Atom Posten: Ny Hjemmeside om det danske Atomaffald\nEfter at Forskningsministeriet (UFM) ved regeringsdannelsen i juni 2015 overtog sagen om det radioaktive affald, er der 3.2.2016 oprettet en ny hjemmeside på UFM’s side med titlen:\n”Deponering af radioaktivt affald i Danmark”\nHjemmesiden er overskuelig og let at gå til. Det umiddelbare indtryk er, at sagen bliver behandlet efter alle kunstens regler og skrider planmæssigt frem mod en afgørelse uden problemer af nogen art.\nFor os, der har fulgt sagen gennem længere tid, er det dog kun layoutet, der er nyt. Indholdet er det samme:\n1) Hjemmesiden er helt enøjet. Der bliver kun henvist til materiale produceret af eller for de statslige myndigheder, og kritik eksisterer tilsyneladende ikke. For eksempel findes tidligere sundhedsminister Astrid Krags tale ved høringen på Børsen (22.10.12) i manuskript, men der står ikke noget om, at ministeren forlod Børsen straks efter at have holdt sin tale og uden at høre på den kritik af slutdepot-planen, der kom til udtryk efterfølgende. Det var en hån mod de borgmestre, som havde arrangeret mødet, og mod deltagerne i det hele taget.\n2) Kun tekniske og administrative forhold i forbindelse sagen med berøres. Der står intet om konsekvenserne for det lokalsamfund, der risikerer at blive påtvunget et slutdepot med store mængder af radioaktivt og giftigt affald. Intet om, hvordan naboerne til et fremtidigt slutdepot stiller sig til projektet. Intet om, hvordan udsigten til at få et slutdepot i nærheden har påvirket og stadig påvirker de omkringboende.\n3) Det nævnes ikke, at mellemlageret kun kom ind i myndighedernes overvejelser, fordi lokale borgere og andre udenforstående pressede på for det. Det var ikke de statslige myndigheder, men borgergrupper, der havde fundet frem til dette løsningsforslag og taget kontakt til og besøgt det hollandske mellemlager COVRA ved Vlissingen (1).\n4) Vigtige grunde til at vælge mellemlageret forties: Muligheden for, at der indenfor de næste 100 år bliver udviklet teknologier, som gør det muligt at omdanne dele af det langlivede affald til isotoper med kortere halveringstid ved kernefysiske metoder. Muligheden for at bruge et mellemlager til oplysningsvirksomhed i forbindelse med radioaktivitet og radioaktiv stråling, som man gør det i COVRA allerede nu. Som bl. a. denne sag har vist, er der hårdt brug for en sådan oplysningsvirksomhed her i landet.\n5) Det nævnes, at der har været afholdt borgermøder i de berørte kommuner i foråret 2014, og man kan se de præsentationer, repræsentanterne for SUM, DD, SIS og GEUS brugte. Der står intet om deltagernes reaktion på forslaget om slutdeponering ved disse møder. Den var ellers ikke til at tage fejl af: Total afvisning og protester mod den arrogance over for borgerne, som slutdepot-forslaget er udtryk for (2). Stærkest var reaktionen på mødet i Rønne. Jeg tror ikke, stemningen på Bornholm har været sådan siden den dag i 1658, da svenskerne blev smidt ud.\nDet er tydeligt både ved læsning af hjemmesiden og af andre officielle udmeldinger, at embedsværket ser det som sin opgave at støtte sin minister i tykt og tyndt, og at de skiftende ministre har haft meget lidt lyst til at udtale sig om dette emne, endsige diskutere det med de berørte borgere.\nMen er det loyalt over for ministeren, at embedsmænd forsøger at skjule ubekvemme kendsgerninger? Tror man virkelig, at kendsgerninger holder op med at eksistere, bare fordi de ikke findes på ministeriets hjemmeside? Tror man, at omdefinering (3) og anden jonglering med ordene kan få reelle problemer til at forsvinde? Og hvordan forestiller man sig, at den slags fiksfakserier påvirker tilliden til officielle udmeldinger generelt?\nEr det i orden, at de politisk ansvarlige alene støtter sig til den håndplukkede, danske sagkundskab i denne sag? At de lukker øjnene for, at uafhængige sagkyndige har været meget kritiske over for de danske slutdepot-planer? Er det i orden, at folketingsmedlemmer fra alle partier først lovpriser mellemlagerløsningen (4) og derefter passivt ser til, når ministeren lader embedsmænd, hvis negative holdning til mellemlageret er velkendt, undersøge denne mulighed?\nBehandlingen af radioaktivt og giftigt affald er et stort problem, der har både tekniske, politiske, økonomiske, miljømæssige og befolkningsmæssige sider (5). Grundlæggende er det af etisk karakter: Hvordan bør vi behandle hinanden? Og hvilken verden ønsker vi at overlade til vores efterkommere?\nLayout alene gør det ikke. Mildt sagt.\nCOVRA’s hjemmeside. Se kommentar i Atom Posten (01.10.13)\nSe kommentar i Atom Posten (11.05.14)\nSe Annes hjemmeside: atomaffaldklarhed.dk\nSe kommentar i Atom Posten (11.03.15)\nSe Annes hjemmeside: ”Etik og Kerneaffald”\nBorgermøde Lolland (video)\nVideoer: Atomaffald i Skive Nej Tak og Skive mod Atomaffald\nRegeringen vil smide Risøs atomaffald i udkantsdanmark\nAfgørende erfaringer fra hollandsk mellemlager (Henrik Høgh (V))\nDansk atomforskning under afvikling Risø Del 1 og Del 2 Kanal Roskilde\nIndsendt af Anne Albinus kl. tirsdag, februar 09, 2016\nBendy Poulsen 9. februar 2016 kl. 15.47\nTak for din artikel, godt vi har Anna´s hjemmeside\nwww.atomaffaldklarhed.dk, vi glemmer ikke ...


Hvordan vælger landskab planter, udsigt, trin 1, trin 2, fase 3, fase 4\nEn af de første overvejelser for et nyt hjem, eller en ejer af et nyt hjem, er, hvad deres landskab vil se ud. kommunale kunstvanding regler og fokus på vand funktioner og indfødte planter gør det mere udfordrende. De valg, vil være det første indtryk, at dine naboer og besøgende har af jer; Gør det ikke tilfældigt.\nTag status over, hvad du har. Lav en skala tegning af din ejendom, herunder bygninger og eksisterende anlæg. Hvis din ejendom er helt ny, har skitse "hardscape" såsom stalde, damme og andre faciliteter, der vil være en del af billedet.\nBestem områder for funktioner såsom at underholde og spille, samt for udseendet. Børn har brug for steder at spille i hård græs og robuste systemer --- og åbne rum for fodbold eller softball praksis. Overvej en mere formel landskab fax-systemer, hvis du ikke har nogen børn eller store hunde.\nOverhold dit nabolag for at se, hvilke planter trives i dit område og til at have andre ideer. Andre mulige kilder til information er et arboret eller udvidelse statslige landbrugs universiteter, hvis de er i nærheden. De har begge ved, hvad planter er indfødte, at planterne vokser godt, og hvad planter for at undgå.\nDe fleste landskaber brug for et par træer til skygge og baggrunden, nogle af de tilbage buske eller maske funktioner og prøver til accenter. Undersøg brugen af bunddække, især for bakkerne og omkring vandlege. De vil spare på vandet og redde skærende indsats. Endelig vælge den rigtige type græsplæne græs til din USDA hårdførhed zone og lysforholdene i din have.\nVælg mere end én type af anlæg til hver plads på landskabet; bruge billeder til at se, hvordan planterne ser ud sammen. Planterne i det samme område, bør være forenelige --- har de samme vandbehov, jordtypen og arealets gødning. Indsnævre de valg, indtil du har planter, der etablerer områder, andel af plejebehov og afspejler din p\nDe mest omhyggeligt udvalgte planter vil ikke trives i dårlig jord. Få en jord test rapport fra et universitet forlængelse service og følg anbefalingerne før plantning. Undgå at vælge for mange forskellige typer af planter. Begræns dit valg af store træer til nogle sorter kompatible. buske og flerårige planter planter i tre eller flere grupper.\nPlot din vare\nPlanter ved University of Wisconsin Extension Midwest Landskab\nLandskab planter til skyggefulde områder\nplante landskab selector\nUnited States Department of Agriculture planter Resistance Kort\nVælg planter i landskabet; skygge træer\nnøgleord: Tilbagetrækning, landskab, planter, valg, husejere\nHvordan til have med indfødte planter i Syd\nUdstyr til den side af en dam\nBrug Rocks at gøre Have Stairs


Eftermiddagstur med dejlige nødder - Naturliv\nSommetider kan jeg undre mig over at den samme tur alligevel aldrig er den samme tur. Det har noget at gøre med at årstiderne hele tiden får naturen til at ændre sig. Der sker aldrig det samme herude som for bare en dag siden. I dag er det næsten samme tur jeg går som sidste gang. Og denne gang er der sørme også rådyr nede i bunden af tunneldalen. Et stort lam, er det vist. Der er noget som klør. Den har slet ikke opdaget mig, jeg står jo også med den lave septembersol i ryggen.\nRålammet klør sig på halsen\nJeg smutter en lille genvej, ned gennem bueskytternes eldorado. Det er et stykke udyrket jord, så dér må jeg gerne gå. Og dernæst hen forbi Husmandsstedet. En enkelt kålsommerfugl har taget ophold i solen på skvalderkålens blade. Vejret er også til at sole sig i.\nHenne langs vejen er der stadig kåltidsler som blomstrer. Det er lidt sent, men sommerens afslåning af engen har givet dem et sent og nyt liv. Det nyder blandt andet honningbierne godt af, de henter sig lidt nektar i dem.\nHonningbien i kåltidslen\nEn lille, brunlig sommerfugl flagrer forbi, hvor mon den vil hen? Jeg står lidt og følger den med øjnene, nu sætter den sig. Den har fået øje på en lille buket nyudsprungne rølliker. De er også et resultat af remontering efter afslåningen. Nu kan jeg se hvad der er for en sommerfugl, lille ildfugl. En af de allermindste, men meget smukke sommerfugle der stadig flyver.\nLille ildfugl henter nektar i rølliken\nJeg møder flere af dem her langs engen. Også en som slår sig ned sammen med en admiral i de remonterede hjørtetrøst. De fleste hjortetrøst står ellers lige nu med masser af frø, men ikke lige her. De er sent på den på grund af den nævnte slåning i sommers.\nHer kan man se hvor lille ildfuglen er, sammenlignet med admiralen\nJeg når ned til vej-t-et, der hvor bækken går under vejen. På den anden side står en flot hyld, den har masser af modne hyldebær i store klaser. Efteråret er frugternes tid. Jeg fristes til at plukke lidt, men gider alligevel ikke slæbe på dem, måske på vejen hjemad?\nHyldefrugter venter bare på at blive plukket\nDa jeg vender mig om, kan jeg se de mange flotte limousinekvæg der nu går og græsser den tidligere brakmark, den der i sommers var vært for masser af blodpletlarver.\nLimousinekvæget er ved at ændre brakmarken til overdrev\nDet er vist meningen at kvæget fremover skal græsse marken af. Det bliver spændende at følge med i ændringerne i plantesamfundet. Der bliver nok ikke plads til flere engbrændbæger, de er nemlig ikke så sunde for dyrene at spise. Og så er det også slut med mad til blodpletlarverne.\nDet er ikke alle der er modne, men næsten\nPå vejen ud mod Hundesøen er der flere steder med hyld, det er ikke alle steder de er modne. De steder der er mere skygge, der er de senere på den.\nI slåenkrattet, der er langs vejen, der kan jeg se enkelte slåenfrugter. Der er ikke mange af dem. Det var alt for koldt i foråret, deres blomster fik ikke besøg af bierne så de blev ikke befrugtede. Men dem der er, de ser flotte, blanke og nærmest sorte ud. De er dog stadig meget sure, de kan virkelig lave “hønserøv” hvis man bider i dem. Der går mindst en måned før de er til at høste af. Lidt nattefrost fjerner det meste af det sure.\nDer er lidt slåenfrugter i år, men lidt frost skal der til\nHegnet langs vejen er et blandet hegn, der er også mange hasselbuske. Jeg plukker en del nødder på vejen, de skal med hjem til egernet til vinter. Det er let at plukke nødderne, de er lige præcis modne, de falder let ud af haserne. Jeg må passe på ikke at ryste grenene, så drysser nødderne nemlig ned i græsset på jorden. Så er det vist kun musene der får glæde af dem.\nHasselnødderne er plukkemodne\nFremme ved bredden af Hundesøen, der står flere hunderoser, måske det er dem som har givet navn til søen? Deres hyben lyser rødt i solen. Jeg fristes til at plukke, men de skal være helt modne, næsten overmodne, før de kan bruges til snaps. Er de ikke det så kommer der gele i snapsen.\nHyben på roserne er næsten klar til høst, for den som vil lave sig en dram\nEt enkelt æbletræ står der også her ved bredden. Dets æbler lyser, som rosernes hyben, i solen, det ser flot ud.\nJeg skal nu ikke nyde noget af at smage på dem, de er nok næsten lige så sure som slåenfrugterne.\nDe syreholdige vilde æbler skal nok vente lidt endnu\nJeg fortsætter højre om søen, der i egen sidder endnu en admiral, den soler sig. Ænser slet ikke at jeg er der. Jeg synes der er mange admiraler dette efterår, flere end der plejer at være. Dejligt med noget så flot at se på.\nAdmiralen sidder på egebladet\nDenne gang vil jeg ikke rundt om søen, så jeg vælger at hoppe over hegnet ind til folden der ligger her til højre for (mod øst) søen. Jeg følger bækken der løber tværs gennem engen. Der er godt med vand i den i øjeblikket. På stenene, på vejene, og især på de store sten langs vandløbet, der sidder masser af små hedelibeller og nyder solen. De får nok en del varme ved at sidde på stenene.\nBækken går over i et moseagtigt område midt i engen, jeg hopper fra tue til tue for at komme igennem. På den anden side af mosen, der ligger en ret stor sten, og hvad sidder lige der midt på den? En af de små hedelibeller, ja, men ikke en almindelig en, heller ikke en stor, ej heller en blodrød en af slagsen, men en gulvinget hedelibel. Det er anden gang jeg ser sådan en. De er vist ellers ikke sjældne, det er bare mig der ikke får øje på dem.\nGulvinget hedelibel, en jeg ikke møder ofte\nNu begynder bækken at løbe i en dyb kløft den selv har udgravet de sidste mange hundrede år. Der ligger stadig store sten som den ikke har kunnet flytte. Til sidst forsvinder bækken ind under et tæt ellekrat, jeg kan ikke fortsætte langs den.\nBækken har gennem tiden gravet sig ned i denne ende\nJeg må op på marken, det er ikke længere en eng, her er noget tørrere. Der står enkelte gule høgeurter i græsset, en nældens takvinge flakser rundt imellem dem, den nyder vist også solen.\nNældens takvinge mødes hele efteråret\nSolen er ikke højt på himlen nu det er sidst på eftermiddagen. Derfor er det let for mig at se og nyde de fine spindelvæv i sivene henne i lavningen jeg nu er på vej hen i mod. Solen er lige foran mig, så modlyset afslører alle de fine tråde.\nEfteråret er edderkoppernes tid, det er nu jeg ser dem\nDer er flere flotte spind, enkelte har også fanget lidt mad til indehaveren. Ude ved vejen der løber lige på den anden side af hegnet, der står endnu en hyld. Dens frugter er fuldmodne. Hvis ingen plukker dem så får fuglene forhåbentlig glæde af dem.\nHylden er alle steder\nI modlyset er det let at se de mange efterårsmosaikguldsmede der flyver rundt på jagt. Deres vinger glimter i solen. Da jeg hopper ud fra indhegningen ser jeg flere som letter fra hegnet langs vejen.\nHegnet er lige nu soleksponeret, den lave sol er næsten vinkelret på hegnets sider. Det udnytter efterårsmosaikguldsmedene\nSå solfikseret at man kan komme tæt på\nDer er rigtig mange af dem i hegnet, på en kort strækning af 10 – 20 meter tæller jeg over tyve. De sidder og suger varme, de er så optaget at jeg kan komme meget tæt på uden at de reagerer. Jeg lister med langsomme bevægelser så ser de mig ikke.\nHer i hegnet sidder masser af efterårsmosaikguldsmede\nDet er helt utroligt at der kan sidde så mange på så kort en strækning. Men det har været et rigtigt møgvejr i lang tid, så de trænger nok til varmen. Mens jeg står fotograferer dem, er der noget som rasler ved mit højre øre. Jeg ser ned på min skulder, en hedelibel har sørme valgt min skulder til at slikke sol fra. Det er sjovt at guldsmedenes vinger ofte rasler når de flyver.\nPludselig er der noget højt oppe i luften der fanger mit blik, en rovfugl. En af dem jeg må fotografere for at finde ud af hvilken det er. Det viser sig at det er en flot spurvehøg.\nSpurvehøgen driver stille hen over himlen meget højt oppe\nDen svæver meget højt oppe så det er umuligt for mig at få et skarpt billede af den, men silhuetten er vel også noget værd.\nEn lang sensommertur med insekter, fugle, dyr og lidt blomster by Palle Frejvald\nEfterår, farvernes tid by Palle Frejvald


Cathedral Park (Santa Fe, NM) - anmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Cathedral Park\nAktiviteter i nærheden af Cathedral Park\nCathedral Park anmeldelser, Santa Fe\nNr. 79 af 239 aktiviteter i Santa Fe\nMeget behagelig park nær plaza\nDette er en dejlig park med statuer, der minder om. Historiske figurer i byens historie. Trælys Ned med et centralt fokus ved siden af katedralen er populært blandt alle. Nice stedet. At bare teste\nDejlige historiske park ved kirke\nDejlige historiske park ved kirke / basilikaen. Statuer. Godt walking sted adgang til centrum. Jeg er ikke sikker på, at jeg ville karakterisere det som fredeligt. Det kan være fredeligt. Det er godt vedligeholdt. Har nogle flotte store træer.\nKunstudstillingen i parken var i parken, da vi var der, og mens jeg kan sætte pris på at dele kunsten, var nogle af billederne bare en del af hele stykket. For mig forringede det lidt fra parken. Men det er et dejligt skyggefuldt sted, og...der er en labyrint lige uden for parken.Mere\nRoligt sted at slappe af og opdatere\nVi var så glade for at finde dette rolige og velholdte offentlige område ud for vores hotel (Drury Plaza). Hvad en godbid at finde et dejligt afslappende sted at slentre eller sidde midt i enhver by. Derudover er der en udendørs udstilling af forstørrede digitale...reproduktioner af forskellige mesterværker malerier fra The Prado museum i Madrid, Spanien med beskrivende information på engelsk og spansk. Vi glæder os over denne indsats for at bringe oplevelsen af disse verdensklasse kunstværker til et større publikum.Mere\nEn skyggefuld tur med bænke til at sidde ...\nVi går altid gennem denne park på vej til Plaza, fra de flere hoteller, der er i nærheden. I øjeblikket er der en udstilling, installation af malerier fra Prado i Madrid. Plakater af de berømte malerier prikker mursten gangbro og billedteksterne forklare, hvad du ser....Efter at have haft den store formue at besøge The Prado, to gange tidligere, er disse gode minder om disse besøg. Nu inspirerer det dig til at besøge også, hvis du ikke har udforsket Madrid eller dette Museum. Flere skulpturer og springvand tiltrækker børn, og mange ønsker at have selv løftet op og tage et billede taget. På kanten af pladsen ved siden af basilikaen er der en indre vej til historiske Santa Fe.Mere\nKunst i parken?\nNår jeg gik langs East Palace Avenue, bad mine stakkels fødder at se det græsklædte område ved siden af katedralen Basilica Street. Francis of Assisi. Glad for det gjorde jeg? I slutningen af juli prydede skulpturer og malerier den græsklædte hældning. Jeg valgte en bænk...under et træ, fjernede mine sko og nydt kunsten - afbildet i de medfølgende billeder. Efter polering af en flaske vand gik jeg barfodet gennem kølegræsset. Mine fødder hviskede tak fordi jeg studerede nogle af malerierne. Der er ingen omkostninger for denne attraktion eller til den tilstødende katedral, og begge tilbyder fremragende foto ops?Mere\nParken har dårlige replikaer af forskellige renæssancemestere på plakatbrædder langs hovedgaden gennem parken, hvis formål er at undslippe os. Der er også et område, der har permanente bronze plakater, der hvidvaskede historien om den spanske erobring og bosættelse af sydvest, hvilket bidrog til nedgangen i...den indiske Pueblo-kultur. Men vi fandt en skyggefuld bænk til at sidde på i sen eftermiddags varme, hvilket var behageligt.Mere\nJeg har brugt mange timer afspejler, medens, meditating på en bestemt bænk perfekt placeret inde i Domkirken. På en måde, det er blevet i centrum af min åndelige rejse. På denne rejse var jeg så heldig at opleve en (gratis! Fra Prado Museum ) offentlige...kunstudstilling udstillet inde i parken. En anden perfekt besøg!Mere\nEt fantastisk sted at slappe af og hvile fødderne\nJeg stoppede i denne park flere gange på min ferie i julen. Tag tid til at læse opslag rundt omkring i parken for at lære den historiske kontekst.\nSlap af, Nyd, og sætter pris på Katedral Park\nLige uden for domkirken i gaden. Francis i Den Gamle By Santa Fe er en velholdt græsbevoksede park. Træerne hjalp mennesker at finde skygge i de varme August sol, mens vi var der. Min kone og jeg var to af dem. Tag dig tid til...at besøge, og sætter stor pris på den monument for at de første europæere i New Mexico i 1598. . . Den spanske. Monumentet er fuld af detaljer. Et hurtigt blik på dette monument vil ikke gøre det nogen retfærdighed. Hver side af dette monument er enestående og fortæller en helt anden historie. Jeg rejser mig ville ikke være komplet uden at lære om lokalhistorie og i denne lille park, vil du finde et lille stykke lokalhistorie. Sikker rejse!Mere\nSe 61 hoteller i nærhedenSe 613 restauranter i nærhedenSe 535 seværdigheder i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Cathedral Park.\nHellige og religiøse steder, Seværdigheder og vartegn, Monumenter og statuer


Saxlift til bil – Fugtfjerner jem og fix\nPå DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Smart og simpel saxlift , som er nem at montere. Højden er på 100mm, som gør, at den kan tage stort set alle slags biler. Vores lille saxlift er med sine mange anvendelsesmuligheder og muligheden for at flytte den, blevet meget populær iblandt private.\nDerfor har du ikke en løftearm . Liften løfter på løftepunkter under bilen.\nStabil og sikker elektrohydraulisk lift til opgaver, som ikke kræver stor løftehøjde. Velegnet til mindre værksteder, dækservicevirksomheder og hobbymekanikere. Skal placeres på plant, stabilt betongulv. Jeg kigger lidt efter en indbygnings sakselift til min nye garage, er der nogen der har nogen hjemmesider til køb af sådan en? Pris på stenhøj sakselift?\nSkal jeg arbejde over bilen , har jeg en taburet at stå på. Jeg er for at sige det ligeu skrækslagen for at kravle ind under en bil der står på . Teleskopbom med 180° flybom.\nFuldproportional elektro-hydraulisk styring med joysticks. Flap-down støtteben monteret under bilen. Drive-option (kørsel med hævet lift ). Vi har den populære søjlet TW 2med tons kapacitet, med stor afstand mellem søjler og løfter alt den helt lille bil til stor høj MB Sprinter.\nLigeledes saxlift – sakselift fra ren elektrisk styret klargøringslift 3t TW S3-10E. Mercedes Sprinter 311CDI Denka DL21. Drift: El – 2V – A Transportlængde: m. Det faktum at der er så stor højdeforskel gør at jeg ikke tør løfte en bil på den, for jeg skal ikke pludselig have en af mine biler liggende på siden i garagen pga. Jeg har skrevet til AP i forgårs, men har intet hørt tilbage endnu. Jeg lader tvivlen komme ham til gode en dags tid mere, men så slutter min tålmodighed . Saxlift til gulvmontering 3t TW S3-19.\nKender ikke lige den det fabrikat der står på liften, men af en eller underlig grund ligner den de andre der er skåret på den måde. Og når det er til hobbybrug er det vel yderst begrænset hvor mange biler den skal løfte i den tid den står på din matrikel ? Man kan også vende det om, hvorfor købe en gammel . Din professionelle lift og teleskoplæsser leverandør. Vi tilbyder et stort udvalg af nye og brugte lifte og teleskoplæssere.\nVores specialiserede salgsingeniører står klar til at hjælpe med totalløsninger inden for.


Forside ›Undersøgelse og behandling›Find undersøgelse og behandling›Forhøjet blodtryk, Undersøgelse af nyrerne (Captoprilrenografi)\nVed hjælp af en renografi, der er en skanning, hvor der bruges radioaktivt sporstof, undersøges nyrerne funktion og eventuelle sygdom.\n7 dage før undersøgelsen skal du holde pause fra visse typer medicin, der sænker blodtrykket. Det gælder medicin af typen ACE-inhibitor og ACE-blokker (fx Captopril, Enalapril, Lisinopril og Losartan). Kontakt den læge eller afdeling, der har henvist dig, hvis du er i tvivl.\nDu skal møde fastende. Det betyder, at du ikke må spise fra 4 timer før din aftale. Du må dog gerne drikke vand.


Ægtepar har 40 års jubilæum med deres værksted | vafo.dk\nHanne og Ole Pedersen har nu drevet Klovborg Autoværksted i hele 40 år. Ejendommen er faktisk Ole Pedersens barndomshjem. Foto: Peter Hald\nHanne og Ole Pedersen runder de 40 år med Klovborg Autoværksted - men de håber, at pensionen venter forude.\n04 jan. 2021 kl. 07:40\nKlovborg: For nøjagtig 40 år siden åbnede et dengang purungt ægtepar deres autoværksted på Storegade 48 i Klovborg. I dag er der stadig gang i værkstedet, og det er stadig det samme par, nemlig Hanne og Ole Pedersen, der driver Klovborg Autoværksted.\nOle Pedersen skruer i bilerne, og Hanne klarer regnskaberne, men egentlig vil de gerne gå på pension. De nærmer sig begge de 67 år, men det er ikke altid så let at gennemføre et generationsskifte i en lille virksomhed i en mindre by.\n- Vi har jo haft værkstedet til salg i halvandet år, og vi prøver stadig. Der har været flere henvendelser, men det strander ofte på, at de unge mennesker, der overvejer at købe, har svært ved at få lån i kreditforeninger, når der som her er tale om blandt erhverv og bolig i en landsby, fortæller Hanne Pedersen.\nHun og ægtemanden har derfor fået en ny ide: De overvejer at leje værkstedet ud.\n- Vi kunne for eksempel leje det ud i en to-årig periode, og det kunne give en yngre mekaniker mulighed for at bevise sit værd overfor banker og kreditforeninger, så han eller hun bedre fik mulighed for at købe, forklarer Hanne Pedersen.\nOle Pedersen har passion for biler, især veteranbiler. Hanne Pedersen holder mere af havearbejde, men hun klarer regnskabsarbejdet på værkstedet. Foto: Peter Hald\nDe har nu ikke voldsomt travlt:\n- Vi vil selvfølgelig gerne sælge, men vi har jo også et nært forhold til stedet. Før vi kom til, var det min far Jens Pedersen, også kendt som "Jens Mekaniker", der drev værkstedet gennem 50 år, så det her er mit fødehjem, forklarer Ole Pedersen.\nSelv gik han en overgang under navnet "Ole BP", da han i sin tid åbnede en BP benzinstation.\nDer er stadig tankanlæg på adressen, men nu om dage er en Go' On-station.\nTidligere drev parret også en kiosk, men den lukkede de i 2009.\nEngageret i biler og foreningsliv\nOle Pedersen har bevaret sin glødende passion for biler. Han er et kendt ansigt i veteranbil-kredse, og når coronaen forhåbentlig snart slipper taget i samfundet, så vil han igen køre ud til biltræf og racerløb, enten med sin lille Lotus sportsvogn eller sin nyerhvervede Ford Sierra Cosworth.\n- Jeg håber, at jeg næste år kan komme til Escort Rally Special i Belgien og til classic race på Nürburgring. Der er bare en helt fantastisk stemning til de begivenheder, siger han med varme i stemmen.\nJeg håber, at jeg næste år kan komme til Escort Rally Special i Belgien.\nHanne Pedersen er for sit vedkommende dybt engageret i det lokale foreningsliv. Hun er stadig formand for lokal- og udviklingsrådet i Klovborg, omend hun agter at træde tilbage som formand, når lokalrådet kan holde sin næste generalforsamling.\n- Jeg har altid været involveret i foreningsliv - skolebestyrelser, forældreråd og lokalrådet, og jeg var jo også med i byrådet for Fælleslisten. Udviklingen i byen optager mig meget, og jeg glæder mig til, at vi går gang i vores store projekt med generations-stien gennem Klovborg, siger Hanne Pedersen.\nHun mener, at Klovborg har muligheder for at opnå vækst:\n- Jeg håber på, at vi snart får solgt nogle af vores byggegrunde. Vi har seks ledige byggegrunde på Kløvermarken, og de er vildt billige! Tænk sig - man kan få en fuldt byggemodnet grund på 970 kvadratmeter for 141.000 kroner. Det er da fantastisk i en by, hvor der både er skole, børnehave, dagpleje, købmand og plejecenter, siger Hanne Pedersen.\nHun er i øvrigt stadig tilknyttet arbejdsmarkedet. Hun har i mange år arbejdet med at integrere flygtninge på asylcentret i Jelling, og det gør hun stadig, omend hun har droslet jobbet ned til syv timer om ugen.\n- Jeg arbejder nu om dage i et projekt, vi kalder baby-skole - et projekt, hvor mødre og deres små børn deltager, og hvor mødrene bliver hjulpet med undervisning. Og de er faktisk vilde med at gå i skole, siger Hanne Pedersen.


Årsstatistik 2013: Støtte til køb af handicapbiler — Ankestyrelsen\nÅrsstatistik 2013: Støtte til køb af handicapbiler\nÅrsstatistik 2013: Støtte til køb af handicapbiler Fald i antallet af ansøgninger om handicapbil. https://ast.dk/publikationer/arsstatistik-2013-stotte-til-kob-af-handicapbiler https://ast.dk/logo.png\nFald i antallet af ansøgninger om handicapbil.\nAnkestyrelsens bilstatistik 2013 over antallet af afgørelser om støtte til køb af bil efter servicelovens § 114 viser, at:\nder er sket et fald på 2 procent i antallet af ansøgninger, fra 2.884 ansøgninger i 2012 til 2.823 ansøgninger i 2013.\ni 2013 fik 1.677 bevilget en handicapbil, hvoraf 1.083 var genbevilling af ny bil.\nhovedparten af bevillingerne gives til trivselsbiler.\nDen gennemsnitlige sagsbehandlingstid for alle kommuner var for førstegangsansøgninger faldet med 0,7 uger fra 2012. I 2012 var den gennemsnitlige sagsbehandlingstid 33,4 uger, mens den var faldet til 32,7 uger i 2013. I ansøgninger om genbevilling er sagsbehandlingstiden faldet med 1,6 uger - 29,8 i 2012 til 28,2 uger i 2013.\nDen gennemsnitlige sagsbehandlingstid dækker over store forskelle i kommunernes sagsbehandlingstider. 60 kommuner afgjorde sagerne mellem 21 og 40 uger. 18 kommuner afgjorde sagerne under 21 uger, og 20 kommuner havde en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på over 40 uger, hvoraf 7 kommuner havde en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på mere end ét år.


Efter at have studeret, hvordan Bayes formel i matematik kan bruges til at afdække nogle nærliggende fejltagelser, som man kan begå i en retssal i forbindelse med DNA-sager (se siden: Bayes fantastiske formel), dukkede det næste spørgsmål op: Hvordan i alverden fungerer det med DNA, og hvorfor kan det bruges til at bestemme match-sandsynligheder? Det skulle vise sig at være en forunderlig verden af meget små biologiske dele, hvori der hersker en forbavsende systematik. Biologer og kemikere har fundet på snedige procedurer til at "aflure" naturens fascinerende lovmæssigheder og til at bestemme DNA-profiler for mennesker og dyr. Sidstnævnte handler om at "aflæse" biologiske elementer i størrelsesordenen få nanometer. Udover at læse om emnet fik jeg også lejlighed til at besøge Retsgenetisk Afdeling i København.\nNB! Klikker man på et billede, vises i mange tilfælde en større udgave.\nBesøg på retsgentisk afdeling i København\nCeller, kromosomer og gener\nPCR og kapillarelektroforese\nLikelihood Ratio i retten\n1. Besøg på Retsgenetisk Afdeling i København\nSommeren 2016 besøgte jeg Retsgenetisk Afdeling i København. Afdelingen hører under Retsmedicinsk Institut, som igen er en del af det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet. Jeg havde fået en aftale i stand med biologen Jakob, som velvilligt fortalte mig om arbejdsgangen på afdelingen og om, hvordan DNA-profiler bliver anvendt i blandt andet retssager og faderskabssager. Retsgenetisk afdeling i København er det eneste sted i Danmark, hvor man bestemmer DNA-profiler i forbindelse med retssager. I Aarhus har man også et retmedicinsk institut, men her foregår kun undervisning i retsgenetik.\nI forbindelse med retssager vil kriminalteknikere lede efter spor på gerningsstedet. Det kan være sæd, blod, spyt eller lignende på tøj eller på våben, eller biologisk materiale afsat under en persons negle. Det er kun efterforskerens fantasi, der sætter grænsen. De biologiske spor sikres ofte ved, at man aftørrer genstande med en vatpind. Vatpindene sendes i en sikret emballage til Retsgenetisk Afdeling. I tilfældet med tøj kan man evt. sende beklædningsgenstanden til afdelingen. Her vil man undersøge tøjet overfladisk for blandt andet sæd, blod eller spyt. På Retsgenetisk afdeling laves et ekstrakt af det biologiske spor, før det kan analyseres nærmere. Her anvendes forskellige biokemiske processer.\nDNA fra mistænkt\nEn mistænkt kan typisk blive anmodet om at afgive en DNA-prøve ved at man foretager et mundskrab på indersiden af kinden med en vatpind. Den mistænktes genetiske fingeraftryk sammenlignes med DNA fundet på gerningsstedet.\nI processen med at bestemme DNA-fingeraftrykket, også kaldet sporets DNA-profil, anvendes to delprøver. Det kontrolleres, at resultatet bliver det samme begge gange. Derved minimeres risikoen for fejl. Delprøverne analyseres uafhængigt af hinanden. I øvrigt er personalet i lokalerne iført en dragt, som skal forhindre deres eget DNA i at blandes med det fra delprøverne. Endvidere er der styring af lufttrykket i rummene for at mindske risikoen for, at der kan spredes DNA fra det ene rum til det andet. Der er i det hele taget en stor grad af kontrol. De processer, prøverne bliver udsat for, er PCR (Polemerase Chain Reaction) for at opformere mængden af DNA og siden kapillarelektroforese for at adskille og registrere STR-regioner (se afsnit 4) med forskellige længder. De biologiske og tekniske pointer i den forbindelse er beskrevet i afsnittene 2-7 herunder. DNA skal opbevares omhyggeligt, fordi det vil nedbrydes af bakterier, fugt, varme og lys. Man kan bestemme DNA-profiler ud fra mængder helt ned til 0,5 ng, svarende til omtrent 100 diploide celler!\nNår DNA-profilerne fra gerningsstedet og fra tiltalte foreligger, kan man foretage en sammenligning. Hvis profilerne er ens, vil man udregne en match-sandsynlighed, som er et estimat af sandsynligheden for, at en tilfældig valgt person, som ikke er i nær familie med den pågældende, vil have samme DNA-profil som det foreliggende. Du kan læse mere om, hvordan match-sandsynligheder udregnes i afsnit 9. Tager man den reciprokke værdi af match-sandsynligheden, får man - i de fleste tilfælde - den såkaldte Likelihood Ratio (likelihood-kvotienten LR), som er omtalt i afsnit 10.\nLikelihood-kvotienten anføres i den retsgenetiske erklæring og udtrykker, hvor mange gange mere sandsynligt det er at observere resultatet (DNA-matchet), hvis sporet faktisk stammer fra personen, end hvis sporet stammer fra en tilfældig, anden person i en relevant befolkningsgruppe.\nDe største værdier for likelihood-kvotienten, man melder ud i Danmark er > 1.000.000 (større end 1 mio.). Selv om man ofte udregner en LR, som er meget større, så vælger man i DK at være meget konservativ. Det gør man, fordi der er en række usikkerheder involveret. En lille LR vil komme den anklagede til gode.\nLikelihood-kvotienter kan godt blive mindre end en million, hvis der på gerningsstedet er fundet blandinger af DNA, som resulterer i blandingsprofiler. Et andet tilfælde er, hvis DNA'et er beskadiget, og man fx ikke kan bestemme allelerne i bestemte loci.\nI tilfældet med faderskabssager er den største LR, man meddeler: > 10.000 (større end ti tusinde).\nEn retsgenetiker kan blive anmodet om at møde op til en retssag for at redegøre for betydningen af likelihood-kvotienten.\nPolitiet i Danmark oprettede i år 2000 et DNA-register. I år 2005 blev DNA sidestillet med fingeraftryk hvad angår indsamling og registrering. Det betyder, at man indsamler og registrerer DNA-profiler fra personer, som er eller har været sigtet i sager, som kan give fængsel fra 1 år og seks måneder og opefter i straf og i visse tilfælde med børnepornografi. Databasen består af:\nEn person-del, som indeholder DNA-profiler fra identificerede personer\nEn spor-del, som indeholder DNA-profiler fra ikke-identificerede personer\nDer er også regler for, hvornår data skal slettes. Du kan læse mere om det her.\nUddannelse af rettens aktører\nJakob, der har haft efteruddannelse i statistik og matematik, står også for kurser for "rettens aktører" herunder anklagere, advokater og dommere. Det handler om at forstå DNA-bevisets vægt rigtigt. Som omtalt andetssteds (fx her) er der mange faldgruber i fortolkningerne af de resultater, som retsgenetikerne videregiver til retten. "Jurister og genetikere taler forskellige sprog" og "Jurister er trygge ved ord, retsgenetikere er glade for tal", som der står i noget af kursusmaterialet.\nMålsætning for uddannelse af rettens aktører:\nKunne formulere bevismæssig vægt korrekt\nKunne anvende Bayes formel\nGenkende og undgå prosecutors fallacy (Anklagerens fejlslutning)\nGenkende og undgå defense attorneys fallacy (Forsvarerens fejslutning)\nVære opmærksom på risici, herunder forureninger, forbytninger, nære slægtninge og andre fejl.\nKunne skelne mellem tilfælde, hvor tiltalte er fundet i forbindelse med et DNA-register-hit, og hvor tiltalte var mistænkt, før DNA-beviset forelå.\nAlt sammen med det formål at dommene bliver afsagt på det rette grundlag. Du kan læse mere om problematikken i en artikel på www.domstol.dk : Se linket [L1] under Links.\n2. Celler, kromosomer og gener\nLad os begynde med lidt biologi. De almindelige (diploide) celler hos et menneske indeholder 23 kromosompar, mens kønscellerne (haploide celler) indeholder 23 enkelt-kromosomer. Kromosomerne befinder sig i cellekernen, som vist på figuren nedenfor. Da kromosomet er vist under en celledeling, fremstår kromosomet med to ens kopier kaldet kromatider, hæftet sammen via et centromer. Hvert kromatid består af proteiner samt en meget lang DNA-dobbelthelix. Sidstnævnte kommer vi nærmere ind på i næste afsnit. I en diploid celle vil der befinde sig to kromosomer, hvor det ene indeholder arvemateriale fra faderen og det andet indeholder arvemateriale fra moderen. Langt den største del af en DNA-dobbelthelix er identisk fra person til person. De områder i dobbelthelixen, hvor generne sidder og hvor de såkaldte STR-regioner - også betegnet mikrosatelitter - findes, er der derimod variationer. Generne indeholder en del af menneskets arvemasse også kaldet genomet. Den genetiske variation giver sig til udtryk ved, at hvert gen findes i et antal forskellige udgaver, kaldet alleler. Et gen på kromosom nummer 15 har således mulighed for en (dominant) allel for brune øjne og en (vigende) allel for blå øjne. Det betyder, at hvis det pågældende gen på kromosom nr. 15 hos en person for eksempel indeholder en allel for brune øjne fra moderen og en allel for blå øjne fra faderen, så fremtoner personen med brune øjne. Man siger at fænotypen for øjenfarve i dette tilfælde er brune øjne. Hvis personen derimod har en allel for blå øjne fra både moderen og faderen, så fremtoner personen med blå øjne. Generne kan betragtes som en "opskrift" for de proteiner og forskellige andre molekyler, som en celle kan producere. Proteinerne er bestemmende for personens fremtoning og egenskaber. STR-regionerne derimod er specielle derved, at de indeholder en række repetitioner af basepar, som vi skal komme ind på et par afsnit længere fremme. Antallet af repetitioner af disse basepar varierer fra person til person og er derfor meget hensigtsmæssige at anvende i retsgenetikken.\nEt gens placering i et kromosom betegnes dets locus (flertal loci). Et eksempel er ind-tegnet på figuren. Hvis det pågældende gen er det for brune/blå øjne, kan det være, at genet er repræsenteret ved allelen for brune øjne (B) på det ene kromosom og allelen for blå øjne (b) på det andet kromosom. Man siger i så fald, at personen har genotype Bb. På figuren er også indtegnet en placering (locus) for en STR-region i kromosomet. Hvis STR-regionen indeholder 9 repetitioner på det ene kromosom og 12 repetitioner på det andet, siger man, at personen har allelerne 9 og 12 på det pågældende locus. Det skrives (9,12). I virkeligheden er der mange gener og STR-regioner på hvert kromosom.\n3. DNA dobbelthelix\nEn dobbelthelix består af to DNA-strenge, hvis rygrad matematisk set danner to skrue-linjer eller vindellinjer. På den måde er "den biologiske information" lagret på en meget kompakt måde. Den muliggør i øvrigt også en hensigtsmæssig og enkel celledeling, som dog ikke er temaet her. Den amerikanske biolog James Watson og den engelske fysiker Francis Crick beskrev i 1953 strukturen af DNA. Sammen med fysiker og molekylær-biolog Maurice Wilkins fra New Zealand modtog de Nobelprisen i fysiologi og medicin i 1962 "for their discoveries concerning the molecular structure of nucleic acids and its significance for information transfer in living material". Opdagelsen af dobbelthelix-strukturen i DNA er en af milepælene indenfor biologisk forskning. Figuren ovenfor viser også en ganske lille del af den uhyre lange DNA-dobbelthelix. Man observerer desuden, at de to DNA-skruelinjer er forbundet med basepar. De fire involverede baser er Guanin (G), Cytosin (C), Adenin (A) samt Thymin (T). Det viser sig, at parrene altid kun forekommer i kombinationerne G-C og A-T, bundet sammen af hydrogenbindinger. Det skal tilføjes, at delfiguren af DNA dobbelthelixen kun er en simpel model. Geometrisk betragtet er baserne ikke "stave"; baserne og de kemiske bindinger danner en ikke-simpel geometrisk struktur. Desuden er skruelinjerne ikke helt så symmetriske, som modellen viser. Den ene skruelinje i B-DNA er forskudt en smule langs omdrejningsaksen. Man taler således om den store rille (major groove) og den lille rille (minor groove). Disse kendsgerninger har dog ikke nogen betydning for de kommende forklaringer. Diameteren i dobbelthelixen er af størrelsen 2,0 nm (nanometer). For hver omdrejning i en skruelinje "bevæger skruen sig 3,4 nm fremad". Der er i gennemsnit ca. 10,4 basepar pr. omdrejning.\n4. Short Tandem Repeats (STR)\nTilbage til de såkaldte STR-regioner i DNA'en. Lad os forestille os, at skruelinjerne "rettes ud", så de udgør to linjer. På figuren nedenfor betragter vi den del af DNA-dobbelthelixen (udfoldet), som indeholder et STR-locus med navnet D16S539. Betegnelsen hentyder til locus nummer 539 på kromosom nr. 16. Der er tale om et af de områder i DNA'en, som varierer fra person til person og som ofte benyttes til DNA-profiler.\nHos alle personer er det basesekvensen GATA, som optræder her, mens det, der varierer, er antallet af gange, sekvensen gentages. I ovenstående tilfælde vil man sige, at personen har allel 5 på locus D16S539, fordi sekvensen har fem gentagelser. I cellen vil der også være en allel på det samme locus på det andet kromosom. Hvis denne allel er 13, vil personen have allelkombinationen (5,13) på det pågældende locus. Figuren viser i øvrigt også, at DNA-strengene består af skiftevise sukker- og fosfat-grupper. Kombinationen af en sukkergruppe, én eller flere fosfatgrupper samt en af de fire baser, der i øvrigt betegnes et nukleotid.\nEfter opdagelsen af den dobbelte helix-struktur opstod hurtigt ønsket om at kunne "aflæse" baserne i DNA-strengene. Men hvordan i alverden kan man aflæse baserne, når de biologiske dele har dimensioner i størrelsesordenen nanometer? Den første person, som anviste en metode hertil var den britiske biokemiker Frederick Sanger. Sammen med to andre forskere, indbragte metoden ham Nobelprisen i kemi i 1980. DNA-sekventering kan bruges til blandt andet at bestemme et helt genom (arvemasse) for et dyr eller et menneske. Den første fuldstændige sekvens af DNA fra en bakterievirus, der består af 5386 basepar, blev publiceret i 1977 af Frederick Sanger. Ikke overraskende satte forskere i 80'erne sig det mål at sekventere menneskets arvemasse, som indeholder ca. 3,2 mia. basepar. Human Genome Project, koordineret af organisationen HUGO (The Human Genome Organisation), startede i 1990. I 2004 havde man klaret opgaven. I 2007 fik man sekventeret en bestemt persons DNA, nemlig James D. Watson – den ene opdager af DNA dobbelthelixen.\nDen første person til at anvende DNA i forbindelse med retssager var en britiske professor i genetik fra University of Leicester, Sir Alec Jeffreys. I 1984 opdagede han en metode til at påvise variationer i menneskers DNA. Denne opdagelse lagde grunden til, at han og hans team i det følgende år udviklede metoder til det, der i dag betegnes genetisk fingeraftryk eller DNA fingeraftryk. Teamet anvendte godt nok ikke alleler fra STR-loci, men derimod alleler fra VNTR-loci (minisatellitter). Eneste forskel er, at her er base-sekvenserne blot lidt længere end tilfældet er for STR-loci (mikrosatellitter). Mens VNTR-loci typisk har base-sekvenser af længden 10-60, har STR-loci typisk base-sekvenser af længden 2-6. VNTR står for Variable Number Tandem Repeats, mens STR jo står for Short Tandem Repeat. Senere er man gået over til at anvende STR-loci, som er mere robuste. Der var også en anden ulempe ved den oprindelige procedure: den krævede relativt store prøver af DNA.\nSir Alec Jeffreys. By Jane Gitschier (PLoS Genetics) [CC BY 2.5], via Wikimedia Commons\nJeffreys DNA metode blev først anvendt i praksis i 1985 i forbindelse med en britisk immigrationssag, hvor DNA resultaterne beviste, at en dreng var i tæt familie med medlemmer af en ghanesisk familie. Første gang metoden blev anvendt i en kriminalsag var i en sag fra Narborough, Leicestershire i England, hvor to teenagepiger var blevet fundet voldtaget og myrdet i henholdsvis 1983 og 1986. Ved en DNA screening af mistænkte blev Colin Pitchfork udpeget som den skyldige i begge mord. Sagen var antagelig særlig vigtig for udbredelsen af DNA i retssager, fordi DNA udpegede en anden person end den hovedmistænkte. Britiske myndigheder har efterfølgende givet udtryk for, at uden DNA-beviset ville en forkert person sandsynligvis være blevet dømt i sagen. Colin Pitchfork erkendte da også mordene og fik en livstidsdom.\n7. PCR og kapillarelektroforese\nI 1987 blev DNA fingerprinting kommercialiseret og har siden løbende undergået en rivende udvikling, så prøverne er blevet billigere at foretage, hurtigere at udføre, og der kræves mindre og mindre DNA i en prøve for at en DNA-profil kan bestemmes. Hvad angår sidstnævnte, så var en af de helt store landvindinger, da man opdagede en måde at kopiere et givet stykke af et DNA-fragment i en masse kopier. Derved kunne man bestemme DNA-profilen, selv om der oprindeligt kun var ganske lidt DNA til stede på gerningsstedet. Kopieringsteknikken går under navnet PCR (Polymerase Chain Reaction). Kort fortalt sker der følgende:\nEt DNA-fragment befinder sig i en bufferopløsning, hvori der også er taq DNA polymerase, nukleotider og såkaldte primere. Lad os sige, at DNA-fragmentet indeholder de 5 gentagede basesekvenser fra locus D16S539 fra figuren ovenfor samt et lille stykke DNA på hver side deraf. Vi ønsker at opformere (kopiere) stykket med de 5 gentagede basesekvenser. Først opvarmes opløsningen til ca. 95°C, så DNA-dobbelthelixen skilles i to DNA-strenge. Temperaturen sænkes til ca. 60°C, så en primer genkender og sætter sig på hver DNA-streng afgrænsende hver sin ende af det interessante stykke af DNA'et, som man ønsker at kopiere. Temperaturen øges til 72°C. Polymerasen er et enzym, som nu hjælper med at sætte de frie nukleotider på DNA-strengene, så hver DNA-streng bliver til en ny dobbelthelix. Nævnte proces gentages, og for hver gentagelse fordobles antallet af DNA-fragmenter. Når det er gjort mange gange står man med over en milliard DNA-fragmenter, hvor langt hovedparten består af netop det søgte område med de gentagede basesekvenser fra locus D16S539. Detaljerne kan du eventuelt se ved at kigge på linket [L10], som viser hen til en YouTube video.\nEfter PCR indeholder opløsningen altså over en mia. kopier af DNA-stykket med de fem gentagede basesekvenser, repræsenterende allelen på locus D16S539. Det samme er tilfældet for allelerne på alle de øvrige udvalgte loci i DNA'et. Typisk benyttes 13 eller 16 forskellige loci. Det eneste der mangler nu, er at kunne adskille de forskellige alleler fra hinanden med henblik på at kunne konstatere, hvor mange gentagelser, der er på hvert STR-loci. Når man har gjort det, har man DNA-profilen. Her gør man brug af en separationsteknik, som kaldes kapillarelektroforese. Idéen er at udsætte de negativt ladede DNA-segmenter for et elektrisk felt, så de bevæger sig igennem et tyndt rør (kapillar). Det viser sig, at jo længere DNA-segmenterne er, jo langsommere bevæger de sig igennem kapillaren. Princippet er vist på figuren nedenfor. Linket [L11] nedenfor viser desuden hen til en YouTube video, som beskriver processen.\nDet skal tilføjes, at allerede før PCR-fasen har de frie nukleotider fået tilføjet et farvestof – én farve for hver af de fire forskellige baser C, G, A og T. Når et DNA-fragment bevæger sig forbi en detektor, vil en Argon-ion-laser excitere atomerne i farvestoffet, så de lyser. Lyset opfanges af et CCD-kamera, som sender data til en computer. Det giver anledning til et elektroferogram. Ved hjælp heraf kan man registrere hvilke baser, som er i DNA-segmentet og dermed afklare, hvilke locus, det pågældende DNA-segment hører til. Den tid, det tager hver type DNA-segment at nå detektoren, kan samtidigt bruges til at bestemme, hvor mange repetitioner af basesekvensen, der er i det betragtede STR-locus, dvs. bestemme allelen på dette locus. Som nævnt bevæger lange DNA-segmenter sig langsomt og korte DNA-segmenter sig hurtigt i kapillaren. For at kunne fastslå antallet af repetitioner er man desuden nødt til også at have nogle reference-DNA-segmenter med kendte længder – for at kunne foretage en sammenligning - kaldet allel-stige eller Allelic Ladder.\n8. Populations database\nDet er indlysende, at hvis man vil udregne sandsynligheden for en bestemt DNA-profil, så må man have noget at sammenligne med. Hvor stor en procentdel af en given population har den ene og den anden allel på et givet loci? Bogen  af Butler giver et fremragende indblik i denne problematik. For at fremstille en populationsdatabase, gør man typisk det, at man tager en række prøver fra hver etniske/racemæssige gruppe i populationen. Antallet af prøver bør være over 100 i hver gruppe. Man er interesseret i allel-frekvenserne i en række STR-loci (I USA bruges 13, i Danmark bruges 16). I praksis gør man helt simpelt følgende: For hvert locus optælles, hvor ofte hver allel forekommer i prøverne, hvorefter man dividerer med det samlede antal alleler fra prøverne på det pågældende locus. Analyser har vist, at for hvert locus og hver gruppe, er det tilstrækkelig med 100-200 alleler, for at man kan bruge resultaterne til senere at foretage robuste likelihood beregninger. En inddragelse af væsentlig flere prøver vil normalt ikke afgørende ændre på frekvenserne; den vil kun gøre de sjældne alleler mere sikre. Det sidstnævnte bør overvejes en ekstra gang: Det kunne jo være, at der i prøverne slet ikke forekom en bestemt allel. Med metoden ovenfor ville det medføre, at allel-frekvensen for den pågældende allel var 0. Skulle det så vise sig, at en mistænkt person i en sag rent faktisk har den pågældende allel, så ville man ende op med en match-sandsynlighed på 0, hvilket man selvfølgelig ikke kan have. Det anbefales, at hvis en allel skal indgå i beregninger af en match-sandsynlighed, så bør den pågældende allel være forekommet mindst 5 gange i databasen. Den minimale allel-frekvens i databasen bør derfor være 5/(2N), hvor N er antallet af personer, hvorfra der er taget prøver, hvilket giver 2N alleler på hvert loci, eftersom allelerne forekommer i par. Hvis en allel-frekvens efter den første beregning er under dette tal, så sætter man den simpelthen til at være 5/(2N)\nDNA-prøverne, som anvendes til at bestemme allel-frekvenserne, fås ofte fra en blodbank, hvor blodet er fra anonyme bloddonorer, som selv har opgivet deres etnicitet. Efter man har bestemt STR-allelerne i prøverne, udsætter man data for statistiske tests på en computer. Herunder er især to tests vigtige:\nTest for Hardy-Weinberg ligevægt: Tester uafhængigheden af allelerne på det samme locus.\nTest for koblings-ligevægt (Linkage Equilibrium): Tester uafhængigheden mellem alleler på forskellige loci.\nSom bekendt vil en population allerede efter én generation indtræde i en ligevægt kaldet Hardy-Weinberg ligevægten, såfremt følgende er opfyldt:\nPopulationen er (uendelig) stor, dvs. der er ingen genetisk drift.\nIngen migration: der er intet gen-flow til og fra andre populationer.\nGenotyperne fordeler sig på samme måde for de to køn\nTilfældigt partnervalg, dvs. valget af partner er specielt uafhængig af genotype.\nDer foregår ingen mutationer, så ingen nye alleler.\nIngen naturlig selektion: Et individs frugtbarhed og overlevelse afhænger ikke af dets genotype og dermed dets fænotype.\nBetingelserne medfører - hvilket vi undlader at vise her - at der vil være en konstant allel-frekvens i populationen og genotype-frekvenserne vil adlyde nogle bestemte formler:\nNoget andet er, at det er nærmest umuligt for en population at opfylde alle betingelserne. Alligevel er det den ideelle situation, man har som udgangspunkt. I mange tilstrækkeligt store populationer vil den da også ofte være nogenlunde opfyldt.\nNævnte test for Hardy-Weinberg ligevægt kan enten foretages ved en Chi-i-anden Goodness of Fit test eller ved Fishers Exact Test. Vi skal ikke gå nærmere ind på det her. Heller ikke testen for koblings-ligevægt, som skal godtgøre, at alleller hørende til forskellige loci er uafhængige, skal vi gå i detaljer med.\nVi skal i første omgang præsentere den simpleste model til beregning af match-sandsynligheder, også betegnet Random Match Probability (RMP). Den bygger på den genotypefordeling, som Hardy-Weinberg ligevægten forudsiger (se afsnit 8). Autentiske populationer kan dog imidlertid kræve justering på grund af population understruktur (population substructure). Vi vil undlade at gå ind i den problematik her.\nSandsynligheden for, at en tilfældig udtrukket person har en DNA-profil, som matcher den fundet på gerningsstedet.\nLad os se på et konkret eksempel på bestemmelse af en match-sandsynlighed. Vi antager at DNA'et på gerningsstedet har profilen, som vist i skemaet nedenfor. Det skal forstås på den måde, at STR-locus D10S1248 indeholder allel-kombinationen 12,13, at STR-locus D12S391 indeholder allel-kombinationen 17,17.3, etc. I øvrigt betyder alleler med kommatal, at der ikke er et helt antal gentagelser af base-sekvensen, men en smule mere. I skemaet står også anført allel-frekvenserne for de involverede alleler. De er realistiske værdier fra en populationsdatabase og kan findes i denne Excel-fil:\nDer er tale om værdier bestemt i et studium udført af Carmen Tomas Mas, Helle Smidt Mogensen, S. L. Friis, C. Hallenberg, M. C. Stene og Niels Morling. [L6] under Links vises et link til den artikel, som forfatterne har skrevet i et amerikansk tidsskrift FSI Genetics. Det drejer sig om allel-frekvenser for danskere, grønlændere og somaliere.\nForklaring: Da STR-locus D10S1248 er heterozygot her, fås sandsynligheden for denne genotype ifølge Hardy-Weinberg ligevægten (HW) ved at tage det dobbelte af produktet af de to allel-frekvenser. Tilsvarende med de øvrige heterozygote loci. Locus D18S51 er derimod homozygot, hvor sandsynligheden for denne genotype fås ved at opløfte allel-frekvensen til 2. potens. Når man har alle genotypefrekvenserne, fås den samlede match-sandsynlighed ved at multiplicere alle genotype-frekvenserne, hvilket kan gøres under antagelse af uafhængighed mellem de forskellige loci.\nTil højre under skemaet kan du finde en Excel-fil med samme data, som er i skemaet. Nu har vi ovenfor benyttet allel-frekvenserne for danskerne. Men man kan stille sig selv det spørgsmål om, hvornår skal man bruge hvilken population? Du kan læse mere om det ved at klikke på linket [L3] under punktet Links.\n10. Likelihood Ratio i retten\nFor at vurdere værdien af et DNA bevis foretrækker man ofte i retten at anvende den såkaldte Likelihood Ratio, forkortet LR fremfor match-sandsynligheden omtalt i afsnit 9. Forholdet LR, som på dansk undertiden også omtales som Likelihood-kvotienten, indgår i Bayes' formel på odds form, der lidt kortfattet og indforstået kan udtrykkes således:\nLR betegnes i øvrigt også ofte Bayes-faktoren. Hvis vi for nemheds skyld sidestiller hændelsen "tiltalte afsatte DNA-sporet på gerningsstedet" med hændelsen "tiltalte er skyldig", så kan essensen af udtrykket forklares således: FORHÅNDS-ODDS angiver forholdet mellem sandsynligheden for at tiltalte er skyldig og sandsynligheden for at tiltalte er uskyldig, med den forhåndsviden man måtte have. I forhåndvidenen er DNA-match ikke inddraget! Hvis man ganger Likelihood-kvotienten på, som er den reciprokke værdi af match-sandsynligheden, så får man ODDS. Sidstnævnte er forholdet mellem sandsynligheden for skyld og sandsynligheden for uskyld, hvor den opdaterede viden om, at tiltaltes DNA matcher, er inddraget - underforstået matcher DNA'et fundet på gerningsstedet.\nVurderingen af FORHÅNDS-ODDS er typisk overladt til dommer og/eller nævninge at vurdere (evt. verbalt). LR derimod er det tal retsgenetikeren kommer med. Det fortæller noget om DNA-bevisets styrke. Ganges de to størrelser sammen, fås de nye opdaterede odds. Lad os for eksempel antage at dommeren/nævningene ud fra diverse oplysninger på forhånd vurderer, at det er 100 gange mere sandsynligt, at tiltalte er uskyldig, end at tiltalte er skyldig. Så er FORHÅNDS-ODDS lig med 1/100 eller 0,01. Hvis nu det viser sig, at tiltaltes DNA matcher DNA'et på gerningsstedet og lad os sige, at vi har den meget lille match-sandsynlighed fra eksemplet i afsnit 9, som vil give en kæmpe værdi for LR, så vil retsgenetikeren meget konservativt (til fordel for tiltalte) sætte LR ned til 1.000.000. Ganger vi de to tal sammen, altså 0,01 og 1.000.000, så fås de opdaterede ODDS til 10.000. Nu er det pludselig 10.000 gange så sandsynligt, at tiltalte er skyldig, som at tiltalte er uskyldig! LR øger altså forholdet mellem sandsynligheden for skyld og sandsynligheden for uskyld med en faktor 1 mio. Det er ofte afgørende i en retssag. Det skal dog tilføjes, at hvis FORHÅNDS-ODDS er meget små, så er det ikke sikkert, at DNA-beviset kan gøre ODDS tilstrækkeligt stor til at fælde dom. Det er derfor man bør kræve yderligere information udover DNA. Er DNA-matchet tilvejebragt via en databasesøgning, og ikke bare ved DNA-prøver fra et mindre antal mistænkte, er anden information om den matchende person vigtig. Der skal være flere ting, som kan koble personen til ugerningen.\nDet skal afslutningsvist bemærkes, at hvis vi kalder sandsynligheden for at tiltalte er skyldig for p, så kan den findes af ODDS ud fra følgende formel:\nBeviset herfor overlades til læseren. Du kan læse meget mere om Bayes' formel på odds form på min side Bayes' fantastiske formel. Klik eventuelt på nedenstående label for at komme dertil. Det er gennemgået mere i dybden i min e-bog på samme side.\nMan benytter også DNA beviser udenfor kriminalretten, fx i en civilret, hvor man ønsker at afgøre en faderskabssag. Er en mand den biologiske far til et bestemt barn eller ej? Bogen  giver et udmærket billede af den problemstilling, som gør sig gældende her. Man kender moderens og barnets alleler på de relevante STR-loci. Derudover kendes også allelerne for den mand, som man vil teste for at være den biologiske far. Som sædvanlig søger retsgenetikerne at bestemme en Likelihood-kvotient, her benævnt PI for Paternity Index - på dansk faderskabsindeks. Man kan bestemme PI for hvert enkelt locus og derefter multiplicere dem sammen til en samlet værdi for PI. Ved som sædvanlig at gange likelihood-kvotienten (her PI) på forhånds-odds, kan man få de opdaterede odds for faderskab. Vi har følgende:\nLad os sige, at man ved en beregning kommer frem til, at PI = 100000. Det kan da fortolkes på følgende måde: Sandsynligheden for at se barnets genotype, givet kendskab til moderens genotype og den rigtige faders genotype, er 100000 gange så stor som sandsynligheden for at se barnets genotype, givet kendskab til moderens genotype og viden om at en vilkårlig anden mand er fader til barnet. En smule mere løst:\nVærdien af faderskabsindekset PI (Paternity Index) fortæller, hvor mange gange mere sandsynligt, det er at se barnets genotype, når den testede mand er faderen, end at se barnets genotype, når en vilkårlig anden mand end den testede mand er fader til barnet.\nSom bekendt har personer, der er i nær slægtskab med hinanden, mere ensartet DNA. Derfor kan det i en konkret faderskabssag nogle gange være relevant at undersøge om en broder eller lignende kan være fader til barnet ...\nLad os betragte et konkret eksempel på bestemmelse af det samlede faderskabsindeks. Vi har at gøre med et dansk barn (B), hvis alleler på 16 forskellige loci er kendte. De er angivet i kolonne 2 i den store tabel lidt længere nede på siden. Endvidere er moderens (M) og den testede mands (TM) genotyper kendte. De står i kolonne 3 og 4 i tabellen. Genotypefrekvenserne i den danske befolkning er desuden kendte. Der skal udregnes et faderskabsindeks for hvert locus. Lad os se på locus D2S1338: Vi ser, at barnet på dette locus har genotypen 19,20, mens moderen og den testede mand har henholdsvis genotype 20,21 og 19,24. Vi kan stille det op i en krydsningstabel: Der er kun én mulighed for at barnet får genotype 19,20, og det er hvis moderen leverer allel 20 og den testede mand leverer allel 19. Da det sker med sandsynlighed 0,50 for hver, er sandsynligheden for at begge indtræffer dermed produktet af sandsynlighederne, dvs. 0,25. Vi har her brugt, at hændelserne er uafhængige. Dermed har vi udregnet tælleren i faderskabsindekset PI for dette locus. For at udregne nævneren, skal vi udskifte den testede mand med en vilkårlig anden mand. Vi ved stadig, at manden skal levere allel 19. Sandsynligheden for, at han gør det, er lig med allel-frekvensen for allel 19 på locus D2S1338 i den danske befolkning. Hvis vi kalder den for p1, så er sandsynligheden for at moderen leverer allel 20 og faderen allel 19 altså p1/2. Dermed har vi nævneren i PI. Divideres tæller med nævner, fås PI til 5,02, som det ses i tabellen længere nede på siden. Med denne viden er den testede mands odds for at være den biologiske fader altså forøget med ca. en faktor 5! Bemærk at værdien for p1 fås fra Excel-filen med data fra populationsdatabasen fra afsnit 9 ovenfor!\nSituationen på locus D8S1179 er lidt mere kompliceret. Af krydningstabellen til højre på figuren herover ser vi, at for at barnet kan få genotype 9,14 på dette locus, skal moderen levere allel 9, mens det er ligegyldigt hvilken allel den testede mand leverer. Det giver alt i alt en sandsynlighed på 0,5 for tælleren i PI. Når vi går til nævneren er det lidt mere komplekst, for når vi tager en vilkårlig anden mand, så kan det jo godt være, at denne mand kommer med en allel 9! Der er altså to muligheder: Enten leverer moderen allel 9 og manden allel 14 eller også omvendt. Hvis vi betegner allel-frekvenserne for allel 9 og 14 i den danske befolkning med henholdsvis p1 og p2, så er sandsynlighederne for de to muligheder altså henholdvis p1/2 og p2/2. Da de to muligheder indbyrdes udelukker hinanden, kan vi bruge additionsprincippet og lægge sandsynlighederne for hændelserne sammen. Det betyder, at sandsynligheden i nævneren er p1/2 + p2/2, som er det samme som (p1 + p2)/2. Indsætter vi værdierne for allel-frekvenserne for allel 9 og 14 og dividerer op i tælleren, får vi ifølge tabellen en PI på 4,68. Situationen i de øvrige loci beregnes ved lignende overvejelser og kan ses i tabellen herunder. Kolonnerne med overskriften p1 og p2, indeholder allel-frekvenserne for allelerne for barnet - altid med den mindste allel først. De alleller, som er i spil i beregningerne er desuden markeret med grønt.\nSkemaets værdier kan du genfinde i Excel-filen. Man får det samlede faderskabsindeks PI ved at multiplicere værdierne for PI på hvert locus. Antagelsen er, at der er uafhængighed mellem de enkelte loci. Ovenfor har vi altså at odds for, at den testede mand er den biologiske fader til barnet, er forøget med en faktor på ca. 900 mio. Som nævnt i afsnit 1 har man på Retsgenetisk Afdeling i Danmark valgt at være meget konservativ og kun angive det som > 10000 for at tage højde for usikkerheder.\nNogle gange kan man komme ud for at PI-værdien i et locus er 0, fordi det ikke kan lade sig gøre, at barnet har modtaget en allel fra moderen og en allel fra den testede mand. Det betyder ikke, at man uden videre forkaster hypotesen om, at den testede mand er faderen. Der kan nemlig foregå mutationer. Faktisk tillader man op til to mulige mutationer, før man afviser at den testede mand kan være faderen til barnet. Ifølge Jakob fra Retsgenetisk Afdeling regner man normalt med en mutationsrate (sandsynlighed) på 0,003 på de sædvanlige STR-loci. En eller flere inkonsistenser mellem barnets og den testede mands genotyper, kan dog også kaste en mistanke på, om en broder kan være fader til barnet!\nI princippet kan man også komme ud for, at den formodede fader ikke er tilgængelig for en DNA-test. I det tilfælde kan man dog også sige noget, såfremt man kan teste personer, som er i familie med nævnte person. Værdien af PI vil da ikke blive så høj som normalt.\nJakob nævner også, at man anvender de samme 16 genetiske markører (NGM-Select) til udredning af slægtskabsproblemstillinger. Der kan dog suppleres afhængigt af problemstillingen med undersøgelse af markører på X-kromosomet (Argus-X), Y-kromosomet (Y-filerPlus) og/eller af autosomale SNPs (Single Nucleotide Polymorphisms). I tilfældet med faderskabssager er det ifølge Jakob aftalt med rekvirenten, at man – hvis det er muligt - laver supplerende undersøgelser indtil den samlede IP er mindst 10000:1 FOR faderskab eller 10000:1 IMOD faderskab.\nEn kvinde påstår, at en bestemt person er far til hendes barn og forlanger, at han skal betale børnepenge. Manden benægter, og sagen kommer for en civil ret. Der tages DNA-prøver fra barnet (B), moderen (M) og den testede mand (TM). Allelerne, som er bestemt på 16 STR-loci, fremgår af skemaet ovenfor. Der skal beregnes et samlet faderskabsindeks PI (Paternity Index) for DNA-beviset. Alle involverede er etniske danske. Ud fra moderens andre mandlige bekendtskaber vurderes det, at forhånds-odds for, at den testede mand er den biologiske fader til barnet, er 1,5. Benyt Bayes' formel på odds form til at bestemme (de opdaterede) odds for, at den testede mand er den biologiske far til barnet, efter at der tages højde for DNA-beviset.\nLøsning : Hændelsen H står her for "den testede mand er den biologiske fader til barnet". Som oplyst ovenfor vil Retsgenetisk Afdeling i Danmark - på trods af det meget høje faderskabsindeks (likelihood-kvotient) bestemt ovenfor (904968523) - nedsætte tallet til 10000, for at tage højde for usikkerheder og være meget på den sikre side. Det vil nedsætte betydningen af DNA-beviset en del og lade forhåndsodds få større betydning. I dette tilfælde fås dermed:\nsom er de opdaterede odds for at den testede mand er fader til barnet, efter at der er taget højde for DNA-beviset. Odds er så høje, at dommen sandsynligvis vil være, at den testede mand er fader til barnet.\nDet skal tilføjes, at en fadersskabssag også sagtens kan gå den anden vej: at en mand hævder at være fader til et barn i håbet om at opnå fælles forældremyndighed, mens moderen benægter slægtsskabet.\nNår matematikere og jurister støder sammen (fra www.domstol.dk)\nBrug og misbrug af dnabeviset (Advokaten 8)\nGuide til DNA som bevis (Advokaten 9)\nRetsmedicinsk Institut (herunder Retsgenetisk afdeling)\nSådan bruger politiet DNA (fra siden politi.dk)\nConcordance study and population frequencies for 16 autosomal STRs analyzed with PowerPlex® ESI 17 and AmpFlSTR® NGM SElect™ in Somalis, Danes and Greenlanders. (Artikel om STR-frekvenser for 16 loci hos danskere, grønlændere og somaliere).\nForensic DNA Analysis (En masse om retsgenetik af Jay Taylor - kursusmateriale)\nDNA Fingerprinting (Fin generel YouTube video om at foretage DNA fingeraftryk - Bozeman Science)\nPCR (God YouTube Video til at vise Polymerase Chain Reaction-teknikken)\nFluorescent DNA sequencing with Capillary Electrophoresis (YouTube video med Kapillar Elektroforese)\nJohn M. Butler. Fundamentals of Forensic DNA Typing. Elsevier Inc. (Academic Press), 2010.\nJohn M. Butler. Advanced Topics in Forensic DNA Typing: Interpretation. Elsevier Inc. (Academic Press), 2015.\nJohn M. Butler. Advanced Topics in Forensic DNA Typing: Methodology. Elsevier Inc. (Academic Press), 2011.\nWilliam Goodwin, Adrain Linacre, Sibte Hadi. An Introduction to Forensic Genetics. John Wiley & Sons Ltd., 2007.\nIan W. Evett, Bruce S. Weir. Interpreting DNA Evidence - Statistical Genetics for Forensic Scientists. Sinauer Associates, 1998.


Se billederne: Hundredvis fulgte flydende luciaoptog i Kanalbyen | frdb.dk\nGet Outdoor havde sent fredag eftermiddag arrangeret luciaoptog i Kanalbyen. Optoget foregik til vands i lyspyntede kajakker, robåde, kanoer og paddle boards, og med både julemænd og nisser. Foto: Peter Leth-Larsen\nFor første gang nogensinde blev der fredag arrangeret luciaoptog på vådt underlag. Interessen var enorm, og oplevelsen ville have lunet de fleste julehjerter - selv i knap frostgrader.\n13 dec. 2019 kl. 19:07 Opdateret 16 dec. 2019 kl. 08:01\nFredericia: Hvis et tiltag skal måles på, hvor stor opbakningen er, må man sige, at lucia på vand er kommet flydende fra kaj – næsten i ekspresfart.\nPå årets luciadag blev kanalen, der fører ud i Gammel Havn, lyst op af adskillige kajakker, kanoer og stand up paddle boards. Virksomheden Get Outdoor med Sune Østergård i spidsen havde arrangeret det alternative luciaoptog, og han var før fredagen håbefuld i forhold til deltagerantal. Og opbakningen i Fredericia var ikke til at tage fejl af. Det til trods for, at termometernålen nærmede sig frysepunktet, og mørket for længst havde lagt sig.\nDet er deres allerførste luciatur. Det er vores egne kajakker, som vi selv har lavet. De blev født i maj.\nHanne Groth Telling, kajak-deltager i luciaoptog\nLyskæde på kajakker\nFlere hundrede havde godt en time før, optoget skulle finde sted, taget plads ved broerne ved kanalen. Her kunne de på tæt hold følge, hvordan deltagerne pyntede deres fartøjer.\nDer var lyskæder i massevis. Gule, hvide, grønne og røde. For ægteparret Hanne og Søren Groth Telling var det lidt af en jomfrurejse – eller, det var det i hvert fald for deres medbragte kajakker.\n- Det er deres allerførste luciatur. Det er vores egne kajakker, som vi selv har lavet. De blev født i maj, fortalte Hanne Groth Telling.\nTil historien hører, at ægteparret ejer virksomheden Designkayaks i Vejle.\nHanne Groth Telling var i fuld gang med at vikle en 11 meter lang lyskæde omkring den grønne kajak. At det overhovedet var muligt at deltage i et luciaoptog på vand, faldt uden tvivl i ægteparrets smag.\n- Det er fantastisk, og jeg håber, det kommer til at starte en tradition, lød det fra Hanne Groth Telling.\nDet kræver sit skæg: Tidligere leder af Det Bruunske Pakhus ...\nForrest i optoget stod og sad tre unge piger. De var optogets selvudnævnte luciabrude – og gennem kanalen ikke bare lyste de op med deres mange lyskæder, de sang også ”Santa Lucia” til stor begejstring for de mange fremmødte. Der blev både kvitteret med klapsalver og udsagn som ”Nej, hvor er det fint”. ”Hold op, det er flot”.\nOg flot og fint, det kan man ikke komme udenom, at det var.\nDe tre piger, der alle deltog på et stand up paddle board og som kom fra samme klub, East Coast Surfers, havde travlt i minutterne op til, at optoget skulle i vandet. Nærmest viklet ind i lyskæder – både på luciakjolerne, i håret og på fartøjerne.\n- Vi glæder os til at skulle i gang. Det er jo det her, vi går op i, og det er et fedt fællesskab, lød det fra 12-årige Freja Schøllhammer.\nHun håbede – ligesom hendes veninder, 12-årige Anemone Dalgas og 12-årige Johanne Hermann – at lucia på vand kunne blive en fast tradition.\nOg målt på begejstring og tilslutning, er der hvert fald grobund på en succes igen en anden gang.\nDe tre piger fra East Coast Surfers, Freja Schøllhammer, Anemone Dalgas og Johanne Hermann - alle 12 år - var i fuld gang med at få pyntet deres SUPs - såkaldte Stand Up Paddle boards. Foto: Peter Leth-Larsen\nLuciaoptoget på vand var det første af sin slags i Fredericia. Og et luciaoptog skal have en luciabrud. Det blev de tre piger fra East Coast Surfers. Foto: Peter Leth-Larsen\nDeltagerne i årets luciaoptog i Kanalbyen sejlede gennem kanalen og ud i Gammel Havn. De gjorde stop ved flydebroen ved "Mums". Mens de hundrevis af fremmødte nød en kop varm kaffe og en småkage, blev der sunget "Santa Lucia". Foto: Peter Leth-Larsen\nAf en første gang at være, var opbakningen til luciaoptoget på vand næsten overvældende. Der blev fulgt med fra broerne, kajene og hvor der ellers var plads. Foto: Peter Leth-Larsen\nLyskæder i alverdens farver. Huer i alverdens udformninger. Årets første - og eneste i Fredericia - luciaoptog i Kanalbyen var en succes. Selvom kulden trak tænder ud. Foto: Peter Leth-Larsen\nGet Outdoor havde sent fredag eftermiddag arrangeret luciaoptog i . Optoget foregik til vands i lyspyntede kajakker, robåde, kanoer og paddle boards, og med både julemænd og nisser. Foto: Peter Leth-Larsen\nSkal - skal ikke: Disse 18 butikker holder åbent juleaftensd...\nNedlukning har svækket optimismen i detailhandlen


Danske mobilnet er fortsat blandt verdens hurtigste - MereMobil.dk\nDanmark er stadig i top 10 på hastighed i mobilnetværkene, viser ny rapport. Globalt har 4G LTE ramt en usynlig mur på 50 Mbit/s.\n4G LTE hastigheder fra The State Of LTE 2018 (Foto:OpenSignal)\nOpenSignal foretager løbende crows-sourced målinger af netværkskvaliteten via deres mobilapplikationer Opensignal og Meteor. Netværkskvaliteten blandt mobilselskaber over hele kloden måles, og selskabet kan efterfølgende bruge dataene til at sammenligne teleselskaberne i de enkelte lande, men også til at sammenligne landene imellem.\n– Danmark har super gode 4G-netværk\nOpensignal har i alt analyseret over 50 milliarder målinger fordelt på 88 forskellige lande. Alle målinger er foretaget i fjerde kvartal 2017. I alt er målingerne foretaget af 4.852.320 enheder.\nDet store datagrundlag bruger OpenSignal til rapporten The State of LTE, som netop er udkommet i nyeste 2018 version.\nBarren er sat på 50 Mbit/s\nEt af de interessante fakta man kan udlede ud fra det omfattende datamateriale er, at de lande der har de hurtigste datahastigheder synes at have ramt en usynlig mur på omkring 50 Mbit/s i downloadhastighed.\nOver de seneste par år har trenden været, at 4G LTE netværkene bliver mere og mere udbyggede over hele kloden, men de hurtigste 4G LTE netværk leverer i dag ikke hurtigere hastigheder end tidligere år.\nDet er som om der er en usynligt overlægger på omkring 50 Mbit/s. Rapporten angiver den mulige årsag, at mange teleselskaber endnu ikke udnytter mulighederne i LTE-Advanced teknologien fuldt ud. Forbrugerne har desuden endnu ikke har købt smartphones, som kan udnytte de mange avancerede funktioner i LTE-Advanced.\nPå MereMobil.dk har vi en tidligere beskrevet disse teknologier i vores baggrunds artikel om emnet. Læs: Så stort potentiale er der stadig i 4G.\nHøj tilgængelighed i mange lande\nFire lande har en 4G LTE tilgængelighed på over 90 procent – dvs., at de enkelte smartphones har adgang/forbindelse til et 4G LTE netværk i mere end 90 procent af tiden.\nDe fire lande er Sydkorea (97,49), Japan (94,70), Norge (92,16) og Hongkong (90,34). Til sammenligning ligger procenten for Danmark på 80,50, hvilket ikke er prangende. Det er svært at sige, hvorfor vi i Danmark ikke klarer os bedre, men det kan skyldes at der stadigvæk pågår en udrulning af 4G LTE på lave frekvensbånd i Danmark.\n4G LTE tllgængelighed fra The State Of LTE 2018 (Foto:OpenSignal)\nRent hastighedsmæssigt klarer Danmark sig bedre med en gennemsnitlig overførselshastighed på 33,09 Mbit/s., hvilket er i top 10.\nSammenligner man både tilgængeligheden og hastigheden på 4G LTE netværkene så ligger vi i Danmark i top 10 på en del niendeplads med Canada.\n4G LTE er hurtigere end Wifi\nEn anden spændende del af rapporten viser, at 4G LTE netværkene faktisk leverer hurtigere datahastigheder end Wi-Fi.\nNår enhederne tester forbindelsen til internettet, så er den gennemsnitlige datahastighed hurtigere via 4G LTE (16,9 Mbit/s), mens Wi-Fi forbindelser kun leverer 14,0 Mbit/s.\nThe State of LTE rapporten giver et fingerpeg omkring hastighed og tilgængelighed af 4G LTE netværk i mange lande. Men som læser skal du huske på, at rapporten ikke viser, hvor belastet de enkelte mobilnetværk er. Når gennemsnitshastigheden ikke er skyhøj i Danmark, så kan det f.eks. skyldes, at dataforbruget er højere i Danmark sammenlignet med andre lande – eller omvendt.\nTidligere artikelTelmore åbner for VoLTE – sådan får du adgang\nNæste artikelHent iOS 11.2.6 nu – retter fejl der crashede besked-app


Klinikdrift / Få styr på din tid\nSæt klare aftaler, og få styr på din tid\nHvis du ikke får succes i klinikken, skyldes det sandsynligvis én af de to faktorer. Enten kan du ikke få økonomien til at hænge sammen. Eller også kan du ikke få tiden til at række.\nDenne artikel sætter fokus på, hvordan du som selvstændig behandler bruger din tid bedst. Den éne ressource, du som selvstændig aldrig kan få nok af. Der vil altid ligge flere opgaver på dit bord, end du kan nå. Der er altid noget, du er bagud med. Altid en ny idé eller mulighed, du kan grib til for at gøre din terapi eller forretning bedre.\nDu kan dog selv gøre meget for at styre din tid. I artiklen her får du konkrete og brugbare redskaber og tips, som både jeg selv og andre kolleger i branchen bruger med succes.\nHvor meget af din tid har dine klienter krav på?\nÉn af de største udfordringer er den tid, du bruger på hver enkelt klient. Hvis du ikke har klare aftaler med dine klienter, kan det blive én af de helt store tidsrøvere. Det gælder både før, efter og under dine konsultationer.\nAllerførst skal du selvfølgelig beslutte dig for, hvor lang tid dine konsultationer varer. Selv om vi arbejder med mennesker og derfor ikke kan sætte alting ind i et skema, er du nødt til at sætte en tidsramme op for din dag. Den næste klient bryder sig ikke om at vente, fordi du er forsinket med klienten før. Heller ikke selv om det er med de bedste hensigter, at du bruger lidt ekstra tid på den forrige klient. Hvis du altid har svært ved at holde tiden, er din tidsplan måske for stram. Så må du tage konsekvensen og udvide dine tider så meget, som der skal til – og huske at justere dit budget!\nAlt efter, hvordan du arbejder, varer første konsultation ofte lidt længere end de efterfølgende. Du skal have tid til anamnesen og til at lære klienten lidt at kende. Men hvis dine klienter også skal have en behandlingsplan allerede efter første konsultation, behøver de jo ikke a få den med det samme. I kan sagtens aftale, at du fx sender behandlingsplanen senere. Eller måske endnu bedre, at I går den igennem sammen, når de møder til den efterfølgende konsultation, fx efter en uge.\nPå den måde er du også sikker på at se klienten igen. Det holder klienten til ilden. I får mulighed for at rydde eventuelle misforståelser af vejen. Klienten kan få svar på de spørgsmål, der er dukket op siden sidst. Og resultatet af dine behandlinger vil blive bedre. Det er godt for både klienten og dig.\nSå længe, du har stukket rammerne ud på forhånd, vil dine klienter kun opleve det som meget professionelt, at du bruger god tid på at lægge den rigtige plan. Det tager al stress ud af den første konsultation. Og du kan i ro og mag lave en behandlingsplanen på et senere tidspunkt. Jeg vil faktisk i de fleste tilfælde anbefale, at den første ydelse, man kan købe hos dig, altid er et forløb med mindst to konsultationer.\nHusk at afsætte tid i dit dags- eller ugeskema til at lave behandlingsplaner. Og sørg for, at den tid du bruger på behandlingsplanen, er regnet ind i den pris, du tager for din konsultation.\nAfstem forventningerne, og beskriv dine ydelser tydeligt\nDet kan også være, at du tilbyder forskellige ydelser, behandlingsformer eller måske ”pakketilbud”, som varer forskellig tid. Sørg for at gøre det tydeligt, hvad de enkelte ydelser indeholder, og hvor længe de varer. Sørg for, at det som minimum står i dit materiale, dvs. hjemmeside og brochure. Du kan også skrive det ind i en række standardmails, du sender ud for at bekræfte jeres aftale.\nHvis du har stukket rammerne ud på forhånd, vil de fleste af dine klienter respektere tiden og til en vis grad selv holde øje med klokken. De fleste vil dog forvente, at du tager styringen. Eksempelvis ved at give besked, når tiden er ved at være gået, og I skal til at runde af. Enkelte klienter kan dog aldrig få nok, og du er nødt til at være meget tydelig. Hvis ikke du kan stoppe snakken med ord, hjælper det som regel at rejse dig op for at signalere, at du skal videre til næste klient.\nHvor højt er dit serviceniveau, og hvem skal betale?\nMere kompliceret bliver det i forholdet til den tid, du bruger før og efter dine konsultationer. Hvor meget ekstra service, er inkluderet i den konsultation, dine klienter betaler for? Hvad gør du med henvendelser fra folk, der ikke er klienter hos dig endnu?\nHvor meget service vil du levere til personer, som ikke er dine klienter endnu? Hvor mange gratis svar kan man få på mail og telefon?\nSkal man som klient kunne ringe gratis og tale med dig lige så ofte og længe, man vil uden at betale?\nHvor hurtigt skal man forvente svar, hvis man lægger en besked på din telefonsvarer eller måske sender en SMS?\nSkal man have gratis svar på alle de mails, man sender til dig, og hvor hurtigt skal man forvente at få svar?\nUden klare aftaler garanterer jeg, at det på et tidspunkt begynder at skride for dig. Så kan du bruge al din tid på at snakke i telefon og besvare mails – uden at få løn for det.\nMine forslag er derfor:\nPersoner, der endnu ikke er klienter:\nMail besvares meget kort. Kun få linjer. Henvis til telefonen, hvis det er mere komplicerede svar.\nHenvendelser på telefon skal afklare, om du kan hjælpe klienten. Forklar, at konsultationer foregår i klinikken, så vedkommende ikke begynder at give dig hele sin anamnese i telefonen. Klienten kan have brug for at få svar på enkelte afklarende spørgsmål, inden han eller hun tager beslutningen. Og du skal måske give et par gode (generelle) råd, som både hjælper personen og demonstrerer, at du ved, hvad du snakker om. Bliver klienten afklaret, kan I booke en tid. Ellers må vedkommende vende tilbage efter en tænkepause\n"Jamen, bliver folk ikke sure eller fornærmede, hvis jeg ikke giver dem de svar, de forventer?” spørger du måske. Jo, det er der nogen, der gør. Du kan lige så godt indstille dig på, at enkelte mennesker har helt urealistiske forventninger til, hvad de kan få af gratis hjælp hos dig som behandler. Og de vil synes, det er meget urimeligt, hvis du siger fra eller ikke besvarer deres henvendelse – uanset, hvor høflig du er.\nDet kan også gælde klienter i klinikken – selv om de naturligvis skal have førsteprioritet.\nHenvendelser på mails skal afklare ting, I allerede har snakket om (eller som du måske ikke nåede) i konsultationen. Ved nye spørgsmål må du sige, at det kan I snakke om til næste konsultation.\nDet samme gælder ved henvendelser på telefonen. Dog kan det ofte give mening, at du også tilbyder opfølgende konsultationer på telefon (eller Skype) – som du selvfølgelig tager en rimelig pris for.\nVed mange former for behandling kan det også give mening, at du inkluderer en eller anden form for opfølgning til konsultationen. Som nævnt kan det første møde med dig bestå af to konsultationer til én samlet pris. Eller, du kan inkludere en opfølgende snak på telefonen i prisen for første konsultation. (Igen skal du selvfølgelig sørge for at have regnet det ind i dit budget.)\nHerudover vil jeg også stærk anbefale, at du fra begyndelsen helt generelt beslutter dig for, hvordan man kan komme i kontakt med dig.\nHvordan vil du kontaktes på telefonen?\nJeg ved selvfølgelig ikke, hvad der virker for dig. Men jeg foretrækker at holde privatliv og arbejdsliv adskilt. At arbejde, når jeg arbejder, og holde fri, når jeg holder fri.. Det betyder ikke, at mit private nummer er hemmeligt. Men jeg har altid haft separate telefonnumre til forskellige formål:\nMin klinik (de år, jeg selv havde klinik)\nMit direkte nummer på Heilpraktikerskolen (hovednummeret besvarer min partner, Nickolai)\nDen gang, jeg var alene om at passe skolen, havde jeg også bestemte telefontider, hvor jeg helst ville træffes. Så kunne jeg med god samvittighed holde fri eller arbejde koncentreret med andre opgaver uden for telefontiden. Det er også min klare anbefaling til dig, der har klienter. Èn ting er, at du selv kan blive forstyrret, hvis telefonen ringer, mens du behandler. Men hvis du ikke har faste telefontider, vil mange af dine klienter faktisk også være nervøse for, om de forstyrrer midt i en behandling, når de ringer til dig.\nMin anbefaling er derfor, at du har et separat nummer til din klinik. Og at du har en fast telefontid, hvor du kan træffes. Eksempelvis 8.30-9 nogle (eller alle) hverdage – og så måske en eftermiddag om ugen. Hav desuden en telefonsvarer, der fortæller, om du vender tilbage eller ej. Mange forventer i dag, at du automatisk vender tilbage, hvis de har ringet til dig – du kan jo se i displayet, hvem der har ringet. Med telefonsvareren kan du sætte rammerne for, om og evt. hvornår du vender tilbage, eksempelvis i løbet af et par hverdage. Men har du meget travlt, er det også helt ok blot at henvis til din telefontid og understrege, at du ikke har mulighed for at vende tilbage.\nIgen er der helt sikker nogen, der vil blive irriterede over det. Men selvom du måske mister et par utålmodige klienter på den konto, er det for høj en pris at betale, hvis din telefonsvarer begynder at presse dig, så du ikke har tid til at holde fri uden dårlig samvittighed.\nHvordan vil du bruge din mail?\nI en professionel klinik skal man selvfølgelig også kunne kontakte dig på mail – uanset, om det er direkte eller via en formular på din hjemmeside. Men mail er et tveægget sværd:\nPå den ene side giver det en god fleksibilitet. Man kan altid kontakte dig, lige når man har brug for det. Mange synes også, det er mere trygt og bekvemt at skrive en mail, hvor de kan formulere sig i ro og mag.\nPå den anden side kan du let blive fanget i et mail-tyranni. Mails vil strømme ind, uanset om du har ”kontakttid” eller ej. Mange forventer at få svar tilbage på mails samme dag. Og du vil også få meget lange mails, hvor folk skriver hele deres sygdomshistorie til dig – og forventer en eller anden form for svar.\nHer er det igen vigtigt, at du har klare aftaler – ikke mindst over for dig selv. Hvis ikke du beslutter dig for, hvornår du tjekker mails, og hvornår du ikke gør, kan du det meget hurtigt blive din indbakke, der styrer din tid og ikke dig selv.\nOg igen er det individuelt, hvad der fungerer for dig. Men jeg anbefaler, at du fx kun besvarer mails ½-1 time på et eller to bestemte tidspunkter hver dag. Også mht. mails anbefaler jeg, at du adskiller dine private mails fra dine klinikmails på to separate mail-adresser. Nogle bruger endda to forskellige mailprogrammer eller profiler på deres computer for at holde arbejdsliv og privatliv adskilt.\nSå snart du begynder at få lidt gang i klinikken, vil du også begynde at få mange mails. Det skal du glæde dig over – og forholde dig til. Hvis du også vil have et liv uden for dit arbejde, kommer der et tidspunkt, hvor det ikke længere er realistisk, at du kan svare folk inden for få dage. Af samme grund modtager du et automatisk svar, når du sender en mail til mig på Heilpraktikerskolen (jesper@heilpraktiker.dk). Her forklarer jeg, at jeg ikke tjekker min mail hver dag, og at folk må være tålmodige for at få svar. (Eller, at de må kontakte min partner Nickolai, som har mulighed for at svare hurtigere.)\nHusk også mine retningslinjer om, hvor omfattende dine svar skal være, som jeg har beskrevet tidligere om hhv. klienter og potentielle klienter. Og husk at justere din telefonsvarer og autosvar på mails, så de passer til virkeligheden. Hvis du ikke kan leve op til dine egne løfter og måske kun har tid til at svare en gang om ugen, så sig det. Så bliver folk bare positivt overraskede, hvis du vender tilbage tidligere. I stedet for at blive fornærmede, hvis du ikke vender tilbage inden for den periode, du har lovet.\nAndre tips til tidsstyring\nNår du har de grundlæggende rammer for dine konsultationer på plads, får du her et par tips til, hvordan du kan superoptimere på din tid. Det er tips, som mange kolleger i branchen allerede har god erfaring med, og som kan trimme den tid du bruger – og måske endda samtidig øge serviceniveauet for dine klienter.\nDer vil altid være en del information, som alle nye klienter skal have. Skriv det ned en gang for alle, og lav en lille mappe eller en sektion på din hjemmeside, du kan henvise nye klienter til.\nDu kan også lave introduktionen på video, som du lægger ud på din hjemmeside.\nMed tiden finder du også ud af, at der er en række spørgsmål, som hhv. nye og eksisterende klienter stiller. Lav en sektion med spørgsmål og svar på din hjemmeside. Sørg for at placere den, så folk leder der først, inden de ringer eller skriver til dig på mail.


Medarbejder til IT og Digitalisering, Bygningsstyrelsen | it-jobbank\nEr du vores nye IT-medarbejder, som vil bidrage til vores omfattende digitale transformation og sikre en høj datakvalitet?\nBygningsstyrelsen står midt i en større digital transformation. Du skal være med til den udfordrende og spændende opgave det er at implementere vores nye modulbaserede fagsystem, Atrium. Du kommer ind på et tidspunkt, hvor vi i efterår og vinter 2018 tager fem moduler til Atrium i brug, der skal understøtte centrale dele af vores forretning. Arbejdet med at forberede, konfigurere og implementere Atrium køres i øjeblikket i et tæt samarbejde mellem IT-medarbejdere fra Bygningsstyrelsen, indhyrede implementeringskonsulenter og den eksterne softwareleverandør.\nVi søger en kollega, der skal være systemansvarlig for leasemodulet i Atrium. Det er et vitalt modul for os i Bygningsstyrelsen, fordi det understøtter huslejeopkrævningen fra vores statslige kunder. Du skal søge jobbet, hvis du vil være specialisten som:\ner i dialog med dine kollegaer i styrelsen og andre interessenter, når vi tager leasemodul i brug og efterfølgende skal arbejde med de tværgående sammenhænge mellem modulerne i Atrium\ndriver videreudviklingen af brugen af leasemodulet, så vi løbende optimerer på kvaliteten og effektiviteten af systemets understøttelse af organisationens opgaver. Det kan eksempelvis være ved at integrere modulet til vores ESDH-system\nhjælper din kollega, der har ansvaret for kernedatamodulet med at sikre, at datakvaliteten er høj, og at datastrukturen på tværs af Atrium er optimal\ndefinerer og idriftsætter nye releases af systemet.\nDu bliver en del af IT- og Digitalisering\nDin nærmeste leder bliver teamchefen for IT og Digitalisering, og du får cirka 10 kollegaer, som tilsammen har ansvaret for både Atriumprojektet og Bygningsstyrelsens øvrige fagsystemer samt services og it-support. I teamet for IT og Digitalisering vil du høj grad selv kunne bidrage til at definere dine opgaver og ansvarsområder og eksempelvis muligheden for at arbejde med andre af styrelsens fagsystemer fremadrettet. Teamet er nyoprettet og du vil derfor også som ny medarbejder være med til at forme teamets profil og kultur. IT og digitalisering er en del af Bygningsstyrelsens ledelsessekretariat. Det gør, at vi i teamet får en stærk kobling til styrelsens strategi og opgaver på tværs af fagområder.\nFor at vi i IT og Digitalisering sikrer en succesfuld implementering af Atrium, er det er vigtigt, at du har et højt fagligt niveau, samt at du kan identificere dig med at være specialisten på leasemodulet. Vi forestiller os, at du som minimum har en relevant mellemlang uddannelse inden for IT og gerne, at du er ITIL-certificeret. Viden om lejestyring og bygningsdata er en fordel, men ikke et krav. Derudover vil du være den kollega, vi søger, hvis du kan:\ndokumentere erfaring med at arbejde med og forankre digitaliseringsprocesser\ndokumentere erfaring med 2. level it-support\nsætte dig ind i komplekse opgaver og forstå sammenhænge\nsikre et konstruktivt samarbejde på tværs af fagligheder\ner fortrolig med mundtlig og skriftlig formidling af IT og digitalisering\nmotiveres af at arbejde med optimering og løbende udvikling af IT-anvendelsen\ntager selvstændigt ansvar for dine opgaver, så du sikrer, at deadlines bliver overholdt\ner detaljeorienteret og trives med specialistopgaver, herunder sikring af datakvalitet\ntrives med at følge op på aftaler og kontrakter\nformår at bidrage til forankringen af it- og digitaliseringsindsatsen i organisationen\nDerudover er du ambitiøs og resultatorienteret, og du trives i en hverdag, hvor der bliver stillet krav til din opgaveløsning og dine samarbejdsevner.\nLøn- og ansættelsesvilkår sker i henhold til relevant organisationsaftale. Bygningsstyrelsen er en styrelse under Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, og dit ansættelsesområde vil derfor være ministeriet med tilhørende styrelser. Dit tjenestested vil være Carl Jacobsens Vej 39, 2500 Valby. Bygningsstyrelsen flytter omkring årsskiftet til et nyt moderne statsligt kontorknudepunkt på Carsten Niebuhrsgade i København.\nVi hører meget gerne fra dig, hvis du passer til profilbeskrivelsen. Upload din ansøgning, CV og eksamensbeviser via knappen nedenfor senest den 12. august 2018. Vi indkalder til samtaler umiddelbart efter fristens udløb og samtaler afholdes den 15. og 16. august 2018.\nVi forventer tiltrædelse pr. 1. oktober 2018. Har du spørgsmål til jobbet, er du velkommen til at kontakte kontorchef Henrik Stub på tlf. 4170 1104 eller hst@bygst.dk i fra uge 3.\nBygningsstyrelsen er statens ejendomsvirksomhed og bygherre. Vi skaber de rigtige fysiske rammer for ministerier, universiteter, politi og domstole, og varetager statens interesser indenfor fast ejendom. Vores strategiske indsatsområder er 'klare beslutningsgrundlag', 'stærk gennemførelse', og 'vidensbaseret optimering'. Mangfoldighed er et aktiv, som vi bruger i vores hverdag for at løse vores opgaver. Vi opfordrer alle interesserede uanset alder, køn, race, religion eller etnisk tilhørsforhold til at søge.