemmebagte brød th - uuuuhmm\nJesper forelæser og viser billeder via projektor\nEt par flasker til Jesper fra Selskabet som tak for et par spændende timer i selskab med de desperate romantikere.\nNedenfor følger (inden længe) et par ex på præ-raphaelitiske billeder:\nOpdateret 14-07-2011 af


Rekrutteringsbureau til Hjem og personlig pleje-branchen | Nigel Wright Group\nRekruttering til virksomheder med produkter inden for husholdning og personlig pleje – Nigel Wright Group\nVores mangeårige fokus på rekruttering til Consumer Goods sektoren, herunder virksomheder inden for husholdningsprodukter og personlig pleje, har dels gjort det muligt for os at opbygge en solid forståelse af branchen og dens aktører og dels at etablere tætte relationer til kandidater. Vi rekrutterer på senior specialist-, mellemleder- og direktørniveau til virksomheder inden for husholdningsprodukter og personlig pleje inkl. stillinger inden for salg, marketing, supply chain og indkøb, produktion, HR og økonomi og regnskab.\nVores team står klar til at drøfte dine konkrete behov, og finde den løsning, der skaber mest mulig værdi for dig som virksomhed eller som kandidat. Er du kandidat, kan du også se vores aktuelle ledige stillinger eller sende dit CV, så vi kan kontakte dig, når der opstår jobmuligheder, der matcher dine ønsker og din profil.


iPhone 7s Plus Finansiering - Tjek de bedste anbefalinger. Klik her! \nFind mere om iPhone 7s Plus Finansiering nu\nHalløj, og velkommen til denne internetside, genereret som følge af søgningen på ordene iPhone 7s Plus Finansiering. Vi ønsker, at du kan finde det, som du søger efter via vores henvisninger, som vi præsenterer for dig, der muligvis leder efter flere informationer i relation til iPhone 7s Plus Finansiering. Læs videre herunder, eller klik direkte videre på de anbefalede sponsorlinks, som sandsynligvis bør lede dig videre til det, du leder efter.\niPhone 7s Plus Finansiering - Spørgsmål?\nFandt du ikke det, du ledte efter via vores samarbejdspartnere, som vi viser hen til, og som bør have en kobling til iPhone 7s Plus Finansiering, så bidrager vi også med råd . Du er velkommen til at skrive til os gennem vores kontakt-side. Ifølge vores erfaring bør det være nok at følge vores henvisninger vedrørende iPhone 7s Plus Finansiering, men er det ikke tilfredsstillende, så tag kontakt. Vi læser som regel e-mails inden for få arbejdsdage.\nHvad omhandler denne hjemmeside om iPhone 7s Plus Finansiering helt præcis?\nDenne side er genereret ud fra søgeordet "iPhone 7s Plus Finansiering" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor sandsynlighed et beslægtet keyword, som du har søgt på på en søgemaskine, f.eks. Google eller YouTube. Vi forsøger at matche din søgeforspørgsel med brugbare hyperlinks, som for det meste kan være sponsoreret eller anbefalet af hjemmesidens team.


Datatilsynet har truffet afgørelse i en sag, hvor en borger bl.a. klagede over, at Lægevagten Region Syddanmark havde optaget telefonsamtaler mellem hende og lægevagten, og at lægevagten efterfølgende afviste at slette telefonoptagelserne. Datatilsynet har udtalt alvorlig kritik af, at lægevagten havde opbevaret optagelser af telefonsamtaler, som var mere end fem år gamle og har meddelt lægevagten påbud om at slette alle optagelser af telefonsamtaler, som er mere end fem år gamle.\nDatatilsynet har truffet afgørelse i en sag, hvor en borger bl.a. klagede over, at Lægevagten Region Syddanmark havde optaget telefonsamtaler mellem hende og lægevagten, og at lægevagten efterfølgende afviste at slette telefonoptagelserne.\nUnder sagen kom det frem, at den pågældende lægevagt havde optaget og gemt ca. 7,5 millioner samtaler siden januar 2013.\nLægevagten var af den opfattelse, at optagelse af telefonsamtaler med borgere var materiale, som skulle anses for at udgøre en del af en patientjournal og derfor skulle opbevares i overensstemmelse med de regler, der gælder for opbevaring af oplysninger indeholdt i patientjournaler (som udgangspunkt 10 år efter sidste patientkontakt).\nDatatilsynet fandt – bl.a. efter at have forelagt spørgsmålet for Sundheds- og Ældreministeriet – at optagelse af telefonsamtaler med lægevagten ikke kan anses for at være en del af en patientjournal. Spørgsmålet om, hvor længe lægevagten kunne opbevare optagelserne skulle derfor i stedet afgøres efter de almindelige databeskyttelsesretlige regler.\nDatatilsynet fandt, at en opbevaringsperiode på op til 5 år ville være i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne. Datatilsynet lagde vægt på, at formålet med optagelse af telefonsamtaler hos lægevagten er at sikre dokumentation til brug for eventuelle klager over sundhedsfaglig behandling, og at der efter lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet er mulighed for at klage op til 5 år efter den dag, hvor klageforholdet fandt sted.\nDatatilsynet udtalte på den baggrund alvorlig kritik af, at lægevagten havde opbevaret optagelser af telefonsamtaler, som var mere end 5 år gamle og meddelte lægevagten påbud om at slette alle optagelser af telefonsamtaler, som var mere end 5 år gamle.\nDatatilsynet vender hermed tilbage til sagen, hvor en klager henholdsvis den 11. og 18. august 2019 har klaget til tilsynet over behandlingen af personoplysninger om hende hos Lægevagten Region Syddanmark (herefter lægevagten).\nDatatilsynet har forstået klagers henvendelse som en klage over:\nat lægevagten har optaget telefonsamtaler mellem hende og lægevagten,\nat lægevagten i forbindelse med optagelsen af telefonsamtalerne ikke har iagttaget oplysningspligten, og\nlægevagtens håndtering og besvarelse af hendes anmodning om sletning.\nDatatilsynet finder – efter at sagen har været behandlet på et møde i Datarådet – at lægevagtens optagelse af telefonsamtaler kan ske med hjemmel i databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra h, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 3, og artikel 6, stk. 1, litra e.\nDatatilsynet finder imidlertid grundlag for at udtale alvorlig kritik af, at lægevagten har opbevaret optagelser af telefonsamtaler, som er mere end 5 år gamle, jf. forordningens artikel 5, stk. 1, litra e.\nDatatilsynet finder desuden grundlag for at meddele lægevagten påbud om at slette alle optagelser af telefonsamtaler, som er mere end 5 år gamle.\nLægevagten skal efterleve påbuddet snarest muligt og senest 31. marts 2021. Påbuddet gives i medfør af databeskyttelsesforordningens artikel 58, stk. 2, litra d.\nIfølge databeskyttelseslovens § 41, stk. 2, nr. 5, straffes med bøde eller fængsel i op til 6 måneder den, der undlader at efterkomme et påbud meddelt af Datatilsynet i medfør af forordningens artikel 58, stk. 2.\nDa det alene er optagelser af telefonsamtaler, som er mere end 5 år gamle, som lægevagten ikke længere kan behandle, finder Datatilsynet, at optagelser af lægevagtens telefonsamtaler med klager således ikke på nuværende tidspunkt kan kræves slettet efter forordningens artikel 17.\nDatatilsynet finder desuden grundlag for at udtale kritik af, at lægevagtens håndtering af klagers anmodning om sletning ikke er sket i overensstemmelse med databeskyttelsesforordningens artikel 12, stk. 3.\nDatatilsynet finder herudover, at lægevagten kan opfylde oplysningspligten ved at give de registrerede de mest relevante oplysninger i et speak i forbindelse med opkaldet kombineret med en lettilgængelig henvisning til, hvor på lægevagtens hjemmeside de registrerede kan finde yderligere information om lægevagtens optagelse af telefonsamtaler, jf. forordningens artikel 13.\nDet fremgår af sagen, at lægevagten henholdsvis den 24. februar og 29. juni 2019 optog en telefonsamtale mellem klager og lægevagten.\nDen 3. juli 2019 anmodede klager Region Syddanmark om at slette alle optagelser af telefonsamtaler mellem hende og lægevagten. Klager anførte i den forbindelse, at hun ikke havde givet samtykke til, at der kunne ske optagelse af telefonsamtalerne, og at oplysningerne om hende derfor var blevet behandlet ulovligt.\nRegion Syddanmark oversendte den 9. juli 2019 klagers anmodning til lægevagten, da lægevagten er dataansvarlig for den pågældende behandling.\nDen 16. august 2019 afviste lægevagten klagers anmodning om sletning. Lægevagten oplyste i den forbindelse, at lægevagten har optaget samtaler i ca. 10 år, og at det drejer sig om sammenlagt 7,5 millioner samtaler. Derudover oplyste lægevagten, at lydoptagelserne udgør en meget væsentlig information i forbindelse med klagesager, og at samtalerne kun anvendes i den forbindelse, hvor der er en sammenfaldende interesse i at få belyst en klagesag bedst muligt. Som grundlag for behandlingen pegede lægevagten på databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f.\nHenholdsvis den 11. og 18. august 2019 rettede klager henvendelse til Datatilsynet og klagede over lægevagtens manglende besvarelse af hendes anmodning om sletning inden for fristen i databeskyttelsesforordningens artikel 12, stk. 3, manglende hjemmel til optagelse af telefonsamtalerne og manglende iagttagelse af oplysningspligten efter artikel 13 i forbindelse med lægevagtens optagelse af telefonsamtalerne.\n2.1. Lægevagtens bemærkninger\nLægevagten har henholdsvis den 12. september 2019, den 16. oktober 2019, den 5. marts 2020 og den 19. maj 2020 afgivet udtalelser til brug for sagens behandling.\nLægevagten har oplyst, at lægevagten behandler oplysninger om klagers navn, personnummer og helbredsoplysninger.\nLægevagten har uddybende forklaret, at den visiterende vagtlæge, der tager lægevagtens telefon, noterer borgerens personnummer og sundhedsfaglige spørgsmål i lægevagtens journalsystem og giver lægefaglig rådgivning og/eller visiterer borgeren videre til andre relevante dele af sundhedsvæsenet.\nLægevagten har overordnet anført, at det er lægevagtens opfattelse, at det er vigtigt at optage samtaler med borgerne, da de har en ”særlig karakter”. Det er således tale om henvendelser fra borgere i døgnets ydertidspunkter, som angår akutte sundhedsfaglige problemstillinger med til tider bekymrede borgere.\nVedrørende formålet med lydoptagelserne har lægevagten anført, at optagelsen af samtalerne sker for at leve op til lægevagtens forpligtelser i henhold til autorisationsloven og journalføringsbekendtgørelsen.\nLægevagten har hertil anført, at lægevagten anser lydoptagelserne for at være en del af journalen, som lægevagten er pligtig til at føre og opbevare, og at lydoptagelserne indgår i journalmaterialet på samme måde som et journalnotat. Dette for bl.a. at sikre korrekt journalføring. Lægevagten har i den forbindelse bemærket, at vagtlægerne bestræber sig på, at alle relevante oplysninger om den lægefaglige vurdering af den akutte henvendelse indgår i det journalnotat, som lægevagter udarbejder under eller efter samtalen med borgeren, og som bliver sendt til vedkommendes egen læge.\nLægevagten har herudover anført, at formålet med lydoptagelserne er at anvende disse i forbindelse med serviceklager og faglige klager for at belyse klagen bedst muligt, inden der træffes afgørelse, og at det derved undgås at stå i en situation, hvor det bliver påstand mod påstand. Dette er særligt relevant i sager, hvor det drejer sig om klager over fejlvurderinger, eller hvor vagtlægerne måske har handlet ansvarspådragende.\nLægevagten har endvidere anført, at vagtchefen og vagtudvalget på baggrund af arbejdet med konkrete klagesager tager initiativ til løbende at arbejde på at forbedre kvaliteten i visitationen og ændre retningslinjer for arbejdet, hvilket højner patientsikkerheden i lægevagten.\nSupplerende har lægevagten oplyst, at visitationen er meget dynamisk. Vagtlægerne bruger meget opmærksomhed på, om patienterne kan følge med hele vejen, at de forstår, hvad lægen vil, og på hvilket grundlag den lægefaglige beslutning bliver truffet. Visitationerne er kortvarige, og det er ikke muligt at nedskrive præcist, hvordan samtalen udformer sig. Lægen kan ikke i notatet beskrive, hvordan kontakten har været, eller hvordan tonen var mellem læge og patient, hvilket heller ikke er et krav. Begge parter har brug for enighed, inden visitationen afsluttes. Denne fornemmelse af samarbejde mellem læge og patient er meget vigtig, men kan ikke altid beskrives i et journalnotat, hvor fokus er på afdækningen af det sundhedsfaglige problem og løsning heraf.\nLægevagten har endvidere peget på, at Styrelsen for Patientklager i en afgørelse af 2. maj 2018 har anset lydoptagelse af en telefonvisitation i lægevagten af en akut henvendelse for at være en del af patientjournalen.\nHjemmel til optagelse af telefonsamtaler\nLægevagten har anført, at behandling af personoplysninger, herunder optagelse af telefonsamtaler, sker på baggrund af databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra e, idet behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelsen af en opgave i samfundets interesse, som den dataansvarlige har fået pålagt, og artikel 6, stk. 1, litra f, idet lægevagten har en legitim og retlig interesse i at optage samtalerne med borgerne.\nBehandling af oplysninger om bl.a. helbred har lægevagten anført, sker på baggrund af databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra h.\nTilsvarende har lægevagten fundet, at der er hjemmel til behandling af helbredsoplysninger i databeskyttelseslovens § 7, stk. 3.\nLægevagten har i den forbindelse henvist til autorisationslovens § 21, hvoraf det følger, at læger er forpligtet til at føre patientjournaler over deres lægefaglige virksomhed.\nLægevagten har endvidere henvist til, at patientjournalen tjener flere formål, idet den både dokumenterer den udførte behandling og pleje, sikrer kontinuitet i behandlingen og plejen, informerer patienten og sikrer udveksling af relevant information mellem fagpersoner, der er involveret i behandlingen og plejen af patienten.\nHerudover har lægevagten henvist til journalføringsbekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 2, litra p, hvoraf det fremgår, at patientjournaler skal indeholde oplysninger fra bl.a. video- og lydoptagelser mv. foretaget som led i behandling, indtil nødvendige oplysninger herfra er journalført.\nLægevagten har oplyst, at lydoptagelserne udgør en del af journalen, som lægevagten er pligtig til at føre, og at lægevagten derfor skal opbevare lydoptagelserne i overensstemmelse med de almindelige regler for opbevaring af patientjournaler; dvs. minimum 10 år efter sidste kontakt i henhold til journalføringsbekendtgørelsens § 15. Lægevagten har hertil oplyst, at visse journaler skal gemmes i mere end 10 år, hvis journaltilførslerne er af betydning for klage-, tilsyns- eller erstatningssager, hvilket lægevagtens journalnoter i nogle tilfælde vil være. Lægevagten har i den forbindelse bemærket, at lægevagten har gemt lydoptagelser siden januar 2013.\nLægevagten har anført, at lægevagten ikke har hjemmel til at slette lydoptagelserne, da de indgår som et væsentligt element i patientbehandlingen og på lige fod med lægernes øvrige journalnotater.\nLægevagten har oplyst, at de enkelte læger ikke har adgang til lydfilerne, og at det er vagtchefen, der lytter til lydfilerne og medvirker til en evt. klagesagsoplysning.\nLægevagten har oplyst, at patienten i forbindelse med opkald automatisk oplyses om, at samtalen optages og gemmes, men at det ikke oplyses, hvorfor samtalen optages og gemmes, herunder i hvor lang tid optagelsen gemmes, eller hvad hjemmelsgrundlaget for at optage og gemme samtalen er.\nLægevagten har anført, at lægevagten på den baggrund vurderer, at lægevagten på nuværende tidspunkt ikke opfylder oplysningspligten, og at der vil blive rettet op på dette.\nKlager er henholdsvis den 10. september 2019 og 23. marts 2020 kommet med bemærkninger til lægevagtens udtalelser.\nKlager har anført, at lægevagten ikke har iagttaget oplysningspligten i forbindelse med optagelse af telefonsamtalerne, jf. forordningens artikel 13, herunder særligt oplysninger om, i hvor lang tid lægevagten opbevarer lydoptagelserne, jf. forordningens artikel 13, stk. 2, litra a.\nKlager har endvidere anført, at lægevagten ikke overholder de grundlæggende principper for behandling af personoplysninger i henhold til forordningens artikel 5, herunder særligt princippet om dataminimering, jf. forordningens artikel 5, stk. 1, litra c. Klager har i den forbindelse bemærket, at lægevagten tidligere havde oplyst, at optagelse af telefonsamtalerne skete i tilfælde af, at der skulle opstå en klagesag, men at dette ikke er relevant i hendes tilfælde, idet hun ikke ønsker at indgive en klage, hvorfor den pågældende behandling ikke er i overensstemmelse med princippet om dataminimering.\nEndelig har klager anført, at lægevagten ulovligt behandler lydoptagelserne, jf. forordningens artikel 9. Klager har i den forbindelse bemærket, at lægevagten tidligere har henvist til databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra f, som hjemmel for behandlingen, men at hjemlen til behandlingen efter klages opfattelse skal findes i forordningens artikel 9, da lydoptagelserne indeholder oplysninger om klagers helbred.\nKlager har hertil anført, at hun fortsat oplever det meget uklart og uigennemskueligt, hvad lydoptagelserne skal anvendes til, og hvad der udgør hjemlen til denne behandling, idet lægevagten oplyser forskellige hjemler og formål med lydoptagelserne.\n2.3. Sundheds- og Ældreministeriets bemærkninger\nDatatilsynet har til brug for sagens behandling indhentet en udtalelse fra Sundheds- og Ældreministeriet om bl.a. samspillet mellem journalføringsbekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 2, litra p, og § 15. Sundheds- og Ældreministeriet har oplyst følgende:\n”Sundheds- og Ældreministeriet har indhentet bidrag fra Styrelsen for Patientsikkerhed. Ministeriet bemærker i den forbindelse, at det er Styrelsen for Patientsikkerhed, der i medfør af autorisationslovens § 21, § 22, stk. 4, § 23, stk. 3, § 24, stk. 2, § 25, stk. 3 og 4, har fastsat nærmere regler om journalføring i bekendtgørelse nr. 530 af 24. maj 2018 om autoriserede sundhedspersoners patientjournaler (journalføring, opbevaring, videregivelse og overdragelse m.v.).\nAd 1 [om sammenspillet mellem journalføringsbekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 2, litra p, og § 15]\nSundheds- og Ældreministeriet har indhentet bidrag fra Styrelsen for Patientsikkerhed, som ministeriet kan henholde sig til. Styrelsen oplyser følgende:\n”Det fremgår af journalføringsbekendtgørelsens § 2, stk. 1, at ved en patientjournal forstås optegnelser, som oplyser om patientens tilstand, den planlagte og udførte behandling m.v., herunder hvilken information der er givet, og hvad patienten på den baggrund har tilkendegivet. Optegnelser, der i øvrigt indeholder oplysninger om rent private forhold og andre fortrolige oplysninger om patienten, er også en del af patientjournalen. Af stk. 2 fremgår det, at sundhedsfaglige erklæringer, diagrammer og hjælpeark, udskrivningsbreve (epikriser), hen- og tilbagevisninger, røntgenbilleder/beskrivelser, kliniske fotos, modeller samt resultatet af undersøgelses- og behandlingsforløb er omfattet af journalen, i det omfang de har betydning for behandling m.v.\nFormålet med patientjournalen er af hensyn til patientsikkerheden at danne grundlag for information og behandling af patienten, dokumentere den udførte behandling, fungere som det nødvendige interne kommunikationsmiddel mellem det personale, der deltager i behandlingen af patienten, sikre kontinuitet i behandlingen samt danne grundlag for tilsyn.\nStyrelsen for Patientsikkerhed har forstået det således, at lydoptagelserne i lægevagten er indført af regionerne af kvalitetssikringsårsager. Optagelserne sker ikke af behandlingsmæssige årsager, og de har ikke til formål at blive anvendt af sundhedspersonalet i den videre behandling af patienten.\nDet er fortsat styrelsens opfattelse at lydoptagelser, som er optaget af andre end behandlingsmæssige hensyn, ikke udgør en del af journalen, og dermed heller ikke er omfattet af journalføringsbekendtgørelsen, herunder opbevaringspligten. Det er alene selve lægens journalnotat, som er omfattet af journalføringsbekendtgørelsen.\nAd 2 [om der er pligt til at journalføre oplysninger fra video- og lydoptagelser efter journalføringsbekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 2, litra p]\nSundheds- og Ældreministeriet har indhentet bidrag fra Styrelsen for Patientsikkerhed, som ministeriet kan henholde sig til:\n”Styrelsen for Patientsikkerhed kan oplyse, at det følger af autorisationslovens § 22, stk. 2, at patientjournalen skal indeholde de oplysninger, der er nødvendige for en god og sikker patientbehandling.\nAf journalføringsbekendtgørelsens § 10, stk. 2, fremgår en række forhold, som skal fremgå af journalen, hvis de er relevante og nødvendige. Herunder fremgår video- og lydoptagelser m.v. foretaget som led i behandling, indtil nødvendige oplysninger herfra er journalført, under § 10, stk. 2, nr. 2, litra p.\nHvilke oplysninger, der i en konkret situation må anses for at være relevante og nødvendige, vil altid afhænge af sundhedspersonens faglige vurdering.\nDet kan oplyses, at de video- og lydoptagelser, der henvises til i bekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 2, litra p, er optagelser, der specifikt foretages med henblik på en sundhedsfaglig gennemgang med det formål efterfølgende at foretage en endelig faglig vurdering, som derefter skal indføres i patientjournalen.\nDet er styrelsens forståelse, at lydoptagelser i lægevagten ikke foretages med dette formål.\nDet kan i øvrigt oplyses, at lyd- og videooptagelser omfattet af bekendtgørelsen ikke kan træde i stedet for sundhedspersonens sædvanlige journaloptagelser. Hvis sådanne optagelser benyttes som grundlag for journaloptagelser, må de først slettes, når de nødvendige oplysninger er journalført på sædvanlig måde.”\nAd 3 [om der efter ministeriets opfattelse er pligt til at slette video- og lydoptagelser efter, at de nødvendige oplysninger fra optagelserne er journalført]\n”Som anført ovenfor, opfatter Styrelsen for Patientsikkerhed som udgangspunkt ikke lyd- og videooptagelser som en del af journalen, hvis de ikke benyttes som grundlag for journaloptagelse. Optagelserne er dermed ikke omfattet af journalføringsbekendtgørelsen, og dermed heller ikke af journalføringsbekendtgørelsens opbevaringsperiode. Der er på denne baggrund efter Styrelsen for Patientsikkerheds opfattelse ikke en pligt til at opbevare optagelserne efter sundhedslovgivningen.\nOplysningerne vil dermed skulle opbevares efter reglerne i databeskyttelsesloven og databeskyttelsesforordningen. Det er Datatilsynet, som administrerer disse regler og er tilsynsmyndighed på området.\nStyrelsen for Patientsikkerhed har dermed ikke mulighed for at udtale sig om, hvorvidt der er en obligatorisk slettepligt i den pågældende situation.”\nAd 4 [øvrige relevante bestemmelser vedrørende autoriserede sundhedspersoners optagelse af telefoniske henvendelser fra borgere og mulighederne for sletning]\nHverken Sundheds- og Ældreministeriet eller Styrelsen for Patientsikkerhed er bekendt med øvrige relevante bestemmelser vedrørende autoriserede sundhedspersoners optagelse af telefoniske henvendelser fra borgere og mulighederne for sletning.”\n3.1. Hjemmel til optagelse af telefonsamtaler\n3.1.1. Efter databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 1, gælder der som udgangspunkt et forbud mod behandling af bl.a. helbredsoplysninger. Databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra a-j, angiver, hvornår forbuddet mod behandling af særlige kategorier af personoplysninger, herunder helbredsoplysninger, i forordningens artikel 9, stk. 1, ikke finder anvendelse.\nAf databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra h, fremgår det, at forbuddet mod behandling af helbredsoplysninger ikke finder anvendelse, hvis behandling er nødvendig med henblik på forebyggende medicin eller arbejdsmedicin til vurdering af arbejdstagerens erhvervsevne, medicinsk diagnose, ydelse af social- og sundhedsomsorg eller -behandling eller forvaltning af social- og sundhedsomsorg og -tjenester på grundlag af EU-retten eller medlemsstaternes nationale ret eller i henhold til en kontrakt med en sundhedsperson og underlagt de betingelser og garantier, der er omhandlet i stk. 3.\nDet følger af artikel 9, stk. 3, at personoplysninger som omhandlet i stk. 1 kan behandles til de formål, der er omhandlet i stk. 2, litra h, hvis disse oplysninger behandles af en fagperson, der har tavshedspligt i henhold til EU-retten eller medlemsstaternes nationale ret eller regler, der er fastsat af nationale kompetente organer, eller under en sådan persons ansvar, eller af en anden person, der også har tavshedspligt i henhold til EU-retten eller medlemsstaternes national ret eller regler, der er fastsat af nationale kompetente organer.\nForordningens artikel 9, stk. 3, omfatter forebyggende sygdomsbekæmpelse, medicinsk diagnose, sygepleje eller patientbehandling samt forvaltning af læge- og sundhedstjenester. Bestemmelsen var nødvendig for, at den dataansvarlige som hidtil vil kunne behandle helbredsoplysninger i forbindelse med varetagelsen af sine opgaver på sundhedsområdet, herunder bl.a. i forbindelse med patientbehandling.\nDet er en betingelse, at den, som forestår behandlingen af personoplysningerne, har tavshedspligt, hvilket i almindelighed er opfyldt i relation til personer inden for sundhedssektoren. Personer, der arbejder inden for sundhedssektoren, er som udgangspunkt underlagt straffelovens §§ 152 og 152 a-f om tavshedspligt, der udgør dansk rets almindelige regler om tavshedspligt, sundhedslovens § 40 om patientens krav på sundhedspersonens tavshed samt – formentlig – forvaltningslovens regler om tavshedspligt.\nForordningens artikel 9, stk. 2, litra h, og stk. 3, forudsætter, at behandlingen har hjemmel i national ret. Det er imidlertid i litteraturen antaget, at der ikke er noget til hinder for, at forordningens artikel 9, stk. 2, litra h, gennemføres som behandlingsregler på generel vis ved en nærmest ordret implementering.\nDet følger således af databeskyttelseslovens § 7, stk. 3, at behandling af oplysninger omfattet af databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 1, kan ske, hvis behandling af oplysninger er nødvendig med henblik på forebyggende sygdomsbekæmpelse, medicinsk diagnose, sygepleje eller patientbehandling eller forvaltning af læge- og sundhedstjenester, og behandling af oplysningerne foretages af en person inden for sundhedssektoren, der efter lovgivningen er undergivet tavshedspligt, jf. databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra h.\n3.1.2. Lægevagten har over for Datatilsynet anført, at lægevagtens behandling af personoplysninger i form af optagelse af telefonsamtaler kan ske med hjemmel i databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra h, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 3, og forordningens artikel 6, stk. 1, litra e og f.\nLægevagten har i den forbindelse anført, at lægevagten er forpligtet til at føre patientjournaler over lægevagtens lægefaglige virksomhed, jf. autorisationslovens § 21, og at lydoptagelsen at samtalen mellem lægen og patienten indgår som en del af patientjournalen, indtil nødvendige oplysninger er journalført, jf. journalføringsbekendtgørelsens § 10, stk. 2, nr. 2, litra p.\nLægevagten har desuden anført, at lydoptagelserne bruges i forbindelse med klage- og erstatningssager, og at lydoptagelserne er med til at sikre korrekt journalføring.\n3.1.3. Datatilsynet lægger til grund, at (hoved)formålet med lægevagtens optagelse af telefonsamtaler er at sikre dokumentation til brug for eventuelle klage- og erstatningssager, og at lydoptagelserne dermed bidrager til at kvalitetssikre samtaler mellem lægevagten og borgerne.\nDet er på den baggrund Datatilsynets opfattelse, at lægevagtens optagelse af telefonsamtaler ikke kan foretages med hjemmel i autorisationslovens § 21 og journalføringsbekendtgørelsens § 10.\nDatatilsynet har herved lagt vægt på Styrelsen for Patientsikkerheds oplysninger om, at lydoptagelser, som er optaget af andre end behandlingsmæssige hensyn, ikke indgår som en del af en patientjournal og dermed heller ikke er omfattet af journalføringsbekendtgørelsen, herunder bekendtgørelsens regler om opbevaringspligt.\nDatatilsynet finder imidlertid, at lægevagtens optagelse af telefonsamtaler kan foretages med hjemmel i databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra h, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 3, og databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra e.\nDatatilsynet har herved lagt vægt på, at ikke kun selve den sundhedsfaglige behandling, men også forvaltning af sundhedsomsorg og sundhedstjenester kan rummes inden for forordningens artikel 9, stk. 2, litra h, jf. bestemmelsens ordlyd. Databeskyttelseslovens § 7, stk. 3, omfatter tillige behandling af helbredsoplysninger i forbindelse med forvaltning af læge- og sundhedstjenester. Administrativt præget behandling i tilknytning til sundhedsfaglig behandling må således efter Datatilsynets opfattelse også antages at kunne rummes inden for de førnævnte bestemmelser, og efter tilsynets vurdering har lægevagtens optagelse af telefonsamtaler en nær tilknytning til den sundhedsfaglige behandling, idet lydoptagelser i mange tilfælde udgør et væsentligt og meget vigtigt bidrag i forbindelse med behandling af klager over sundhedsfaglige behandling.\nDatatilsynet har også lagt vægt på, at optagelse af telefonsamtaler med lægevagten udgør en ekstra sikkerhed for såvel den registrerede som vagtlægen. For den registrerede betyder lydoptagelserne, at den registrerede undgår at stå i en situation, hvor vedkommende ikke kan dokumentere, f.eks. hvilke oplysninger vedkommende gav til vagtlægen til brug for dennes vurdering af situationen. Tillige vil det være muligt for vagtlægen at dokumentere, på hvilken baggrund vedkommende foretog sin vurdering. Dette er særligt relevant, da udfaldet af en klagesag kan få stor betydning for den pågældendes autorisation og dermed mulighed for at udøve lægegerningen.\nOptagelse af lægevagtens telefonsamtaler kan således udgøre et væsentligt element i forhold til at højne kvaliteten af lægevagtens virksomhed gennem bedre belysning af klagesager og dermed også være medvirkende til at højne patientsikkerheden.\nDatatilsynet har endvidere lagt vægt på, at lægevagten bemandes af de praktiserende læger i Region Syddanmark, og at de praktiserende læger er underlagt tavshedspligtsbestemmelserne i straffelovens §§ 152 og 152 a-f samt sundhedslovens § 40 i forhold til det arbejde, som de praktiserende læger udfører for lægevagten.\nDet er derfor Datatilsynets vurdering, at optagelse af telefonsamtaler kan rummes inden for forordningens artikel 9, stk. 2, litra h, jf. databeskyttelseslovens § 7, stk. 3.\nEndvidere kan optagelse af telefonsamtalerne ske med hjemmel i databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra e, idet behandlingen må anses for at være nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave i samfundets interesse eller som henhører under offentlig myndighedsudøvelse, som den dataansvarlige har fået pålagt.\nDatatilsynet har herved bl.a. lagt vægt på, at det af sundhedslovens § 3 fremgår, at regioner og kommuner er ansvarlige for, at sundhedsvæsenet tilbyder en befolkningsrettet indsats vedrørende forebyggelse og sundhedsfremme samt behandling af den enkelte patient, og at det på baggrund af aftalen mellem Region Syddanmark og PLO Syddanmark påhviler lægevagten at sikre ”(...) en rationel og velfungerende vagtordning af høj kvalitet, som yder befolkningen i Region Syddanmark en god og betryggende lægebetjening og service i vagttiden.”\nEndelig er det Datatilsynets vurdering, at behandlingen er tilstrækkelig, relevant og begrænset til, hvad der er nødvendigt i forhold til det formål, hvortil oplysningerne behandles, jf. forordningens artikel 5, stk. 1, litra c.\nDet er således Datatilsynets vurdering, at hensynet til fyldestgørende oplysning af en klagesag med potentielt meget indgribende betydning for de implicerede parter ikke i samme omfang vil kunne tilgodeses ved, at den pågældende vagtlæge løbende eller efter endt opkald noterer i journalen, hvordan opkaldet forløb, og hvilke lægefaglige vurderinger der blev foretaget, herunder baggrunden for den pågældende vurdering.\nLægevagten har oplyst, at lægevagten har optaget og gemt telefonsamtaler siden januar 2013, og at lægevagten har optaget sammenlagt 7,5 millioner samtaler. Efter lægevagtens vurdering er lydoptagelserne en del af patientjournalen og skal derfor i medfør af journalføringsbekendtgørelsens § 15 opbevares i mindst 10 år.\nPå baggrund af oplysningerne fra Styrelsen for Patientsikkerhed er det som anført oven for Datatilsynets vurdering, at lydoptagelserne ikke kan anses for at være en del af patientjournalen og dermed ikke er omfattet af journalføringsbekendtgørelsens opbevaringspligt indtil 10 år efter seneste kontakt.\nDatatilsynet vurderer, at opbevaring af lydoptagelser i op til 5 år vil være i overensstemmelse med forordningens artikel 9, stk. 2, litra h, idet behandlingen i den tidsperiode vil være nødvendig for opfyldelse af formålet.\nDatatilsynet har herved lagt vægt på, at formålet med optagelse af telefonsamtaler hos lægevagten er at sikre dokumentation til brug for eventuelle klager, og at det fremgår af § 3 a i lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet, at klager skal indgives inden 2 år efter det tidspunkt, hvor klageren var eller burde være bekendt med det forhold, der klages over, dog senest 5 år efter den dag, hvor klageforholdet har fundet sted. Det er således fastsat en absolut frist for indgivelse af klager på 5 år.\nDatatilsynet finder grundlag for at udtale alvorlig kritik af lægevagtens opbevaring af optagede telefonsamtaler, som er mere end 5 år gamle, jf. forordningens artikel 5, stk. 1, litra e.\nDatatilsynet finder endvidere grundlag for at meddele lægevagten påbud om at slette alle optagelser af telefonsamtaler, der er mere end 5 år gamle.\nDatatilsynet har i den forbindelse noteret sig, at det tillige fremgår af vagtinstruksen for Lægevagten Region Syddanmark pkt. 4.8., at telefonsamtaler til bl.a. visitationen må gemmes i 5 år.\nFor så vidt angår de to optagne telefonsamtaler den 24. februar 2019 samt den optagne telefonsamtale den 29. juni 2019, som klager har anmodet lægevagten om at få slettet med henvisning til, at hun ikke har i sinde at klage over lægevagten, kan dette ikke føre til en ændret vurdering. Datatilsynet finder således, at lægevagten var berettiget til at afslå klagers anmodning om sletning af de pågældende lydoptagelser.\n3.3. Håndtering af anmodning om sletning\nAf databeskyttelsesforordningens artikel 12, stk. 3, følger det, at den dataansvarlige uden unødig forsinkelse og i alle tilfælde senest en måned efter modtagelsen af anmodningen skal oplyse den registrerede om foranstaltninger, der træffes på baggrund af en anmodning i henhold til bl.a. forordningens artikel 17.\nDatatilsynet finder, at lægevagtens håndtering af klagers anmodning om sletning ikke har været i overensstemmelse med forordningens artikel 12, stk. 3, idet lægevagten den 9. juli 2019 modtog klagers anmodning om sletning fra Region Syddanmark, men først den 16. august 2019 besvarede anmodningen.\nDet er på den baggrund Datatilsynets opfattelse, at lægevagtens håndtering af den omhandlede anmodning om indsigt ikke er sket i overensstemmelse med forordningens artikel 12, stk. 3, hvorfor tilsynet udtaler kritik.\nHvis personoplysninger om en registreret indsamles hos den registrerede, skal den dataansvarlige på tidspunktet for indsamlingen give den registrerede en række oplysninger, jf. databeskyttelsesforordningens artikel 13, stk. 1 og 2.\nLægevagten har over for Datatilsynet tilkendegivet, at det ”speak”, som lægevagten giver i forbindelse med opkald til lægevagten, ikke lever op til kravene i forordningens artikel 13, stk. 1 og 2, i forhold til den behandling, som finder sted i forbindelse med lægevagtens optagelse af telefonsamtaler. Lægevagten har hertil oplyst, at lægevagten har påbegyndt arbejdet med at forfatte og indtale et nyt speak, som opfylder kravene til oplysningspligten.\nDet er Datatilsynets opfattelse, at det i den konkrete situation er uhensigtsmæssigt at stille krav om, at alle de oplysninger, som skal gives i henhold til forordningens artikel 13, gives til den registrerede i et speak, når der ringes op til lægevagten. Datatilsynet har i den forbindelse lagt vægt på, at det en længere opremsning af oplysninger, der potentielt kan vare flere minutter, ikke i en sådan situation vil være i den registreredes interesse, ligesom det næppe kan antages at være overskueligt for den registrerede. Efter Datatilsynets opfattelse må det i særlig grad gøre sig gældende i forbindelse med optagelse af telefonsamtaler med lægevagten, hvor samtalerne kan være af hastende eller akut karakter.\nDet er på den baggrund Datatilsynets vurdering, at lægevagten kan opfylde oplysningspligten i forordningens artikel 13 ved at give den registrerede de mest relevante oplysninger i et speak i forbindelse med opkaldet kombineret med en lettilgængelig henvisning til, hvor på lægevagtens hjemmeside den registrerede kan finde yderligere information om lægevagtens optagelse af telefonsamtaler.\nDatatilsynet afventer herefter underretning fra Lægevagten Region Syddanmark. Underretningen skal være tilsynet i hænde senest den 31. marts 2021.\n Lovbekendtgørelse nr. 731 af 8. juli 2019 om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed.\n Bekendtgørelse nr. 530 af 24. maj 2018 om autoriserede sundhedspersoners patientjournaler (journalføring, opbevaring, videregivelse og overdragelse m.v.)\n Lovbekendtgørelse nr. 976 af 17. september 2019 om bekendtgørelse af straffeloven.\n Lovbekendtgørelse nr. 433 af 22. april 2014 om bekendtgørelse af forvaltningsloven.\n Databeskyttelsesforordningen og databeskyttelsesloven med kommentarer, Kristian Korfits Nielsen m.fl., 1. udgave, 2020, side 442 og 1020.\n Lovbekendtgørelse nr. 903 af 26. august 2019 om bekendtgørelse om sundhedsloven.\n Aftale mellem Region Syddanmark og PLO Syddanmark om tilrettelæggelse af den regionale lægevagt og visitation til skadestuer fra 27. oktober 2014, side 1, 1. pkt. Aftalen mellem Region Syddanmark og PLO Syddanmark kan læses her: https://www.laeger.dk/sites/default/files/plo-syddanmark_underskrevet_vagtaftale_2014.pdf.\n Lovbekendtgørelse nr. 995 af 14. juni 2018 om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet.\nHenvendelse fra Patienterstatningen\nPatienterstatningen rettede efterfølgende henvendelse til Datatilsynet og anmodede tilsynet om at overveje, hvorvidt opbevaringsperioden kan ændres fra 5 år til 10 år for at tilgodese hensynet til den 10-årige forældelsesfrist i klage- og erstatningslovens § 59, stk. 2.\nDatatilsynet fandt – efter at henvendelsen havde været behandlet på et møde i Datarådet – at det ikke ville være i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne at opbevare lydoptagelser i op til 10 år af hensyn til eventuelle erstatningskrav, som først anmeldes efter 5 år.\nPå baggrund af henvendelsen fra Patienterstatningen fandt Datatilsynet dog anledning til at tilkendegive over for de regionale lægevagter, at opbevaring ud over 5 år ikke vil være i strid med princippet om bl.a. opbevaringsbegrænsning, hvis der på tidspunktet for opbevaringsperiodens udløb verserer en konkret klage-, tilsyns- eller erstatningssag, hvor lydoptagelserne har betydning for sagen.\n(Denne opdatering er tilføjet 22. april 2021)


Blåt Flag / Kommunalbestyrelsesmøde - Herslev Strand Sejlklub\nBlåt Flag / Kommunalbestyrelsesmøde\nUddrag af referat, Kommunalbestyrelsesmøde, mandag den 25. januar 2016\n8. Blå Flag ved Herslev Havn\nat lejeaftalen ikke skal indeholde krav om modtagelse af Blå Flag, og at punkt 5 i lejeaftale erstattes af følgende punkter:\n5.1 Herslev Strand Sejlklub skal i forbindelse med byggeri, anlæg og aktiviteter på området arbejde for høj sikkerhed og for miljørigtige og bæredygtige løsninger.\n5.2 Herslev Strand Sejlklub skal informere havnens brugere om havnens omgivelser og miljørigtig adfærd. Informationen gives via udarbejdelse af informationsmateriale og forskellige miljøaktiviteter eller arrangementer.\nBeslutning Udvalget for Teknik & Miljø den 12-01-2016:\nEt flertal bestående af Erik Falkenberg (O), Jens K. Jensen (V) og Ivan Mott (Ø) anbefaler\nBirger Prahl (F) og Martin Stokholm (A) anbefaler, at det meddeles Herslev Strand Sejlklub at Blåt Flag fortsat skal være et vilkår i lejeaftalen med sejlklubben.\nBeslutning Økonomiudvalget den 18-01-2016:\nLine Jacobsen (V), Lena Jensen (V) og Ole Blickfeldt (O) anbefalede indstillingerne.\nEt flertal bestående af Mette Touborg (F), Villy Hauritz (F), Carsten Rasmussen (A) og Jan Heine (I) besluttede, at det meddeles Herslev Strand Sejlklub, at Blå Flag fortsat skal være et vilkår i lejeaftalen.\nV og O benyttede standsningsretten til at begære sagen i Kommunalbestyrelsen.\nSagen forelægges derfor Kommunalbestyrelsen.\nBeslutning Kommunalbestyrelsen den 25-01-2016:\nThomas Stokholm (V)\nBlå Flag er en international miljømærkningsordning som tildeles strande, bådepladser og havne, som opfylder forskellige kriterier for vandkvalitet, sikkerhed, service og miljøinformation. Blå Flag ledes og administreres af Friluftsrådet i Danmark. Hvert år i december/januar skal man søge om at modtage det Blå Flag. I løbet af en sæson vil Blå Flags konsulenter kontrollere om alt stemmer overens med Blå Flags kriterier. Hvis nogen af de obligatoriske krav ikke er opfyldt, kan Blå Flag inddrage flaget.\nHerslev Strand Sejlklub mistede sit Blå Flag i juli 2015. Årsagen var manglende opdatering af piktogrammer samt manglende brandslukker. Sejlklubben er 100 % drevet af frivillige og de skal sikre overholdelse af kriterierne for Blå Flag.\nHerslev Strand Sejlklub har indgået en aftale med Lejre Kommunalbestyrelse om brugsret over areal ved Herslev Havn. Aftalen gælder frem til 31. august 2039. I aftalen er der et punkt (punkt 5) om Blå Flag, hvor der står:\n”Herslev Strand Sejlklub tilstræber ved ansøgning og betaling, at havnen til stadighed modtager ”Blå flag” eller tilsvarende ”anerkendelser”, der må eksistere på givne tidspunkter i fremtiden.”\nHerslev Strand Sejlklub vil gøre hvad de kan for at overholde de forpligtigelser, der står i lejeaftalen med Lejre Kommune. Men Herslev Strand Sejlklub vil gerne have omformuleret punktet i lejeaftalen, således at de miljø- og sikkerhedsmæssige forhold aftales mellem udlejer og lejer og ikke dikteres af en tredje part, som Blå Flag.\nHerslev Strand ligger i tilknytning til Herslev Havn. Herslev Strand har Blå Flag. For at\nopfylde nogle af kriterierne til Blå Flag ved Herslev Strand, henviser administrationen til\naffaldscontainere ved Herslev Havn. Telefon og førstehjælpskasse deler strand og havn\nom. Administrationen vurderer, at der kan være en god synergieffekt ved at både havn\nog strand har det Blå Flag, men det er ikke en nødvendighed. Der er ikke andre havne i\nRoskilde Fjord, der har Blå Flag.\nHerslev Strand Sejlklub iværksætter flere arrangementer, der er til glæde for det lokale fællesskab. Rammen for fællesskabet er fint i tråd med Vores Sted strategien.


7.300 meldte sig ledige i sidste uge - tæt på det laveste siden nedlukning\nNetop offentliggjorte tal fra Beskæftigelsesministeriet viser, at 263 personer meldte sig ledige i går. Det bringer det samlede antal af nytilmeldte ledige i sidste uge op på 7.334 personer, hvilket tangerer det laveste, siden store dele af landet blev lukke ned for halvanden måneds tid siden. Ugen før meldte godt 7.000 personer sig ledige, men det skal ses i lyset af, at der også var påske. Derfor kan sidste uge ligefrem kategoriseres som den ”mindst negative” siden midten af marts. I ugerne 14, 13 og 12 lød nytilmeldte ledige på henholdsvis omkring 20.000, 17.000 og 23.000.\nDe seneste uger har antallet af nytilmeldte ledige været klart nedadgående. Og trækker vi tilmed dem fra, som afmelder sig ledighed, så forblev ledighedskøen faktisk så godt som uændret i sidste uge, hvilket er første gang, vi kan konstatere det, siden store dele af landet blev lukket ned i marts. Hertil er der yderligere en række elementer at glæde sig over, hvor weekenden bød på en større omgang af forlængelser af hjælpepakker, som er en betydende økonomisk håndsrækning i en meget svær tid for både lønmodtagere og virksomheder. Inden vi dog får hænderne for højt op over hovedet over disse dages positive elementer, så skal vi huske på, at det i bund og grund er en hård tid med en meget dyb recession. Så der er mere tale om en række lysglimt i en mørk tid.\nSiden 10. marts er det samlede omfang af ledige steget med i alt 45.402 personer. Positivt er det, at stigningen er gået lidt i stå på det seneste, men mere end 45.000 er rigtig mange mennesker. Vi forventer hertil, at 1. maj og 1. juli kan byde på pukler af nytilmeldte ledige i forbindelse med månedsskifte, og vi ser derfor, at tallet kommer til at sige yderligere herfra.\nSamtidig kom det frem i weekenden, at mere end 150.000 lønmodtagere er dækket af lønkompensation, hvor alternativet kunne have været en afskedigelse. Der er således samlet set tale om, at foreløbig omkring 200.000 enten har mistet deres arbejde eller sendt hjem med lønkompensation. Man kan dog ikke sætte lighedstegn mellem lønkompensation og afskedigelse som alternativ, men uanset hvad er 200.000 et enormt tal på blot halvanden måned. Til sammenligning steg ledigheden under finanskrisen med rundt regnet 10.000 personer om måneden, da det gik værst for sig.\nWeekenden bød på en forlængelse lønkompensationen samt justeringer af den, og det var i den grad en nyhed, som gik under radaren, hvilket er lidt overraskende. Det er en rigtig god nyhed, da forlængelsen betyder, at færre kommer til at blive fyret over den kommende periode. For det første holder det en hånd under ledighedsstigningen her og nu, og for det andet gør det fundamentet for en hurtig genopretning ovenpå krisen mere smidig. Hertil forlængelse, justerede og udvidede man også kompensationen for faste omkostninger til virksomheder. Det får unægtelig det resultat, at færre virksomheder vil være nødsaget til at dreje nøglen om i forbindelse med Coronakrisen.


Express Bank kåret til årets bank 2019 - Læs mere om kåringen\nNyhed, Om Express Bank\n13. juni 2019 / Del\nFor fjerde år i træk tildeles Express Bank en pris til den årlige konference "Årets Finansvirksomhed" ved Finanswatch og E&Y.\nTirsdag den 28. maj 2019 afholdt Finanswatch og EYs deres årligt tilbagevendende konference “Årets Finansvirksomhed”, hvor banker, forsikrings -og pensionsselskaber har mulighed for at blive præmieret for deres regnskabsresultater i 2018 og årene forinden.\nI år fik Express Bank prisen som årets bank inden for vækst på baggrund af bankens indtægtsstigning i 2018.\nI banken er vi stolte over anerkendelsen, og den har en særlig betydning for os efter et krævende år 2018, hvor vores medarbejdere endnu engang leverede rekordhøje resultater samtidigt med, at vores nye nordiske organisation skulle stå sin prøve. Og den bestod.\nPrisen er medarbejdernes fortjeneste, og medarbejderne er verdens bedste. Tak til vores medarbejdere og tak til Finanswatch og EY for anerkendelsen.\nFinanswatch og EY uddeler hvert år prisen for årets bank på baggrund af en afvejning af indtjeningsnøgletal, vækst i indtægter, soliditet samt effektivtiet. De nominerede banker bliver opdelt i kategorierne 1) Store og mellemstore banker 2) Mindre banker og 3) Små banker og opnår point for deres præstation i 2018, de forudgående år samt udviklingen i denne periode. Express Bank var nomineret og vandt titlen som årets bank inden for vækst i kategorien mindre banker.


→ Bedste 20C To F ⇒ Se webshops\nHjem20C To F\nTemmelig mange online forretninger yder nu til dags en række forskellige muligheder for levering. En der er meget almindelig er for øjeblikket levering til et afhentningssted, som giver dig fleksibiliteten til at hente dine varer præcis når det passer dig. Fragtmuligheden er altså i høj grad simpel, og oftest desuden den mest betalelige leveringsmanér ved køb af 20C To F.\nDu burde ligeledes afveje for og imod at bestille produkterne til levering hjem til dig eller til når du er på job. Fragttypen bliver en gang i mellem en tand mere omkostningsfuld, men på den anden side yderst ukompliceret. Den mest prisbevidste slags levering kan ikke benægtes at være at hente pakken selv, men den mulighed nødvendiggør at du befinder dig nær online forretningens adresse.\nFragtperioden på kan vise sig at være virkelig essentiel forudsat du behøver ordren om kort tid, og af den grund er det særdeles essentielt at du ser leveringstiden på det vedkommende produkt.\nMasser af outlets på nettet yder levering på næstkommende hverdag på en masse produkter, eksempelvis 20C To F, hvilket er underforstået at bestillingen gennemføres forud for et fast tidspunkt, så at de med sikkerhed kan nå at få varerne skippet afsted forud for at pakkemedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte e-handler i Danmark præsterer fragt uden gebyr, men i de fleste tilfælde kræves det at der indkøbes for en konkret sum. Desuden må du udse dig den mindst kostelige form for levering, der oftest – ligegyldigt om man opholder sig ved Aarhus, Vordingborg eller Tønder – er at få fragtmanden til at køre dine varer til en pakkeshop.\nDet er jo ualmindeligt ukompliceret for købere at lave prissammenligning hos flere forretninger på nettet, og på grund af dette har utallige outlets på nettet været presset til at at trykke salgspriserne på deres produkter – til piger og drenge, og ligeså til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange byde på gratis fragt.\nTil gengæld kan det trods alt være udbytterigt at sammenholde forskellige e-shops efter tilbud på 20C To F inden du placerer ordren, således at du er sikker på at få fat i den laveste pris.\nDu må lige meget hvad være så påpasselig, at når en forretning på nettet afhænder produkter til salg for en pris som kan ses som helt ekstremt god, kunne det i nogle tilfælde være en indikator for en fup online butik. Køb med gængse betalingskort er i hvert fald omfattet af en foranstaltning, der redder folk overfor snydagtige online forretninger.\nVi foreslår generelt bestillinger med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du udnytte en afdragsordning som f.eks. ViaBill, såfremt du ser en fordel i at finansiere betalingen over en længere periode.\nForinden nogen shopper hos en internet butik kunne de for at være på den sikre side skimme forhandlerens handelsvilkår, men det er bare ikke særlig interessant.\nEn nem løsning kunne derfor være at bemærke hvorvidt online webshoppen er e-mærket, fordi det kan være en erklæring om at netshoppen overholder de danske love, og at forretningen undertiden evalueres af sagkyndige som kender til vedtægterne på området. Dette er desuden din chance for en håndsrækning, for så vidt du skulle få dilemmaer ved din ordre.\nLigeså er det en hjælp at du er opmærksom på de elementære betingelser der gælder for bestillingen, som for eksempel hvilken ombytningsrettighed e-forhandleren benytter. På grund af dette er det tilmed relevant, at man til enhver tid opbevarer ens faktura e-mail, så man altid vil kunne bevise handlen af 20C To F, uanset om man er kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder ultra troværdige løsninger til at gøre dig bekendt med adskillige nuværende forbrugeres meninger og på grund af dette er det smart, at du beser e-butikkens omtaler af 20C To F inden du handler.\nFacebook tilbyder lignende sådan set relevante muligheder for at få et kig ind i webbutikkens pålidelighed. I øvrigt er der nogle online forretninger hvor du kan tilkendegive en bedømmelse af købsoplevelsen, hvilket lige så vel bør udnyttes til at afveje hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret af annoncer. Vi hjælper en mængde internet firmaer og præsenterer forretningernes varer, og opnår godtgørelse om de besøgende vi sender videre realiserer en handel.\nInformationer vedrørende tilbud og internet forhandlere opdateres jævnligt, men vi tager ikke ansvar for rettelser der måtte være lavet efter at vi sidste gang opdaterede de anvendte oplysninger.


baby – Æselperspektiv\nUdgivet den august 10, 2018 september 1, 2019\nSommerferie, Sydfrankrig og selvmordsbaby\nRadiotavsheden er ovre: Jeg er lige kommet hjem fra sommerferie, hvor jeg har været afsted med barnet uden faren fulgte med. Jeg mødtes med mine forældre i deres hus i Sydfrankrig.\nHver gang man siger ”Sommerhus i Sydfrankrig”, får folk nogle associationer om et lille hus i en landsby. Hyggelige skodder for vinduerne, vindrueklaser over terrassen og ægte provence-stemning med lavendelblomster alle steder. Fuglene kvidrer og lykken er total. Måske man også kan komme på stranden?\nHuset, vi var i, er i imidlertid bygget af en russer for omtrent 40 år siden, som var gift med min mormor. Han havde ingen byggeteknisk uddannelse, men klarede det med hårdt arbejde og generelle håndværksmæssige evner. Det har resulteret i et hus, som ligger oven på en garage i 2 meters højde. Huset er ved at knække over på midten, temmelig skævt og har først for nyligt fået moderne fornødenheder, såsom rindende vand, elektricitet og et rigtigt toilet (hvor man dog ikke må smide papiret i kummen).\nDer er en gårdsplads belagt med skarpe småsten, en stor altan, hvor rækværket har en form, så en 1-årig snildt kan falde igennem. Udover hovedhuset, er der en ”hangar”, som vel mest er et værksted, hvor man kan stille en campingvogn, hvis det skulle blive nødvendigt – og en lille gul ”byg-selv” træhytte.\nHuset er placeret på en bjergskråning ud til en ret befærdet vej (der er jo ikke så fandens mange veje at vælge i mellem, når man kører i bjergene). Der er en flod på grunden, en bunker fra en svunden tid og en helveds masse insekter, skorpioner, firben og slanger. Så det er mildt sagt ikke et ideelt sted at holde ferie med små børn.\nMEN jeg har brugt hele min barndom dernede. Mine søstre har brugt hele deres barndom. Vi er kommet her hver eneste evige sommer. Det var det, vi gjorde. Kørte tværs gennem Europa for at sidde på et bjerg og læse jumbobøger. Det var helt perfekt, så der skulle min søn selvfølgelig også hen.\nNår man så står der med sin egen unge, så kan billedet af det perfekte sted godt smuldre lidt. For det er dælme et farligt sted at have et barn. Der er virkelig mange steder, hvor et barn kan falde et par meter ned, drukne eller det der er værre.\nHubert har da også været ved at slå sig selv ihjel ind til flere gange på vores tur (men vi holdt det til et par buler og et lille brandsår – ups). De fleste 1-årige er jo de vildeste kamikazepiloter, som de vælter ubekymret og hasarderet rundt i verden. Hvad gør et par dødsfælder fra eller til? Mine forældre må også have brugt ret mange somre på at løbe foroverbøjet rundt og forhindret mine søstre og jeg i at dø. (TAK!)\nNå, men vi har altså brugt en uges tid i dette hus. Jeg skulle passe på Hubert 24/7, men det gør ikke så meget, når man ikke skal lave mad, gøre rent, rydde eller vaske op – og der står to beredvillige bedsteforældre klar til at aflaste i dagstimerne. Det har været en forkælelsestur, for jeg har fået sovet en hel masse, for der er ikke noget internet på vores bjerg, og så kommer man tidligt i seng og heeeeeelt ned i gear. Der var ingen strabadserende planer, der skulle nåes. Kun en masse lækkert mad der skulle spise. Mums!\nUdgivet den juli 26, 2018 september 1, 2019\nSå sov for helvede!\nEr jeg den eneste, som har været ude og gå med barnevognen i nat? Som har gået på den hårfine grænse mellem vuggen og rusken ? Hvislet “nu sover du kraftedeme” til det, man elsker højere end noget andet?\nDenne her varme er ulidelig – og på sommerdag nogen og halvtreds, vil jeg gerne sige det, som ingen danskere nogensinde må sige: JEG HAR FÅET NOK SOMMER!\nDe sidste to nætter har været en ekstraordinær hård kamp for at få Hubert til at sove på grund af varmen. Min mand og jeg kigger opgivende på hinanden. Hvornår stopper det? Får vi nogen sinde lov at sove igen? Hvordan overlever vi?\nI nat brød jeg mine grænser for, hvad jeg synes er rimeligt at gøre for at få sit barn til at sove: gå tur i barnevognen midt om natten. Jeg har tidligere tænkt, at det var et skråplan af dimensioner. For det kommer jo aldrig til at fungere i virkeligheden – men desperate times call for desperate measures .\nHubert havde grædt, skreget og svedt tran siden kl. 18.30, hvor vi prøvede at lægge ham i seng første gang. Han har fået mælk, grød, vand og kærlighed i rigelige mængder. Vi forsøgte også at være hårde og lade ham skrige sig selv i søvn. INTET hjalp! Han kunne sove i 5-10 minutter, før han vågnede igen -gennemblødt af sved og tårer.\nSå ved midnats tid gik min mand en tur med et fuldstændig hysterisk og dødtræt barn. Der gik ikke ti minutter, før ungen sov. Men hvad gør man så? Nu sover ungen i barnevognen – og vi ved jo godt, at det sekund man prøver at flytte barnet, så bryder helvedet løs igen.\nLøsning: Hubert sov i haven – iført intet andet end sin ble og et lagen.\nKlokken 1 var jeg ude og gå med vognen iført et håndklæde – alle andre sov jo, så der var ingen grund til at klæde sig på. Så sov Hubert tre timer mere. Klokken 4 kom han tilbage i sin seng (for nu var han faktisk også lidt kold på lårene) og sov til kl. 7.\nShit pomfrit. Det går jo ikke. Kan vi ikke skrue ned for varmen? Jeg holder ikke til det.


Uheldig mand tabte sin pistol på gaden • Zand News\nSkrevet af:Næstved (jourhavende)Udgivet den: 18. jan. 21, 10:20 18. jan. 21, 10:20\nNaestved.News – De fleste har prøvet at tabe deres telefon, men så er der dem, der også lige taber deres pistol midt i det hele.\nFredag eftermiddag fik politiet en opringning fra et vidne, der fortalte, at hun ved et tilfælde havde set, at en mand havde tabt en pistol ud af en taske ud for en restauration i Næstved. Det oplyser Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\nPistolen røg ud af tasken ved en restauration\nKort efter var manden kørt væk i en bil, men vidnet havde noteret registreringsnummeret. Derfor kunne politiet lidt senere finde frem til manden, der er 28 år og fra byen.\nHan blev anholdt og sigtet efter våbenloven og efter lov om euforiserende stoffer, da han havde to poser med kokain på sig.\nNext Post Next post: Gadetisser lavede lyde på banegården


Biltema varehus nummer 144 åbnes i Danmark til november - Biltema.dk\nVarehus nummer 144 åbnes i Danmark: Biltema åbner nyt gigant-flagskib\nBiltema, en af Nordens største detailgiganter, har travlt med ekspanderingen ovenpå sidste års rekordregnskab. De 143 varehuse i Norden bliver nu udvidet med et nyt dansk flagskib.\nVarehuset er under opførsel i Roskilde og bliver det største danske Biltema-varehus. Med knap 8000 kvadratmeter bliver det næsten dobbelt så stort som det nuværende største varehus i Glostrup, og ambitionerne er lige så store.\n– Varehuset i Roskilde bliver vores flagskib. Det kommer til at afspejle, hvordan fremtidige varehuse i Danmark skal se ud, både i forhold til størrelse og indretning. Både fysisk og omsætningsmæssigt skal det nye varehus være det største i Danmark. Vi har netop leveret omsætningsrekord, men vores mål er at øge omsætningen med yderligere 20 procent næste år, og her er det nye varehus i Roskilde en vigtig spiller, fortæller Jacob Borring Møller, der er direktør i Biltema Danmark.\nBiltema Danmark havde i 2018 et overskud på 24,5 millioner danske kroner efter skat og en kundefremgang på 17 procent i forhold til året før.\nDet nye varehus i Roskilde er en del af planen om at fordoble antallet af danske varehuse inden for seks år.\nIfølge ham bliver størrelsen på de knap 8000 kvadratmeter standarden på alle nye Biltema-varehuse i Norden.\nVarehuset i Roskilde åbner lørdag den 2. november med stor åbningsfest.


Head Full of Honey | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Head Full of Honey\n03/05/2020 | Flixfilm\nInstruktør: Til Schweiger\nSkuespillere: Nick Nolte, Matt Dillon, Emily Mortimer, Sophie Lane\nHandling: Da en bedstefar med Alzheimers kæmper med sin sorg, tager hans barnebarn ham uden at tøve med på en roadtrip for at genopleve hans søde minder.\nHead Full of Honey havde premiere på Netflix Danmark den 3. maj, 2020 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe Head Full of Honey på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Head Full of Honey ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Head Full of Honey stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Head Full of Honey, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Head Full of Honey er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.\n1 kommentar til Head Full of Honey\nKent - kl. 19:31, 05-05-2020:\nden version der ligger på netfilx er den amerikanske udgave af filmen, som er med Nick Nolte og fra 2018.