Fængselsfunktionæren 3 - PDF\nDownload "Fængselsfunktionæren 3"\n1 Fængselsfunktionæren 3 Dansk Fængselsforbund Marts 2008\n2 Nr Fængselsfunktionæren 13 Leder 14 Arresthus på anklagebænken 16 Sikkerhedsproblemer i arresthuse 18 Reform lukker arresthuse 19 Penge til arbejdsmiljøet 10 Så tegner jeg kirken, sagde værkmesteren 11 Når lynet virkelig slår ned 12 Systemet skal hjælpe 13 Nyt kriseberedskab i Københavns Fængsler 14 Ikke-voldelig kommunikation vinder frem i Helsingør Udgivet af Dansk Fængselsforbund Ramsingsvej 28 A, st. th Valby Tlf Fax Redaktion: Forbundsformand Kim Østerbye (ansvh.) Redaktør: John Rasmussen Talosvej 7, 2770 Kastrup Tlf Mobil Layout, produktion og tryk: Imprint Grafiske Løsninger Thurøvej Næstved Tlf Fax ISSN: En idé bliver til virkelighed 18 Chris i Arresthuset i Vejle 20 Ryger rygeloven? 24 Lean Dem ikke ud 27 Økonomisk støtte til studieture for Kriminalforsorgens personale 28 Debat 30 Navne 32 Lån & Spar Bank Forsidebillede: Hvem, hvad, hvornår? Den krisepsykologiske beredskabsplan i Københavns Fængsler beskriver, hvad der skal ske i timerne og dagene efter en kritisk hændelse. Indlæg til Fængselsfunktionæren: Artikler modtages på CD-rom, gerne med udskrift eller pr. . Husk at angive navn, stilling og tjenestested i tilfælde af spørgsmål fra redaktionen. Indlæg til»debat«må max. være på 750 ord eller 4500 tegn incl. mellemrum. Foto modtages gerne. Hvis de ønskes retur, bedes det anført. Indlæg senest den 14. i måneden før optagelse. Artikler og læserindlæg er ikke nødvendigvis et udtryk for redaktionens holdning eller forbundets mening. 2 Fængselsfunktionæren\n3 12,8 procent i de næste 3 år LEDER Af Kim Østerbye, formand for Dansk Fængselsforbund Jeg er nogenlunde tilfreds, men ikke begejstret. Det er vel den korte konklusion på den overenskomst, som nu er på vej i hus for medlemmerne af Dansk Fængselsforbund. Aftalen er i skrivende stund ikke helt i mål endnu. Vi mangler lokallønsdetaljerne, hvor vi forhandler om vores særlige krav til overenskomsten. Det vil ske i løbet af marts. Men her på halvvejen er der grund til at være tilfredse med den overordnede aftale for statens medarbejdere. Vores ønske om reelle lønforbedringer blev indfriet. Altså forbedringer som kan ses på lønsedlen. Den samlede lønstigning er 12,8 procent i de næste tre år. Det er den største stigning, som er set i de sidste 20 år. Heraf er den største del - 8,2 procent øremærket generelle lønstigninger. Det er hårde lønkroner, som giver alle statslige medarbejdere et løft. Den sidste del af den samlede ramme er afsat til lokal løndannelse og til puljer, som kan bruges til skræddersyede forbedringer til fængselsfunktionærer. Samlet må jeg konstatere, at det lykkedes at overbevise finansministeren om, at vi skulle have en lønforhøjelse, der matcher det private arbejdsmarked. Når jeg trods forhandlingsresultatet alligevel ikke koger over af begejstring, så er det selvfølgelig fordi, at jeg gerne ville have mere. Lønstigningen betyder jo ikke ligefrem guld og grønne skove for vore medlemmer. Jeg tror, at mange havde forventet mere. Jeg må erkende, at vores forhandlere stod over for en arbejdsgiver, som havde store ønsker til os. Arbejdsgiveren stillede krav om en længere arbejdsuge. Krav om nedsættelse af pensionen for dem, som ønsker at gå før tiden. En forhøjelse af pensionsalderen fra 63 til 65 år. Og forringelser i reglerne for arbejdstidsnormen. Med andre ord ikke andet end dårligere vilkår for lønmodtagerne. Vilkår som peger i den forkerte retning, hvis staten skal være en attraktiv arbejdsplads. Godt, at det ikke lykkedes finansministeren at komme igennem med disse krav. Nu mangler detaljerne på lokallønsområdet. Her bliver det helt store spørgsmål, om vi skal på Ny løn eller ej. Det afhænger af, hvor mange penge der er til det. Og om arbejdsgiveren reelt er interesseret i at hjælpe os med dette lønprojekt. Først når dette er afklaret, kan vi vurdere, hvad overenskomsten betyder for den månedlige lønseddel. Og først herefter skal I tage stilling til, om I kan vedtage overenskomsten. Overenskomsten kommer formodentlig til afstemning i slutningen af marts. Hvornår ser vi så lønstigningen på vores lønkonto? Ja, hvis overenskomsten bliver vedtaget, så træder den i kraft med virkning fra 1. april i år. Fængselsfunktionæren\n4 Arresthus på anklagebænken Ifølge en artikel i Politiken hersker der et sandt rædselsregime inde bag den idylliske facade på Arresthuset i Holstebro. Vi vovede alligevel pelsen og besøgte arresten. Medarbejderflugt, chikane af de indsatte, mobning af kollegaer. Det var hovedingredienserne i en artikel om Arresthuset i Holstebro, som Dagbladet Politiken bragte i januar i år. Ifølge artiklen har en gruppe yngre fængselsfunktionærer gennemtrumfet et benhårdt regime i arresthuset. Så hårdt, at flere ældre kollegaer har forladt arbejdspladsen, fordi de føler sig mobbet ud. Det var derfor med en vis bæven, at Fængselsfunktionærens journalist i februar trådte ind i den gamle murstensbygning fra 1847 midt på gågaden i Holstebro. På vagt denne dag er fængselsfunktionær Bo Tang Sørensen og overvagtmester Torben Givskov. Begge erfarne folk. Det var ærgerligt, for det er netop de yngre fængselsfunktionærer, som tilsyneladende er problemets kerne i arresthuset. Spørgsmål: Ifølge Politiken har I problemer med negativ adfærd blandt jeres nye unge fængselsbetjente. Er der ikke nogen af dem på vagt her i dag? Vi har ingen unge medarbejdere. Vi har alle mindst ti års anciennitet, fortæller Bo Tang Sørensen, mens han henter en kande kaffe. Han har selv 22 års erfaring fra tre forskellige institutioner i Kriminalforsorgen. Ok, det må Politiken have misforstået, men jeg kan forstå, at arbejdsmiljøet er blevet stærkt forværret de seneste år, efter der har været stor personaleudskiftning, er det ikke rigtigt? Tværtimod. Vi har et virkelig godt arbejdsmiljø både blandt vores 12 kollegaer og i forhold til de indsatte. Arbejdsmiljøet var formodentlig dårligere førhen. Det nye personale har erstattet otte medarbejdere, hvoraf fem er stoppet på grund af blodpropper og tre er gået psykisk ned. Det vidner for mig at se om, at arbejdsmiljøet var elendigt tidligere, siger Bo Tang Sørensen. Spørgsmål: Men er det ikke fordi, I har mobbet det gamle personale ud? Der er ingen, som er blevet mobbet ud. Men det er rigtigt, at det nye og det tidligere personale har været uenige om den måde, som tingene skal foregå på. Vi kom til et arresthus, hvor den tidligere arrestforvarer egenhændigt havde lavet reglerne for arbejdets udførelse, hvor de indsatte ofte var påvirkede og hvor Kriminalforsorgens elementære sikkerhedsregler blev ignoreret. Det regelsæt, som vi har indført er det samme regelsæt, som gælder i resten af Kriminalforsorgen. Og jeg vil vove den påstand, at der nu er bedre trivsel mellem ansatte og indsatte. I dag er der for eksempel ikke samme usikkerhed omkring hvilke regler, der gælder. Der gælder nemlig de samme regler for alle, siger Torben Givskov. Spørgsmål: Men så må det ha været helt anderledes, da Politiken var forbi i arresthuset i januar? Politiken har aldrig været her. De har slet ikke spurgt, om de måtte komme, siger Bo Tang Sørensen. Tid til en tår kaffe til Fængselsfunktionærens journalist. Det her kræver vist et lidt længere besøg i arresthuset. Torben Givskov (tv.) og Bo Tang Sørensen er glade og stolte over deres arbejde i Kriminalforsorgen. De er rystede over kritikken fra tidligere kollegaer. 4 Fængselsfunktionæren\n5 Medarbejderne i Arresthuset i Holstebro kom i januar under hård anklage i en artikel i Dagbladet Politiken. Hvilke regler skal gælde? Arresthuset i Holstebro havde samme personalegruppe fra 1986 til 2001, men på grund af alder og svigtende helbred, har der i de seneste år været stor personaleud skiftning. Det har skabt grobund for gnidninger mellem de nye og gamle medarbejdere, fordi de to grupper var uenige om, hvordan man skulle håndtere de indsatte. Tre tidligere medarbejdere herunder den tidligere arrestforvarer anklager i Politiken deres nye kollegaer for at udøve et meget stramt regelsæt over for de indsatte. Det skulle blandt andet have betydet, at de indsattes adgang til gårdtur er blevet begrænset, at der har været flere tilfælde af magtmisbrug, og at tonen generelt er blevet hårdere over for de indsatte. De nye medarbejdere afviser disse anklager: Det er beskæmmende at blive anklaget for disse ting. Enhver form for magtmisbrug ligger os meget fjernt. Hvis de påståede magtanvendelser virkelig skulle være sket, så forstår jeg ikke, at den tidligere arrestforvarer ikke skred ind, mens han var her, siger Torben Givskov. Overvagtmesteren mener, at kritikken bunder i kulturforskelle mellem de nye og gamle medarbejdere. Tidligere besluttede de to tjenestegørende betjente selv, hvordan arresten skulle køres i det døgn, hvor de havde vagten. Det medførte at nogle dage stod alle celledøre åbne fra morgen til aften, selvom det var stik imod instrukser fra Direktoratet for Kriminalforsorgen. Det betød, at Holstebro Politi ofte brugte andre arrester, når de ville være sikre på, at retslige tiltag - så som isolation og brevkontrol - blev overholdt. Enkelte arrestanter tilbød ligefrem, at de ville tilstå, såfremt politiet ville love dem, at de ville blive fængslet i Holstebro Arrest, siger Torben Givskov, som har arbejdet i tre andre institutioner i Kriminalforsorgen, før han kom til Holstebro. Han afviser alle kritikpunkter, som er blevet rejst mod arresthuset: Vi har indført ens regler for alle. Det gælder også reglerne for gårdturen. Og tonen er ikke blevet hårdere. Tværtimod er konfliktniveauet faldet. Vi har ikke så mange diskussioner med de indsatte længere, siger Torben Givskov. Opstramning af sikkerheden Problemerne mellem arresthusets medarbejdere toppede i foråret 2007, efter Direktoratet for Kriminalforsorgen havde indført strammere sikkerhedsregler i alle arresthuse. Flere af de tidligere medarbejdere var modstandere af de nye regler. For eksempel, at cellerne skulle være aflåste. En medarbejder nægtede ligefrem at overholde reglerne. Det er ikke vores job at afgøre, hvilke regler der skal gælde. Jeg kan ikke sortere i de regler, jeg kan lide, og dem jeg ikke kan lide. Jeg bliver nødt til at håndhæve alle regler, siger Bo Tang Sørensen, der også er medarbejdernes tillidsmand. Han synes, kritikken er urimelig: Man får indtryk af, at vi har indført strammere regler efter vores eget forgodtbefindende. Det er forkert. Vi blev pålagt opstramningen af direktoratet, siger Bo Tang Sørensen. De to medarbejdere viser rundt i arresthuset, som tidligere også var byens rådhus, men nu alene tjener retsvæsenet i Midt- og Vestjylland. Landets største politikreds. Vi satser meget på at tage fat i stofmisbrugerne med det samme. Vi var et af de første arresthuse, der gik i gang med Bogø-projektet. Vi er i det hele taget meget åbne over for nye initiativer, siger Torben Givskud. Ombudsmanden på vej I marts besøger ombudsmanden arresthuset for at undersøge, om der er hold i anklagerne mod personalet. Hvis man spørger den nytiltrådte arrestforvarer Helle Hansen, så bliver det svært at finde kritikpunkter. Efter min opfattelse kører vi reglerne helt efter bogen her i arresthuset. Vi har en homogen gruppe af medarbejdere. Meget positive og åbne. Jeg har aldrig hørt dem tale negativt til de indsatte, siger Helle Hansen. Eftermiddagen går på hæld. Dagens produktion af Georg Jensen-julebånd er pakket i kasser. I besøgslokalet har en indsat besøg af sin familie, mens to andre indsatte har travlt med at spille bordtennis i motionsrummet. Af Søren Gregersen Fængselsfunktionæren\n6 Sikkerhedsproblemer i arresthuse Efter flere opsigtsvækkende fangeflugter, er Direktoratet for Kriminalforsorgen enig i, at sikkerheden kan forbedres i flere af landets mindre arresthuse. I julen sidste år flygtede fire indsatte fra Arresthuset i Hjørring. Det lykkedes, efter at de med trusler om vold havde låst én fængselsfunktionær inde og taget overfaldsalarm og nøgler fra en anden fængselsfunktionær. Flugten var ikke et enkeltstående tilfælde i I alt flygtede ti indsatte fra landets arresthuse og lukkede fængsler sidste år. Det har medført kritik af sikkerheden i Kriminalforsorgen, især i de små arresthuse. Formand for Dansk Fængselsforbund, Kim Østerbye, advarer om, at flugtforsøgene fra danske arresthuse er blevet voldsommere. Det er utilfredsstillende, at en flugt som den i Hjørring kan lade sig gøre. Der var kun to på vagt. Det var for lidt, siger Kim Østerbye. Det er dybt bekymrende, at udviklingen fortsætter. Vi bliver nødt til at gøre noget ved det. Der er ingen nemme løsninger og heller ingen billige, siger han. Farlige indsatte Formanden foreslår, at Kriminalforsorgen skal være bedre til at screene de indsatte, så sikkerheden omkring de farligste kan øges. Det kan ske ved at oprette særlige afdelinger med bedre bemanding og ved at forbedre sikkerheden i alle arresthuse. Vi har brug for bedre systemer. Flere Antal undvigelser fra arresthuse og lukkede fængsler af de mindre arresthuse er ikke sikkerhedsmæssigt forsvarlige for farlige indsatte, siger Kim Østerbye. Sikkerhedschef i Direktoratet for Kriminalforsorgen, Michael Gjørup, er opmærksom på, at der er behov for forbedringer. Jeg er enig med Kim Østerbye i, at mange af vores mindre arresthuse er utidssvarende og ikke opfylder de sikkerhedsmæssige standarder, som vi har for vores lukkede institutioner. Hvis sikkerheden omkring de små arresthuse for alvor skal forbedres, så skal de bygningsmæssigt udvides. Den ideelle løsning ville være at bygge nye større arresthuse som erstatning for de mindste, men dette vil blive en bekostelig udgift, siger Michael Gjørup. Han understreger, at sikkerheden er skærpet i arresthusene: Vi har inden for de sidste år blandt andet forbedret kameraovervågning, øget metaldetektering i forbindelse med ud- og indpassage og indført indsættelsessedler, hvor politiet afgiver en sikkerhedsmæssig vurdering af den anholdte. Desuden har vi udsendt en række sikkerhedsanbefalinger for arresthusenes afvikling af fællesskab, gårdtur eller andre aktiviteter, siger Michael Gjørup. Penge fra politikerne Sikkerhedschefen håber, at Kriminalforsorgen i næste flerårsaftale får penge til et såkaldt IT-understøttet underrettelsessystem. Hvert år lykkes det omkring ti indsatte at flygte fra landets arresthuse og lukkede fængsler. Tallet er væsentligt højere for de åbne fængsler. 6 Fængselsfunktionæren\n7 Det vil give os muligheder for at indsamle og registrere oplysninger om de indsatte og dermed vurdere, om de udgør en trussel for institutionen, siger Michael Gjørup. Han peger samtidig på, at den dynamiske sikkerhed også skal være i orden: Det er vigtigt, at vi også har fokus på de bløde værdier i vores visioner, så det hele ikke bare bliver pigtråd og kameraovervågning. Det er vigtigt, at fængselspersonalet fortsat er tæt på de indsatte og i dialog med dem. Langt de fleste af vores indsatte opfører sig ordentligt og giver ikke anledning til problemer, så hvis vi kan få sorteret rødderne fra og placeret dem på mindre og tættere bevogtede afdelinger, så vil det være til glæde for de fleste, siger sikkerhedschefen. Af Søren Gregersen FAKTA Januar 2007 Vejle: En person sigtet for drabsforsøg undviger fra Arresthuset i Vejle ved at smadre en dør fra et værksted. Han betegnes som farlig. Politiet tror, han er flygtet til Polen. April 2007 Frederikssund: Formodet narko-storforbryder stikker af fra Arresthuset i Frederikssund efter et særdeles voldeligt angreb på to fængselsfunktionærer, der involverer knytnæveslag, gentagne spark og pistol mod tindingen. Juni 2007 Viborg: Meget farlig og let antændelig mordforbryder stikker af fra Arresthuset i Viborg efter at have forceret en tre meter høj mur. November 2007 Køge: En indsat springer via et halvtag over muren fra Arresthuset i Køge. Den indsatte sad inde for et tidligere flugtforsøg, da han stak af. Han blev fundet to uger senere og fik forlænget sin straf. December 2007 Hjørring: Fire indsatte stikker af fra Arresthuset i Hjørring ved at låse en fængselsfunktionær inde og true en anden til at udlevere nøgler til fængslet. Den mest farlige, en sigtet for drabsforsøg, blev fanget, da han henvendte sig til en forbipasserende på gaden for at spørge efter en taxa. Den forbipasserende viste sig at være en fængselsfunktionær. Alle fire undvegne indsatte er nu fundet. Legater fra COIs Rejse- og uddannelsesfond I overensstemmelse med vedtægterne i COIs Rejse- og Uddannelsesfond kan der i 2008 uddeles et antal legater som økonomisk støtte til faglig videreuddannelse eller studierejser med fagligt sigte af/for medlemmer, som er tilknyttet en statslig tjenestemandsorganisation i Offentligt Ansattes Organisationer og som har vist særlig interesse for organisationsarbejde. Ansøgninger, der skal indeholde en beskrivelse af formål samt navn, adresse og medlemsorganisation, skal fremsendes gennem egen medlemsorganisation. Ansøgningen skal være påtegnet af organisationen og skal fremsendes således, at den er fonden i hænde senest den 5. maj Beslutningen om udlodning vil herefter blive truffet af fondens bestyrelse, hvorefter der vil blive fremsendt meddelelse til ansøgerne. Jens Henning Ravnsmed/OAO Medlemmer af Dansk Fængselsforbund, der ønsker at komme i betragtning, skal fremsende ansøgningen via lokalafdelingen. Ansøgningen skal være forbundskontoret i hænde senest den 7. april Forbundsformand Kim Østerbye Fængselsfunktionæren\n8 Reform lukker arresthuse Retsvæsenet har store problemer med at håndtere politi- og domstolsreformen. Det betyder, at Kriminalforsorgen nu lukker tre arresthuse midlertidigt. Er landets borgere pludselig blevet lovlydige, eller er det politi og domstole, som er blevet mindre effektive? Det spørgsmål rejser sig, efter at belægget i Kriminalforsorgen er faldet markant i løbet af de sidste år og tre arresthuse nu lukker. Noget kunne tyde på, at det er politiog domstolsreformen, som har standset tilstrømningen til landets arresthuse. Reformen betyder blandt andet, at landets politi- og domstolskredse bliver samlet i større enheder. Næstformand i Politiforbundet, Peer Withagen, bekræfter, at politiet for øjeblikket har travlt med alt andet end at stoppe kriminalitet i land og by. Reformen har betydet, at medarbejderne har været involverede i en masse arbejdsgrupper. Det har kostet energi og ressourcer og er gået ud over politiarbejdet, siger Peer Withagen. Det er stik imod formålet med politireformen. Med justitsminister Lene Espersens ord, skulle reformen betyde at 800 politibetjente blev flyttet fra skrivebordene ud på gaderne. Det lave antal af arrestanter betyder, at Kriminalforsorgen midlertidigt har lukket arresthusene i Aabenraa, Hjørring og Det er udtryk for dårlig planlægning, at vi nu havner i en situation, hvor belægget styrtdykker og Kriminalforsorgen derfor må lukke kapacitet, siger forbundssekretær René Larsen. Viborg. Desuden er en afdeling i Arresthuset i Helsingør lukket, og det samme er et antal pladser i en række fængsler. Samlet er mere end 200 pladser lukket. Medarbejdere i klemme Forbundssekretær for Dansk Fængselsforbund, René Larsen, kan godt forstå, at det kræver tid at gennemføre politiog domstolsreformen, men han er ærgerlig over, at det går ud over planlægningen i Kriminalforsorgen. I de sidste mange år har belægget været skyhøjt. Fængselsfunktionærerne har udført en kæmpeindsats for at nedbringe venterkøen. Blandt andet ved at acceptere overbelægning. Det er udtryk for dårlig planlægning, at vi nu pludselig havner i den modsatte situation, hvor belægget styrtdykker og Kriminalforsorgen derfor må lukke kapacitet, siger René Larsen. Han mener, at mange medarbejdere kommer i klemme: Når arresthusene lukkes ned, bliver medarbejderne flyttet til andre institutioner. I nogle tilfælde bliver de flyttet over store geografiske afstande. Det skaber utryghed, og det går ud over medarbejdernes arbejds- og privatliv, siger René Larsen. Et af de steder, som nu lukker ned, er Arresthuset i Viborg. Fængselsfunktionær Poul Glerup er ikke begejstret for, at han nu skal flytte arbejdsplads. Det kom lidt som et chok. Vi fik det at vide med kort varsel. Vi holder møde med direktoratet i dag. Hver enkelt mand bliver kaldt ind og skal fortælle, hvor vi gerne vil flyttes hen, siger Poul Glerup, der håber, at han bliver flyttet til et døgnhus. For eksempel i Hobro eller Silkeborg. Ketchupeffekt Også i 2007 blev der lukket arresthuse i Kriminalforsorgen. Arresthuset i Vordingborg blev permanent lukket, mens arresthusene i Hobro og Frederikshavn blev lukket ned midlertidigt. De er nu genåbnede. René Larsen forventer, at belægget snart stiger til vejrs igen: Lige nu sidder man på hænderne i politiet, men det ændrer sig forhåbentlig igen. Jeg forventer en ketchupeffekt, når politiet kommer ud på gaderne igen og domstolene begynder at behandle de mange sager, som hober sig op. En to tre, så har vi igen brug for alle pladser i arresthusene. Det hele virker lidt hovsa-agtigt, hvis du spørger mig. Af Søren Gregersen 8 Fængselsfunktionæren\n9 Penge til arbejdsmiljøet Godt nyt for arbejdsmiljøet. Nu er der penge til seks konkrete projekter i Kriminalforsorgen. Horserød, Ringe og Københavns Fængsler har fået del i penge fra den såkaldte Forebyggelsesfond. Forebyggelsesfonden blev oprettet i forbindelse med Velfærdsaftalen og udbetaler hvert år 350 millioner kroner til at forebygge nedslidning i den offentlige sektor. I 2007 havde fonden afsat 10 millioner kroner til Kriminalforsorgen. De penge nåede dog ikke at blive fordelt til konkrete projekter. Det blev de til gengæld i januar i år. Samtidig fordelte fonden 3 millioner kr. af de penge, der er afsat i Det oplyser Tine Vigild, kontorchef i Direktoratet for Kriminalforsorgen. Det betyder, at vi nu har 12 millioner kr. tilbage i år. Dem kan vi søge om i de ansøgningsrunder, der er i april og august Vi er den eneste virksomhed, som specifikt har fået øremærket penge fra fonden, siger Tine Vigild. I Statsfængslet ved Horserød skal pengene fra fonden gå til supervision for alle medarbejdere. Det skal i de næste tre år give medarbejderne mulighed for at drøfte og bearbejde hverdagen i fængslet. I praksis vil det foregå i grupper, som bliver ledet af konsulenter udefra. Supervision i Horserød Henrik Thøgersen, lokal formand for Dansk Fængselsforbund i statsfængslet, er godt tilfreds med det nye tilbud til medarbejderne. Vi er meget glade for de penge, vi har fået fra Forebyggelsesfonden. Det er klart. Nu kan vi sikre fremadrettet supervision, og det ville vi ikke kunne, hvis vi ikke havde fået de midler, siger Henrik Thøgersen. Hvis det står til Dansk Fængselsforbund, så burde Horserød ikke være en enlig svale. Forbundet ser gerne, at supervisionen kommer til at gælde alle medarbejdere i Kriminalforsorgen. Det kræver dog, at politikerne afsætter et trecifret millionbeløb til Kriminalforsorgen i de kommende år. Alene projektet i Horserød koster to millioner kroner. Ud over Horserød har også Statsfængslet i Ringe fået penge til arbejdsmiljøet. Her skal 3,3 millioner kroner forbedre personalets samtaleteknik via et kursusforløb. Københavns Fængsler har fået 1 million kroner til et elektronisk spørgeskema og seminarer om arbejdsmiljøet, og endelig er der afsat 6,6 millioner kroner til tre tværgående projekter i Kriminalforsorgen. Kritik af fond Forebyggelsesfonden har dog ikke givet Nye arbejdsmiljøprojekter Statsfængslet i Ringe, systemisk teori og metode Statsfængslet ved Horserød, gruppesupervision for basispersonalet Københavns Fængsler, arbejdsmiljøforbedringer Kriminalforsorgen, lederen som facilitator af arbejdsmiljøforbedringer Kriminalforsorgen, brugerdreven forbedring det psykiske arbejdsmiljø Kriminalforsorgen, koordination, evaluering, og videnformidling I alt penge til alle ansøgere fra Kriminalforsorgen. Kriminalforsorgen havde søgt om penge til i alt 44 projekter. Statsfængslet i Vridsløselille er en af de institutioner, som har fået afslag. Fængslet havde søgt om penge til et projekt om bedre sundhed og motion. Det var fængselsfunktionær Pernille Bjerring, som stod bag ansøgningen. Hun mener, at fonden stiller alt for høje krav. Det er meget vanskeligt at lave ansøgninger på det forskningsniveau, som fonden kræver. Vi er fængselsfunktionærer, værkmestre, skolelærere og kontorpersonale. Ikke arbejdsmarkedsforskere, siger Pernille Bjerring. Tine Vigild er opmærksom, at ansøgningsproceduren til fonden er vanskelig. Forebyggelsesfonden har mange krav om forankring, effektmål, evaluering og metoder. Det har vi ikke rigtigt været gearet til. Jeg kan sagtens følge kritikken fra Vridsløselille. Derfor er vi også behjælpelige med udformningen af de kommende ansøgninger, siger Tine Vigild. Af Søren Gregersen Beløb 3,3 mio. 2,1 mio. 1,0 mio. 3,0 mio. 2,4 mio. 1,2 mio. 13 mio. Forebyggelsesfonden har afsat 13 millioner kroner til seks arbejdsmiljøprojekter i Kriminalforsorgen. Fængselsfunktionæren\n10 Så tegner jeg kirken, sagde værkmesteren Efter syv års kamp har Statsfængslet i Møgelkær fået sin egen kirke. I sidste ende måtte værkmesteren fra fængslet i Nørre Snede slå stregerne til huset. Hvorfor gå over åen efter vand? Det var nogenlunde devisen i Statsfængslet Møgelkær, da man lod en værkmester fra egne rækker tegne en ny kirke til fængslet i stedet for at overlade det til en arkitekt udefra. Kirken stod færdig i december sidste år og blev indviet på behørig vis, som det fremgik af sidste nummer af Fængselsfunktionæren. Inden man kom så langt, er der dog gået syv års tovtrækkeri. Økonomien havde svært ved at bære, det samme havde jorden og pludselig sprang arkitekten fra. Både statsfængslet og sognepræst Peder Jessen kæmpede for deres kirke: Der blev søgt om flere penge, jorden blev skiftet ud og bygningsværkmester Bygningsværkmester Bent Jensen har tegnet kirken. Bent Jensen fra Fængslet ved Nørre Snede trådte til som ny arkitekt. Han er uddannet bygningskonstruktør. Jeg har tegnet omkring 10 forskellige bygninger i Fængslet ved Nørre Snede, men det her projekt er det mest spændende, jeg har været med til, siger Bent Jensen. Bent Jensen har lagt vægt på, at kirken skulle være funktionel og flot. Den har en spændende tagkonstruktion med højt til loftet og synlige spær med smedejernssamlinger. Og som noget særligt indgangen til våbenhuset med de meget flotte døre af mahogni, som er inspirerede af solen, siger Bent Jensen. Også inspektør Hans Henrik Brøndsted er glad for den nye bygning: Vi har frygtelig meget brug for en kirke. Det er vigtigt for de indsatte at have et frirum med mulighed for gejstlig betjening, siger Hans Henrik Brøndsted. Han er særlig glad for, at der følger en præst med til det nye hus: Det er vigtigt at have en uafhængig person, som kan høre på de indsatte. Mange har behov for at tale med nogen, der har tid til dem. Her kommer præsten ind i billedet nogle gange i stedet for en psykolog, siger Hans Henrik Brøndsted. Café, møder og film Planen er, at kirken både kan bruges som kirke og som kulturhus. Hvis den også fungerer som fritids- og opholdsrum for de indsatte så er den blevet så funktionel, som jeg håbede. Derfor er der i den ene ende af kirken to etager med plads til café, møder, filmfremvisning eller hvad man nu ellers kan forestille sig, siger Bent Jensen. Foreløbigt er kirken kommet godt fra start: Det er en bragende succes. De indsatte spiser sammen på særlige hyggeaftener. Der er en helt anden stemning, alt fungerer meget positivt i kirken, og de indsatte passer på stedet, siger Hans Henrik Brøndsted. Af Rikke W. Sjølin Den tidligere herregård i Statsfængslet Møgelkær, syd for Horsens Fjord, kan nu også prale af en kirke. 10 Fængselsfunktionæren\n11 Når lynet virkelig slår ned Tema: Dage, der ændrer livet Fængselsfunktionæren sætter fokus på arbejdsdage, hvor kollegaer pludselig står midt i en voldsom og kritisk situation. Dage, der ændrer livet. Artikelserien beskriver seks medarbejderes oplevelser og tiden efter. Den ene fængselsfunktionær blev ramt af lynet. Den anden af et tilvirket våben. For begge har det haft store konsekvenser. Sandsynligheden for, at man kommer til at opleve det samme som Kent og Flemming i løbet af sin karriere i Kriminalforsorgen, er heldigvis meget lille. Kent har i dag ar på sin krop efter en indsat har stukket ham mellem 20 og 30 gange med et tilvirket våben. Flemming har prøvet at blive ramt af lynet. Ikke i overført betydning, men i bogstavelig forstand. Han var på arbejde den søndag i 2006, hvor lynet slog ned og flænsede Arresthuset i Næstved. Det var en stille og rolig søndag eftermiddag. Vi var to på arbejde. Der var fuldt hus af indsatte. Pludselig slår lynet ned i det lokale, hvor vi sidder. Det går igennem alle tre etager i huset. Al strømmen går. Folk skriger ude på gaden, og de indsatte går fuldstændig i panik, de hamrer på dørene, hyler og skriger. Min kollega og jeg lettede 10 centimeter fra stolen, hårene rejste sig på vores hoveder, siger Flemming. Han fortsætter: Vores første reaktion var at få styr på de indsatte, tjekke om nogen var kommet til skade og se om der var ild nogen steder. Der var ingen lys, og alle alarmerne var gået. Kun opkoblingen til politistationen virkede. Men vi kunne ikke bruge politiet, vi havde brug for nogen, der kendte huset, og der var ingen, der kunne komme til hjælp hurtigt. 30 snit med kniv I Kents tilfælde var det ikke vejrguderne, som gav ham et chok, men en indsat. Jeg er næsten lige mødt på arbejde, da en indsat begynder at smadre på en dør. Jeg går derhen med en kollega og bliver mødt med, hvad jeg tror, er et knytnæveslag. Jeg misforstår situationen, og derfor går jeg i kødet på ham. Men det er ikke et slag, han har givet mig. Det er et snit med et tilvirket våben. Jeg når at få mellem 20 og 30 snit i hovedet, på armene og kroppen, siger Kent. Han husker ikke meget fra perioden efter: Jeg skaffer forbindinger til mig selv, spørger efter viskestykker, stopper mine blødninger og går ned til modtagelsen, hvor jeg venter på ambulancen, siger Kent. Timerne efter Tilbage i Arresthuset i Næstved får Flemming og hans kollega hurtigt undersøgt huset og beroliget de indsatte. Som timerne går, sænker roen sig. De indsatte får lov at spise sammen, og sidst på aftenen snupper Flemming og hans kollega sig en ostemad. Mens de sidder der og skal skrive rapporter om, hvad der er sket, bliver de enige om, at det her har de egentlig klaret ret godt. Kent er også rimelig kæk efter to timer på skadestuen og 50 sting. Egentlig er han klar til at tage tilbage på nattevagt. Men sådan kommer det ikke helt til at gå. Det varer et halvt år, før Kent møder på arbejde igen. Pludselig slår lynet ned i det lokale, hvor vi sidder. Det går igennem alle tre etager i huset. Al strømmen går. Folk skriger ude på gaden, og de indsatte går fuldstændig i panik, de hamrer på dørene, hyler og skriger. Oplevelsen sidder i kroppen Både Kent og Flemming føler sig rigtig godt behandlet i tiden, der følger efter. Kollegaerne, lederne og forbundet de er der alle sammen. Kent får allerede psykologhjælp samme aften. Flemming vælger at opsøge sin egen læge, fordi han begynder at få problemer med at sove. Jeg har haft 30 gode år i Kriminalforsorgen, men jeg har også betalt en pris, siger Flemming. Han har problemer med at huske tiden omkring de forskellige voldsomme oplevelser, han har haft. Han kan ikke tåle at se voldsomme ting på tv, og så er der lige det med søvnen: En god nat er fem til seks timers søvn, og når jeg er på rådighedsvagt, sover jeg slet ikke, siger han. Når Flemming har haft en nattevagt, er han nødt til at have et par fridage for at kunne klare det. Men det er ikke et slag, han har givet mig. Det er et snit med en kniv. Jeg når at få mellem 20 og 30 snit i hovedet, på armene og kroppen. Sejren Efter Kent har været sygemeldt et stykke tid, bliver alle, der var til stede ved knivoverfaldet, indkaldt til et møde: Jeg troede, jeg var ved at komme over det. Men det endte med, at jeg måtte gå fra mødet. Jeg kunne ikke fremstamme et ord og tudede som en kælling. Min reaktion skræmte mig, siger Kent. Kent arbejder nu et nyt sted. Her føler han sig velkommen og oplever, at alle er meget opmærksomme på ham. Da jeg startede igen, gik jeg og ventede på den næste magtanvendelse. Jeg var nervøs for, hvordan jeg ville tackle det. Men det gik rigtig godt, og min største sejr er, at jeg stadig er i systemet og ikke er blevet knækket, siger Kent. Af Rikke W. Sjølin Fængselsfunktionæren\n12 Systemet skal hjælpe Dansk Fængselsforbund efterlyser bedre opbakning til medarbejdere, som har været udsat for voldsomme begivenheder. Kollegaer skal ikke tabes på gulvet af systemet, når de har været udsat for vold eller andre voldsomme oplevelser. Det understreger formanden for Dansk Fængselsforbund, Kim Østerbye. Kriminalforsorgen skal blive endnu bedre til at samle folk op, der er ramt på den ene eller anden måde. Nærvær og omsorg skal være en naturlig del af arbejdsdagen. Der er desværre alt for mange, som har svært ved at få deres liv til at fungere igen efter voldsomme begivenheder, siger Kim Østerbye. I Direktoratet for Kriminalforsorgen peger personalechef Liselotte Bering Liisberg på, at der er iværksat nye initiativer. Vi har blandt andet pålagt hver enkelt institution at lave en voldsforebyggelsespolitik. Det skal ikke være op til den enkelte at klare situationen, når der er sket noget voldsomt. Alle skal være sikre på, at der er andre, der tager hånd om én. I politikken skal der stå, hvad der sker fra institutionens side, når en medarbejder har været udsat for en voldsom begivenhed, siger Liselotte Bering Liisberg. Hun gør samtidig opmærksom på, at Det skal ikke være op til den enkelte at klare situationen, når der er sket noget voldsomt. Alle skal være sikre på, at der er andre, der tager hånd om én, siger personalechef i Direktoratet for Kriminalforsorgen Liselotte Bering Liisberg. Tema: Dage, der ændrer livet Fængselsfunktionæren sætter fokus på arbejdsdage, hvor kollegaer pludselig står midt i en voldsom og kritisk situation. Dage, der ændrer livet. Artikelserien beskriver seks medarbejderes oplevelser og tiden efter. en ny grunduddannelse vil gøre fængselsfunktionærerne bedre rustede i fremtiden. Det samme gælder kolleganetværket, hvor kollegaer uddannes til at hjælpe andre kollegaer helskindet igennem. Supervision til alle Kim Østerbye håber, at supervision bliver en mulighed for alle medarbejdere i Kriminalforsorgen. Med det job fængselsfunktionærerne har, er der stor sandsynlighed for, at de kommer til at opleve ting, der har voldsom eller dramatisk karakter. Derfor er det vigtigt, at alle bliver tilbudt supervision. Både til at klare de meget voldsomme hændelser, men måske især for at få talt om alle de andre problematiske og konfliktfyldte situationer, man oplever i løbet af en arbejdsdag, siger Kim Østerbye. Men supervision kan ikke klare det hele. Kim Østerbye efterlyser mere opbakning fra lederne: Mange fængselsfunktionærer oplever, at deres arbejdsgiver mangler omsorg og ikke bakker op - eksempelvis når de er nødt til at melde sig syge fra jobbet. Jeg mener, at det skal understreges ude i institutionerne, at kriseberedskab er et arbejdsgiveransvar, siger Kim Østerbye. I Direktoratet for Kriminalforsorgen er man godt klar over, at der hele tiden skal kastes lys på problemstillingen. Vi skal fortsat fokusere på, at lederne er gode til at spotte de her problemer. De skal have de rette værktøjer og være godt nok klædt på, siger Liselotte Bering Liisberg. Af Rikke W. Sjølin 12 Fængselsfunktionæren\n13 Nyt kriseberedskab i Københavns Fængsler Københavns Fængsler har ændret sit krisepsykologiske beredskab. Nu skal ledelsen i højere grad tage ansvar, når medarbejdere udsættes for vold. redte i Københavns Fængsler. Alene i 2007 var der 13 kritiske hændelser, som berørte 89 medarbejdere i fængslet. I mange tilfælde taler vi om meget voldsomme sansepåvirkninger. For eksempel når medarbejdere oplever en indsat begå selvmord. Det er noget, som påvirker alle, siger Robert Benjamin Andersen. Man skal ikke eksportere kriseberedskabet ud til de ansatte. Det er i bund og grund et ledelsesansvar, sådan lyder budskabet fra psykolog Robert Benjamin Andersen, København Fængsler. Han er hovedkraften bag et nyt beredskab, som er forankret hos fængslets ledelse. Tidligere overlod man for meget til kollegaerne, når medarbejderne oplevede ekstremt følelsesmæssige situationer. Nu har vi skabt mere ledelsesfokus omkring dette område, siger Robert Benjamin Andersen. Der er god grund til at være velforbe- Debrieferkorpset skåret ned Det nye beredskab betyder, at der ikke er fængselsfunktionærer i debrieferkorpset længere. Det er det korps, som træder til, når medarbejdere har oplevet voldsomme situationer. Rigtig mange fængselsfunktionærer er gået ind i arbejdet med rank ryg og mandsmod, men mange fik aldrig lejlighed til at yde krisestyring, siger Robert Benjamin Andersen. Han tror, at det er bedre, at korpset består af få medarbejdere på chefniveau, som løbende bliver efteruddannede: De kan i højere grad gå ind med autoritet og sikre, at der ikke trækkes flere medarbejdere end nødvendigt ind i disse hændelser, siger Robert Benjamin Andersen. Han henviser til, at der ofte samler sig mange tilskuere, når der sker noget dramatisk. Det kan betyde, at for mange bliver involverede i begivenhederne. Positiv feedback Afdelingsformand for Dansk Fængselsforbund, David Jensen, er glad for det nye beredskab. Den tidligere ordning fungerede ikke optimalt. Det er vigtigt, at ledelsen tager større ansvar i disse situationer. De foreløbige tilbagemeldinger fra medarbejderne er positive, siger David Jensen. Han sidder med i en styregruppe, som følger området. Afdelingsformand David Jensen er tilfreds med det nye kriseberedskab på Københavns Fængsler. Det har gruppen gjort siden september sidste år, hvor ordningen i praksis trådte i kraft. Også personalechef Pernille Iversen er tilfreds med ordningen: Vi var tidligere ikke gode nok til følge op, når medarbejdere blev udsat for noget kritisk. Det har medvirket til, at vi har haft mange langtidssygemeldte. Det nye beredskab sikrer bedre opfølgning, siger Pernille Iversen. Pernille Iversen fremhæver også, af fængslet samarbejder med Rigshospitalets krisepsykologiske enhed og Falck Healthcare, når der er brug for opfølgning efter voldsomme begivenheder. Af Søren Gregersen Fængselsfunktionæren\n14 Ikke-voldelig kommunikation vinder frem i Helsingør I september 2006 bragte vi i Fængselsfunktionæren en artikel, som beskrev fængselsfunktionær fra Arresthuset i Helsingør, Mona Dahls, oplevelser omkring hendes kursusforløb i ikke-voldelig kommunikation. I marts 2007 afsluttede Mona Dahl sin uddannelse. Fængselsfunktionær Mona Dahls intentioner, efter hun havde gennemført kursusforløbet i ikke-voldelig kommunikation, var selvfølgelig at udbrede kendskabet til det i den helt store stil. Det skulle gøres både teoretisk og i praksis. Når hun tænker tilbage, kan hun godt se at hun bar sig forkert ad. Hendes omgivelser var nemlig ikke parat til at lade sig revolutionere. Med hendes egne ord, så gav det nogle gevaldige hug når hun forsøgte sig med ikke-voldelig kommunikation i dagligdagen i Arresthuset i Helsingør. Der har selvfølgelig også været positive stunder. Blandt andet er hun flere gange blevet kontaktet af kollegaer fra Kriminalforsorgen som ville høre nærmere om mulighederne for at lære noget om ikke-voldelig kommunikation og hvordan man opnår bevillingen til disse kurser. Mona Dahl har indset, at hun ikke kan omvende Arresthuset i Helsingør helt alene, så i stedet har hun koncentreret sig om at få sendt nogle kollegaer af sted på seks dages grundkursus i ikke-voldelig kommunikation. Skilsmisser og lykkepiller En af de kollegaer, som har været af sted på seks dages grundkursus i ikke-voldelig kommunikation er fængselsfunktionær Charlotte Brandt Jakobsen som også arbejder i arresthuset. For hendes vedkommende var det en meget blandet oplevelse at deltage i kurset. Normalt forbinder man et kursus med et bord og en stol og en eller anden form for indlæring. Da deltagerne ankom til Brenderup Højskole på Fyn blev de mødt af tyve stole i en rundkreds og en vase med bloster i midten. Derefter handlede det om deltagernes egne behov og følelser. For Charlotte Brandt Jakobsen var det en meget grænseoverskridende oplevelse at se kursisterne sidde og græde på stribe og fortælle om ulykkelige skilsmisser og deres forbrug af lykkepiller. Faktisk overvejede hun allerede den første aften at Charlotte Brandt Jakobsen (til venstre) og Mona Dahl har fået stor støtte af ledende overvagtmester Hans Larsen. 14 Fængselsfunktionæren\n15 Charlotte Brandt Jakobsen håber at kunne gennemføre det etårige kursusforløb i ikke-voldelig kommunikation i rejse hjem fra Fyn. Hendes indgangsvinkel var nemlig, at hun skulle bruge det rent arbejdsmæssigt og derfor ikke havde behov for at vende vrangen ud på sig selv. Men efterhånden som hun kom længere hen i kurset og fik en del ahaoplevelser og en følelse af at det var noget hun kunne få stor gavn af, voksede glæden ved at deltage i forløbet. Nu bruger hun ikke-voldelig kommunikation både privat og på sit arbejde. Det har givet hende en større bevidsthed omkring god kommunikation. Samtidigt har hun fået sat ord og begreber på hvad det er hun egentlig gør. Mona Dahl glæder sig over at flere kollegaer i Kriminalforsorgen får øjnene op for ikke-voldelig kommunikation. Pengene er brugt Fængselsfunktionær Charlotte Brandt Jakobsen har fået så meget blod på tanden, at hun har søgt Direktoratet om mulighed for at komme på det samme etårige kursusforløb som Mona Dahl har gennemført. Desværre har Direktoratet meldt tilbage at kassen foreløbig var tom for den slags aktiviteter. Mona Dahl søgte samtidigt Direktoratet om mulighed for at komme på den toårige uddannelse i formidlingsdelen. Hun modtog også et afslag. Men efter at hun havde overbevist Direktoratet om vigtigheden af, at hun kom på dette kursus, samt tilbudt at hun godt selv ville stille timerne til rådighed, har Direktoratet indvilliget i at bevillige hende økonomisk støtte. Mona Dahl regner selv med at hun begynder på dette kursus om et års tid. Ledelsen bakker op For både Mona Dahl og Charlotte Brandt Jakobsen har det været vigtigt, at ledelsen i Arresthuset i Helsingør har bakket 100 % op om projektet. For ledende overvagtmester Hans Larsen har det været helt naturligt. Han ser en stor styrke i, at jo mere og bedre kommunikation der er i arresthuset, jo større mulighed er der for at undgå konflikter. For Hans Larsens vedkommende spiller det ikke den store rolle om det hedder ikke-voldelig kommunikation eller noget andet. Det vigtigste er, at det munder ud i en ordentlig dialog. Samtidigt har han det princip, at hvis der er medarbejdere som virkelig brænder for noget, så skal ledelsen strække sig vidt for at opfylde disse ønsker. Hans Larsen begrunder det med at der er større sandsynlighed for at de ansatte får noget med hjem, hvis det er noget de virkelig brænder for, end hvis de bare finder et tilfældigt kursus i kursus- Hvad er ikke-voldelig kommunikation? Der er en særlig måde at udtrykke sig på, som øger sandsynligheden for, at alle menneskers behov bliver opfyldt, uden brug af magt og vold. Ikke-voldelig kommunikation er formuleret af den amerikanske psykolog Marshall Rosenberg. Kilde: kataloget, som indebærer fire dage på Lunde. God kommunikation i Arresthuset i Helsingør Mona Dahl og Charlotte Brandt Jakobsen er enige om at der er en god kommunikation i det nordsjællandske arresthus. Huset er præget af dygtige medarbejdere, der har kommunikation som deres fortrukne kompetence. At Helsingør skiller sig ud fra de øvrige arresthuse på Sjælland er også blevet bemærket på omegnens politistationer. For flere politifolk har bidt mærke i at deres klienter bliver glade for meddelelsen om, at næste stop er Arresthuset i Helsingør. Fængselsfunktionær Charlotte Brandt Jakobsen kan se en klar fordel i, at ikkevoldelig kommunikation blev mere udbredt i Kriminalforsorgens regi. Løsningen kunne være at optage kurset i Kriminalforsorgens Kursuskatalog eller give de prøveansatte et kursus når de begynder på GF-1. Hun har faktisk allerede lavet en aftale med kursusleder og certificeret træner Carsten Schacht- Petersen, som går ud på, at hvis Charlotte Brandt Jakobsen er i stand til at samle deltagerne nok, så vil han meget gerne afholde et målrettet kursus for fængselsfunktionærer. Hvis der er nogle som kunne være interesseret i dette flotte tilbud, så er de velkomne til at tage kontakt til Charlotte Brandt Jakobsen i Helsingør. Af Christian Pilt Fængselsfunktionæren\n16 En idé bliver til virkelighed Kærshovedgård har fået en stoffri afdeling. Da jeg ankom til Kærshovedgård blev jeg modtaget af en glad afdelingsleder Hans Kristian Vemmelund og formanden for betjentforeningen på Kærshovedgård, Ulla Henriksen. Årsagen til mit besøg på fængslet er den nye stoffri afdeling, som blev indviet ved årsskiftet. Ideen til afdelingen blev spiret hos fængselsfunktionær Annette Olsen, hvorefter der blev nedsat en tværfaglig arbejdsgruppe. Projektet har været fremsat både på SU og i SISU. Dernæst blev den godkendt og sat i værk. Det er gået utrolig hurtigt. Og en idé skabt af personalet giver bevis for stort engagement og opfindsomhed. Samarbejdet på tværs af faggrupperne er også blevet styrket i dette projekt, siger afdelingsleder Hans Kristian Vemmelund. På afdeling GH, hvor afdeling H er den nye stoffrie afdeling bliver jeg pænt modtaget af fængselsfunktionær Annette Olsen, der i dagens anledning har samlet næsten hele arbejdsgruppen, som stod bag projektet. Arbejdsgruppen bestod af socialrådgiver Max Lester, værkmester Karsten H. Jensen, fængselsfunktionær Mikkel Kronborg og fængselsfunktionær Annette Olsen. Ideen blev skabt for ca. 1,5 år siden, idet flere indsatte tit spurgte om, at hvornår man begynder at gøre noget for indsatte som ikke er narkomaner. Dette satte så nogle ideer i gang inde i mit hoved; at man måske kunne lave en stoffri afdeling her på Kærshovedgård. Jeg forelagde så ideen for ledelsen og den blev taget godt imod. Afdelingsleder Hans Kristian Vemmelund nedsatte så en tværfaglig arbejdsgruppe, hvor vi fandt ud af alt det praktiske og det med økonomien, da det krævede nogle ændringer på afdelingen. Der blev sendt en ansøgning til direktoratet omkring det økonomiske, da det krævede indkøb af køleskabe til hver enkelt celle, samt et låsesystem for de indsatte, Alle ansatte og indsatte på afdelingen føler, at man er kommet godt fra start og at det er en god ide, at starte en afdeling op, hvor man kan afsone i fred og ro og uden hverken alkohol eller euforiserende stoffer. Det giver et godt miljø på afdelingen. Arbejdsgruppen kan undres over, at der kun findes yderligere ét åbent fængsel, nemlig Horserød, som har en lignende afdeling med tilbud om stoffri afsoning. der er låst inde på afdelingen dog har de et nøglekort som de kan låse sig ud med men det er sikkerheden for, at andre medindsatte fra andre afdelinger ikke kommer ind på den stoffrie, siger Annette Olsen. Der blev også bygget et hegn omkring afdelingen ikke for at holde de indsatte på afdelingen inde, men for at holde andre ude, og dermed undgå at der bliver lagt stoffer og lignende ind på afdelingen. Da forslaget blev endelig godkendt i SU og SISU gik det rigtig hurtigt med ombygning og ændringerne kom godt i gang. Arbejdsgruppen havde forinden været på besøg på Statsfængslet i Horserød, som har en stoffri afdeling med nogenlunde de samme kriterier. Afdelingen blev indviet den 1. januar 2008 og indsatte fra hele fængslet, som har ønsket at komme på afdelingen er flyttet hertil og nyindkaldte indsatte Afdelingsleder Hans Kristian Vemmelund og formanden for lokalforeningen af DF ved Kærshovedgaard Ulla Henriksen. 16 Fængselsfunktionæren\n17 Arbejdsgruppen bestående af initiativtageren til projektet, fængselsfunktionær Annette Olsen, værkmester Karsten H. Pedersen og socialrådgiver Max Lester. Alle er tilfredse med den nye stoffri afdeling, der allerede nu ser ud til at blive en succes. (Fraværende var fængselsfunktionær Mikkel Kronborg). som har ønsket at afsone stoffrit er kommet direkte til den stoffrie afdeling, hvis kriterierne for at afsone her er opfyldt. Der bliver sendt et tilbud ud til de nyindkaldte, om afsoning på den nye afdeling. Her midt i januar er 21 af de 25 pladser allerede besat og de sidste regner vi med at tage i brug indenfor 10 dage, siger Annette Olsen. For at afsone på den stoffri afdeling underskriver man en kontrakt om at man vil afsone stoffrit. Hvis man ikke overholder dette, bliver man sendt tilbage, hvor man kom fra, uden nogen muligheder for at skaden kan undskyldes. Der er ingen pardon og der er ikke plads til fejltagelser. Der skal aflægges rene urinprøver fra første dag - dog ved indsatte med domme over 60 dage skal urinprøverne være rene inden 8 uger ellers må man forlade afdelingen. Ligeledes fordres der ro og orden på afdelingen. Men der er ikke tilbud om behandling, blot er der garanti for afsoning uden alkohol og narkotika. På spørgsmålet om, hvordan afdelingen så er kommet fra start, siger socialrådgiver Max Lester: Efter cirka 10 dage havde vi narkotikahunde på besøg og da fandt vi 20 gram hash hos en indsat. Den indsatte blev herefter flyttet til en anden afdeling på fængslet. En af de ting, som vi ikke nåede inden vi tog afdelingen i brug var faktisk at cleare den helt af. Værkmester Karsten H. Jensen udførte alt det praktiske sammen med de øvrige værkmestre omkring ændringerne af afdelingen så som bl.a. nøglesystemet. Hver indsat er udstyret med et nøglekort, hvori der er indbygget en chip, som så åbner døren til afdelingen. Kris Danmark er vældig interesseret i projektet og dette er behandlergruppen for hashmisbrugere i Statsfængslet Midtjylland Nørre Snede også. Samtidig er man også meget interesseret i at indsatte som er færdige med deres behandling for misbrug af alkohol ved Punktum her på Kærshovedgård kan overgå til den stoffri afdeling, som et led i en rolig og ustresset afsoning uden stoffer og alkohol netop for at fastholde dem i deres afholdenhed. Alle i arbejdsgruppen er enige om, at dette projekt fra starten kun har været mødt med positive tiltag fra både kollegaer i alle faggrupper og ledelsen samt de indsatte. Alle afdelingerne har været oppe på mærkerne for at finde indsatte, som kunne flyttes til den stoffri afdeling ved afdelingens start. Samtidig retter arbejdsgruppen en stor tak til Statsfængslet i Horserød specielt til Dora Nielsen, som har været en stor hjælp, for at dette projekt kunne lykkes. Afdelingen har i skrivende stund kun fungeret i 14 dage, og det ser ud til at blive en succes. Da den føromtalte indsatte blev taget med de 20 gram hash reagerede de medindsatte med at tilkendegive overfor personalet, at man ikke vil stikke sine medindsatte, men at man i sådanne tilfælde fremover vil bede den uheldige indsatte om selv at gå ind at melde, at nu er den gal, i stedet for at blive taget i undersøgelse. Dette for netop at gøre afdelingen til et godt og misbrugsfrit område. Det må vel kaldes selvjustits, når det er bedst. Da fængselsfunktionær Annette Olsen viser undertegnede rundt på afdelingen føler jeg virkelig en god ånd og hyggelig atmosfære hviler over stedet. Af Lis Vig Fængselsfunktionæren\n18 Chris i Arresthuset i Vejle Sundheden i højsædet hos personalet i Arresthuset i Vejle. Sygeplejerske Lotte Olesen har i flere år gået og tumlet med tanken om at lave en sundhedsdag for personalet og deres familier i Arresthuset i Vejle. Hun søgte derfor Forebyggelsesfonden om midler til sit forehavende og pludselig en dag får hun kr ,00 til at gøre sin drøm til virkelighed. Sammen med arrestforvarer Jan Daugaard og souschef Dan Møbjerg Christensen går hun i aktion og får kontakt til Chris Macdonald (kendt fra Chris på chokoladefabrikken, hvor det ender med at personalet får byttet chokoladen ud med noget sundt i frokostpakken/køleskabet). Smidstrup/Skærup skole bliver nu rammen om aktivitetsdagen og datoen bliver den 19. januar Dagen starter med et foredrag af Chris Macdonald, som på sin herlige, energiske måde fortæller om kroppens egenskaber og at aktivitet spreder livsglæde for alle. I gymnastiksalen er alle 70 fremmødte i fuld aktion og der ses livsglæde og smil hos alle og også sved i litervis drænes fra deltagerne. Instruktørerne roser også de deltagende for deres aktivitet. Alle både børn og forældre kæmper en brav kamp. I pauserne spises der sund og næringsrig mad og selvfølgelig er der også frisk frugt i massevis. Sidste akt med Chris` personale er at lære, hvordan man laver gymnastiske øvelser på en stol. Det vil sige, at mens man arbejder kan man faktisk godt gøre noget godt for lår, ben, og fødder uden at genere andre. Afslutningsvis bliver alle deltagerne delt i mindre hold, og så går det løs i skolekøkkenet, hvor man afslutter dagen med at lave et sundt måltid mad ikke indkøbt i specialbutikkerne nej nemlig i den lokale brugsforening. Så det er almindelig mad, blot sundt og nærende og meget lækkert. Alle deltagere var meget tilfredse med dagen, og takker de ansvarshavende for en god dag. Af Lis Vig Her ses hvordan øvelserne også kan gøres siddende. 18 Fængselsfunktionæren\n19 Fængselsfunktionær Henrik Nelausen, hans hustru Lisette og drengene Mads, Andreas og Emil holdt lige en velfortjent pause. Familien nød dagen og synes det var et godt og veltilrettelagt arrangement. Sundhed og samarbejde. Også tid til en anden form for motion. Måske man ikke lige havde lyst til at gøre som de andre, men så kunne synet jo nydes fra højden. Fuld fart frem. Fængselsfunktionæren\n20 Ryger rygeloven? Den 6. juni 2007 skrev vor høje dronning i vanlig højtidelig stil følgende: VI MARGRETHE DEN ANDEN, af Guds Nåde Danmarks Dronning, gør vitterligt: Folketinget har vedtaget og Vi ved Vort samtykke stadfæstet følgende lov. Herefter følger så Lov om røgfri miljøer. Det var unægtelig en skelsættende dag for mange håbefulde borgere, der bærer på håbet om et langt og sundt liv. Livets længde kender kun nornerne, der har spundet vor livstråd, men sundheden kan man arbejde med. Vel kan man selv gøre meget, men mange usunde påvirkninger, herunder tobaksrøg, må man have hjælp til at undgå. Så derfor var der ved lovens vedtagelse mange steder en jubel, som nærmest overgik den nylige jubel over herrehåndboldens succes i det norske. Ikke siden vedtagelsen af arbejdsmiljøloven er der blevet vedtaget noget, der for alvor kan få sundhedsmæssig betydning. Nu mangler kun et alternativ til de stinkende usunde olieprodukter, der brændes af i disse selvkørende udestuer kaldet biler. Hvorfor er lykken så lunefuld Og hvorfor er glæden så kort. Således står der i en gammel dansk sang, som virker så uhyggelig aktuel i denne forbindelse. Det synes nemlig så forstemmende klart, at loven allerede er røget. Hov, hov, du gamle! Kom nu ikke for godt i gang. Du ender bare i Jyllandsposten som en gammel, negativ betjent. Nå, - dem om det. Lad dem hygge sig, som de plejer med det uvæsentlige. Så tager vi os af de virkelige problemer. Lovens formål er nemlig klart beskrevet. Man ønsker at forebygge sundhedsskadelige virkninger af passiv rygning samt forebygge, at nogen ufrivilligt udsættes for passiv rygning. Det virker bare ikke. Det begyndte ellers så godt. Da direktoratet den 3. juli udsendte skrivelsen om rygepolitikken i Kriminalforsorgen var der ikke megen tvivl om alvoren bag ønsket om at indføre rygepolitik i firmaets filialer. Det er ikke tilladt at ryge tobak på indendørs arbejdspladser i Kriminalforsorgen, skriver direktoratet. Det er da til at forstå. Og skulle en enkelt mene, at det går nok alligevel, så læs bare videre: Overtrædelse af reglerne om tobaksrygning anses som tjenesteforseelse, der behandles efter de gældende regler herom. Skriver direktoratet. Loven pålægger arbejdsgiverne at udfærdige en rygepolitik, der er tilgængelig for alle medarbejdere. Det kan nok være, at de fik travlt på inspektionsgangene rundt omkring. Med stor ildhu og loyalitet blev der udformet en rygepolitik. I Nyborg blev den sendt rundt til alle: Det er ikke tilladt at ryge inden døre, dette gælder også enkeltmandskontorer. Der er indkøbt udendørs askebægre, som vil blive opstillet snarest ved alle udgange. Vi henstiller til, at alle personaler tager positivt mod de nye regler. Skriver inspektøren. Hvor skønt. Når man fremover ser en betjent med tårer i øjnene, er det ikke på grund af tobaksrøg, men på grund af rørelse over det fremragende arbejdsmiljø. Hvorfor nu så negativ? Det er da et enormt fremskridt, og der er ikke noget at tage fejl af. Nej, men som engageret medarbejder er man jo vant til at forholde sig kritisk og stille spørgsmål, så man havde jo, allerede inden loven blev vedtaget, set nogle problemer. Men efter henvendelser til sundhedspolitiske ordførere og de svar, der kom, regnede man sig på sikker grund. Bagefter viser det sig jo, at man har gået med øjnene fulde af tobaksrøg i så mange år, at man ikke har set hullerne i loven. Tågen letter Muligvis syntes Carl Nielsen det, da han skrev sit musikstykke, men det gælder altså ikke for Kriminalforsorgen. Det viser sig nemlig, at politikerne ved udformningen af loven har ladet sig inspirere af visse køkkenredskaber. Loven er hullet som en si. I Kriminalforsorgens institutioner bestemmer den indsatte, om der må ryges i den pågældendes opholdsrum. Det kan pålægges den indsatte ikke at ryge i sit opholdsrum i det tidsrum, hvor en ansat opholder sig der står der i 14 i loven. Det er jo rigtig fint. Som fængselsfunktionær har man pligt til at foretage celleeftersyn, som godt kan tage en rum tid. Der er andre ting, der kan gøre, at man må opholde sig i den indsattes celle, men hvis man ikke ligefrem har pligt til at opholde sig der, kan man jo altid kalde den indsatte på kontoret. Det er ganske vist ikke altid hensigtsmæssigt. Visse samtaler af disciplinær karakter gennemføres bedst i uformel form i celle, når det drejer sig om at undgå optrapning af konflikter. Det får så være. Vi har vore midler til at løse disse konflikter. Det er straks værre, når man har pligt til at opholde sig i cellen. Bare en halv time i en godt tilrøget celle er en ganske ulidelig ople- 20 Fængselsfunktionæren


Organisation som barriere\nStrategiens indflydelse på, hvordan arbejdet skal gennemføres er et ofte overset element. Hvis strategien ændrer sig væsentligt, bør strategiens indflydelse på processer og strukturer i virksomheden vurderes.\nEn ny´strategi kan medføre et helt anderledes setup for vrksomheden i form af out- og in-sourcing, underleverandører, tilpasning af virksomhedens produkter og nye måder at markere sig i markedet på. Hvert af disse elementer kan have en kraftig effekt på den måde arbejdet udføres på i virksomheden, og dermed på sammenhænge og arbejdsgange i de etablerede procedurer og strukturer.\nDer kan ofte være sammenhænge i virksomhedens processer som en bestyrelse og direktion end ikke aner eksisterer - og heller ikke skal vide. Der kan være uoverensstemmelser i en funktionsopdelt struktur, som skal afklares og funktion som er overflødige.\nDenne manglende alignment af organisation og processer kan være en barriere for, om strategien kan realiseres effektivt og godt.\nOrganisationsstruktur og processer skal støtte medarbejdere i at arbejde effektivt - ikke hindre.\nStraks tænker man i lange procesanalyser og gældende måder at vurdrer processer på - og at det tager lang tid.\nMen vi gør det på en helt anden måde. Med udgangspunkt i strategien udarbejder vi på få uger et proces design sammen med virksomhedens nøglepersoner, der klart afspejler den nye strategi og understøtter denne.\nDe nuværende arbejdsopgaver placeres i det nye procesdesign, og der foretages konsekvensvurdering i fht. den eksisterende struktur og arbejdsgange.\nDet er en effektiv metode, som ikke i første omgang beskæftiger sig med eksisterende processer, men derimod de fremtidige behov. Det skaber et uvurderligt overblik, som mange direktioner efterfølgende priser i høje toner.\nDet skaber overblik og forståelse for alle i organisationen. Det skaber den baggrund, der skal til for, at såvel organisationsstruktur som arbejdsgange løbende kan tilpasses i takt med at strategien implementeres.\nHvis strategien er en mindre forandring, så vurderer vi den eksisterende orgaanisationsstruktur. Vi finder evt. dilemmaer i organisationen, og vurderer deres indflydelse på de resultater virksomheden vil nå, og på virksomhedens strategi.


Køb Bowers & Wilkins Formation Bar Soundbar | 3 års medlemsgaranti\nBowers & Wilkins Formation Bar – eksklusiv TV-soundbar med unik lydkvalitet, finish i verdensklasse og mulighed for multirum\nFormation Bar er en eksklusiv TV-soundbar, som både i lydkvalitet, design og funktion sætter helt nye standarder for denne kategori. Det superslanke design i sort og aluminium passer perfekt til et stort TV (55” og opefter), og du vil få et utrolig elegant visuelt udtryk i selv det mest eksklusive boligmiljø.\nVia den indbyggede IR-lærefunktion kan du én gang for alle ’fortælle’ Formation Bar, hvilket TV du bruger, og herefter kan du skrue op og ned for lyden på Formation Bar fra din eksisterende TV-fjernbetjening. Højtaleren tænder endda selv sammen med TV’et, så du ikke skal skænke den en tanke i dagligdagen – du skal bare nyde den gode lyd.\nOpsætningen er hurtigt overstået via det medfølgende vægbeslag og system-appen, og så er du den lykkelige ejer af en TV-lydløsning i den virkelige luksusklasse. Hvis du hellere vil stille højtaleren foran dit TV, sørger IR-blastere på bagsiden for, at signalerne fra din fjernbetjening ikke blokeres. Formation Bar indgår også i det forrygende trådløse Formation multirums-system, så du får adgang til at nyde et uendeligt univers af trådløs musik i hele dit hjem.\nDu kan kombinere Bar med andre Formation-enheder i et komplet state-of-the-art multirums-system, og det superstabile trådløse mesh-netværk sørger for, at du altid kan nyde din musik i højeste kvalitet, uforstyrret af udfald, ekko-effekter og andre wi-fi-dårligdomme. Du styrer det hele via system-appen og din foretrukne musiktjeneste.\nUnder den elegante og eksklusive overflade finder du en stribe tekniske løsninger, som sætter Formation Bar i en klasse helt for sig selv. Højtaleren rummer hele 9 enheder, fordelt på 3 x diskant og 6 x bas/mellemtone. Enhederne er konfigureret til LCR (venstre, højre og centerkanal) og præsterer et forbløffende stort og imponerende lydbillede med krystalklar gengivelse af dialog og filmeffekter. Den omhyggeligt beregnede placering af enhederne sikrer, at du altid får en autentisk lyd, som løfter din TV- og filmoplevelse op på et helt nyt niveau.\nDe tre eksklusive Double Dome diskanter er en anden unik B&W-løsning, som er hentet direkte fra den anmelderroste 600-højtalerserie og får selv de allerfineste detaljer med i lyden. Med denne fornemme bestykning kan Formation Bar også spille musik i en kvalitet, som gør den til et fuldgyldigt medlem af Formation-familien.\nFormation Bar er bestykket med det samme højeffektive digitale klasse D-forstærkermodul som den eksklusive trådløse Formation Wedge-højtaler. Her blot konfigureret til 6 x 40 watt for at matche de mange enheder. I kombination med state-of-the-art digital signalbehandling (DSP) er det blevet muligt at opnå hidtil uhørte lydmæssige præstationer fra en soundbar-højtaler.\nDSP’en styrer via den indbyggede forstærker den bas-equalizing (Dynamic EQ), som tillader Bar at gå langt dybere, end det ellers ville være muligt i et så kompakt kabinet. Ved moderate lydstyrker er Bar i stand til at gå helt ned til 40 Hz, hvilket er imponerende dybt for en TV-soundbar. I takt med, at lydstyrken bliver kraftigere, hæver DSP’en den nedre grænsefrekvens, så enhederne stadig kan yde deres bedste uden forvrængning eller overbelastning.\nDynamic EQ er et genialt princip, som Bowers & Wilkins også udnytter i en række af deres bedste subwoofere. For dig bliver gevinsten en enestående klar og dynamisk lyd med en bas, som uden problemer kan fylde en almindelig stue, selv uden hjælp fra en subwoofer. Hvis du alligevel vil have endnu mere og bedre bas, er det supernemt at supplere med en trådløs Formation Bass.\nFuld trådløs kontrol med Formation Home App\nTest af Bowers & Wilkins Formation Bar\nFantastisk lydkvalitet, råstyrke og detaljering for en TV-soundbar\nIR-lærefunktion (lydstyrke op/ned, mute)\nKan stilles direkte foran dit TV (IR-blasters på bagsiden)\nJustérbart vægbeslag medfølger\nTV-lyd kan ikke sendes videre ud til andre Formation-enheder\nSkal forbindes til dit TV via optisk lydkabel (medfølger)\nTV-soundbar med multirums-funktion\nDesignet til 55” TV og derover\nIR-lærefunktion med IR-repeater (lydstyrke op/ned, mute), inkl. B&O\nSamlet udgangseffekt 6 x 40 watt (målemetode ikke angivet)\nHøjtalere: 3 x 25mm aluminium Double Dome diskant, 6 x 65mm bas/mellemtone\nTilslutninger: Optisk digital audio-ind, Ethernet, USB (kun service)\nStrømforbrug i standby (netværk aktivt): < 6 watt*\nMedfølgende tilbehør: Vægbeslag, optisk lydkabel, strømkabel og manual\n*Alle Formation-enheder er HiNA-certificeret (High Network Availability) og fungerer som et avanceret trådløst access point med 6 indbyggede radioer. Det lidt højere standby-forbrug går til at holde dette netværk tilgængeligt. Formation-systemet overholder EU-direktiverne for HiNA-produkter.\n109.990,- / 111.990,- / stk


Hjemme i København | RØDE ROSES PLADS\nRØDE ROSES PLADS\nJeg blev interviewet af DR, og hele deres pitch var, at nu har der været så meget med bandeuroligheder og Janes Café Viking der blev smadret, men her ser sgu da meget hyggeligt ud! Det er måske også meget typisk DR , de researcher måske heller ikke helt vildt meget. Så jeg ville bare hellere snakke om musik i virkeligheden, fordi det ville være godt for vores projekt. Det gik jo ud på at præsentere noget niche-musik inden for jazz, som var mere publikumsvenligt, end så meget andet jazz der blev præsenteret i byrummet. Vi har haft 18-19 koncerter. Jeg skulle have markedsført min kaffebar. Og jeg tænkte, jeg bliver nødt til at gøre et eller andet. Så hvis jeg nu laver et jazzprogram, det gjorde jeg helt fra den første dag vi åbnede. Og så kom der nogen mennesker herned og det gjorde så, at de selv opdagede cafébaren. Og så greb det om sig og næste år, ville vi gøre det lidt bedre og ville bygge et dansegulv. Og vi skulle lakere det, så det skulle holde til noget vand. Og vi sidder og lakerer og lakerer. Og det er rigtigt stort det gulv, måske 100 m2, og det ta’r rigtig langt tid. Så sidder der en gruppe palæstinensiske unge her ovre på bænkene og de larmer ad helvede til og det er alt sammen sådan noget højtråbene noget: ”møgluder” og alt det der. De lever simpelt hen op til alle de negative forventninger og fordomme man kan have om sådan nogen der. Så tager Anne, min kone som jeg har kaffebaren sammen med, bare en beslutning. Hun går over til dem: Prøv og hør I larmer kraftædeme helt vildt. Jeg ligger her med røven i vejret og lakerer gulv. Kunne I ikke lige hjælpe mig med det? Så sagde de, jo det vil de egentlig gerne. Og så endte det bare med at de der 8 unge på en 18-20 år, de fik en pensel hver og så gik de bare i gang med at lakere gulv. Og så havde vi pludselig bare en helt anden dialog med dem. De var simpelt hen så sjovt det der med at bare gå ind og sige, hey man, vi andre er der jo også, har I ikke lyst til at hjælpe i stedet for at bare sidde og lave ingenting. De var så søde, det var de virkelig. Tonen forandrede sig bare totalt. Tagged with → historier Share → Tweet\tSkriv et svar Annuller svar\tDin e-mail-adresse vil ikke blive offentliggjort. Krævede felter er markeret med *Kommentar Navn * E-mail * Webside Københavns Musikteater, Kronprinsensgade 7, 1114 København K, info@kobenhavnsmusikteater.dk


Sophienholm: Udstillinger 2015\n17. januar – 22. februar\nSophienholm har den glæde igen at kunne byde Corner udstillingen velkommen i sine eksklusive, men lidt snævre rammer – set i forhold til størrelsen af kunstnersammenslutningen. Det er dog også her i 2015 lykkedes at få en stor, flot og diverteret udstilling op at stå. En udstilling, som præsenterer publikum for et repræsentativt udvalg af dansk nutidskunst i dialog med et mindre udvalg af udenlandske kunstnerkolleger. Dette samspil giver et indtryk af, hvad der rører sig i kunstverdenen her og nu. Og den internationale berøringsflade bekræftes af, at flere af gæsteudstillerne er blevet fast knyttet til sammenslutningen. Corner falder godt i tråd med Sophienholms udstillingsprofil, som er kendetegnet ved en bred vifte af kvalitetskunst, enten i form af separatudstillinger, eller tema-udstillinger, der præsenterer dansk og nordisk kunst i historisk og aktuel sammenhæng. På www.corner.dk findes informationer om alle kunstnerne og deres værker. Læs mere\n28. februar – 19. april\nDe syv medlemmer af kunstnergruppen KERAMISKE VEJE - Beate Andersen, Bente Hansen, Sten Lykke Madsen, Bodil Manz, Malene Müllertz, Jane Reumert , Gunhild Aaberg samt deres indbudte gæsteudstiller, den internationalt berømte hollandske keramiker/billedhugger Alexandra Engelfriet - er en række meget dygtige, eksperimenterende og erfarne kunstnere. Gruppen har valgt at kalde sig KERAMISKE VEJE ud fra den betragtning at det keramiske spektrum er så bredt, der er mange veje at gå. Fra arbejdet med den sarte, lille, sprøde skålform over fabulerende former til livtag med naturen. De 8 kunstnere er yderst forskellige i deres udtryk og har hver især høstet stor anerkendelse for deres keramiske værker både her og i udlandet. Men deres forskellighed til trods, så har de det tilfælles, at de ud fra en udpræget naturfornemmelse forener det enkle med det storladne. De keramiske former og deres raffinerede overfladestrukturer indeholder som regel et komprimeret symbol- og tegnsprog. Nytte- og brugsværdier er her af underordnet betydning. Det er værker af ren skulpturel form. Og der vises udelukkende nye unikaværker. Læs mere\nTrampedach - IN MEMORIAM\n1. maj – 5. juli\nDette er en retrospektiv udstilling med markante malerier og skulpturer. Udstillingen sigter mod at glæde det publikum, der kendte og elskede ham fra han overraskende og skelsættende ramlede ind på den danske kunstscene i 60erne, og samtidig vise et af dansk kunsts store navne for et nyt publikum, der på udstillingen vil kunne opleve de væsentligste værker af Trampedach. Kurt Trampedach (1943-2013) var født i Hillerød og uddannet på Kunstakademiet i København. I sin nekrolog over kunstneren beskriver forfatteren Peter Laugesen ham med følgende ord: "Trampedach brød tidligt igennem, solgte og blev en slags berømthed. Hans måde at se verden på kom dog i konflikt med udviklingen i kunsten, som den tog fart op igennem 60erne. Popkunsten, minimalismen - det var langt fra, hvad han ville. Han ville dels en absolut, romantisk realisme, et portræt af baggyderne i den allerede kæntrede psykedeliske revolution, og dels en billedverden, der nærmede sig det gamle russiske ikonmaleri. Nye berusede ikoner ude af trit med modernismens skarpskårne abstraktioner og avantgardens ofte halvhjertede nye folkelighed..." Læs mere\n11. juli – 13. september\nIgennem 3 år har fotograf Janne Klerk (f. 1953) rejst langs Danmarks 7500 kilometer lange kystlandskab, besøgt øer, sejlet med færger, kørt over broer og fotograferet den mangfoldige variationsrigdom Danmarks kyster indeholder. Det samlede materiale fra rejserne udkommer som bogværk i forbindelse med åbning af udstillingen ”Det store i det små – langs Danmarks kyster”. Det kan være både stormfuldt og stille, dragende og til tider meditativt. Det er blåt og gråt, kan være næsten hvidt, eller grøn-tyrkist, rød-orange, blå-violet, eller pastelgult og nærmest gennemsigtigt. Havet har alle farver. Janne Klerk er vant til at fortælle historier med sine billeder. Hun har deltaget i adskillige kunst- og kulturhistoriske bogprojekter. Og vi kender hende også fra det store udstillingsprojekt med Danmarks 14 bedste fotografer for nogle år siden. Læs mere\nArne Haugen Sørensen – Lys og Mørke\n19. september – 15. november\nArne Haugen Sørensen (f. 1932) er én af Danmarks mest populære malere. Gennem et langt liv med kunsten har han udviklet sig fra surrealistisk arvtager til i dag at være én af de mest efterspurgte kirkekunstnere. Hans eksistentielle tilgang i de kristne motiver afspejler nogle danske og universelle værdier om det menneskelige og jordnære. Hans farverige malerier viser os desuden de arketypiske historier om kampen mellem det gode og det onde, mellem menneske og dyr, mellem gud og djævel. Udstillingen Lys og mørke fremhæver de almenmenneskelige temaer, som Arne Haugen Sørensen beskæftiger sig med i sine værker. Arne Haugen Sørensen er nemlig nået vidt omkring i sit værk, og udstillingen trækker nogle tematiske tråde på tværs af hans værk. På den måde bliver der skabt forbindelse mellem tidlige og sene værker, mellem bibelske, mytologiske og almene motiver. De senere år er Arne Haugen Sørensen blevet kendt for sine mange udsmykninger, både til kirker og offentlige institutioner. Udstillingen, som er den største i mange år, er arrangeret i samarbejde med Skovgaard Museet i Viborg, Johannes Larsen Museet i Kerteminde og Odsherred Kunstmuseum. Læs mere\n21. november – 10. januar 2016\nLyngby Kunstforenings årlige udstilling på Sophienholm i 2015 viser nye og nyere værker af danske kunstnere der alle har opholdt sig i Rom på Det danske Institut (med postnummeret 00197). Rom har i mere end 200 år påvirket både billedkunstnere og forfattere. Ligesom 1800-tallets guldaldermalere får kunstnere i dag et nyt blik på deres hjemland ved mødet med Rom. Men rejsen er, udover at være et eksotisk indslag, også blevet en livsform for mange kunstnere. Mødet med de mange lag af historie vækker erindringer og giver uventede sanseindtryk. Udstillingen viser hvordan nutidige danske forfattere og billedkunstnere bruger byen som et fikspunkt i deres livsrejser. Udstillingens kunstnere er: Eva Koch, Marie Rømer West, Mette Kit Jensen, Peter Brandt, Mikkel Olaf Eskildsen, Siri Kollandsrud, Jane Maria Petersen, Marianne Grønnow, Lise Harlev, Line Kallmayer, Marie Louise Vittrup Andersen, Rikke Benborg, Gerd Laugesen, Ninna Kleivan, Peter Callesen, Sissel Bergfjord og Anita Viola Nielsen (som også er kurator for udstillingen). Der vil være to aftener med oplæsning af litteratur og mindre koncerter. Læs mere


Lønsikring hos a-kasser\nBlog Lønsikring hos a-kasser\nEr du ikke helt sikker på hvad lønsikring betyder? Og har du også tænkt over, hvordan du egentligt får det? Læs med videre her og få svar på alle dine spørgsmål om lønsikring.\nA-kasser og lønsikring\nHvis du skal tegne en lønsikring, så skal du være medlem af en a-kasse. Hvis du ikke ønsker at være medlem af en a-kasse, så kan du også tegne lønsikring gennem forskellige forsikringsselskaber. Det er ikke alle a-kasser, der tilbyder en lønsikring til deres medlemmer, men det er de fleste.\nHvis du skal tegne en lønsikring, så skal du være opmærksom på nogle forskellige ting. Du skal for eksempel være opmærksom på de specifikke forsikringsvilkår. A-kasserne tegner nemlig lønsikringer sammen med forsikringsselskaber. I forsikringsvilkårene vil der stå ting såsom forbehold og undtagelser. Det kan for eksempel være, at du troede, at du var dækket, selvom du måske ikke er det alligevel i visse situationer. Det er derfor vigtigt, at du sætter dig godt ind i disse vilkår, så du ved, om du behøver at tegne en lønsikring eller ej.\nDerudover skal du også være opmærksom på, om lønsikringen passer til dig og din situation. For eksempel er der forskel på, hvornår den dækker i forhold til sygdom. Derudover er det også forskelligt, hvad a-kasserne dækker i forhold til din alder. Vær også opmærksom på, om du er dækket, hvis du siger dit arbejde op. Der er en masse faktorer, som du skal undersøge og være opmærksom på, så du finder den lønsikring, der er bedst til dig. Der kan nemlig være stor forskel, så det er bare med at undersøge det hele grundigt.\nKan man tegne en lønsikring som selvstændig?\nDu kan sagtens få lønsikring, selvom du er selvstændig. Dog er det forskelligt fra a-kasse til a-kasse, hvad du skal betale for det. Nogle tager det samme for det, som de gør med almindelige lønmodtagere, mens andre a-kasser har en meget højere pris. Det er derfor værd at undersøge, hvad du skal betale for det, hvis du vil tegne en lønsikring som selvstændig.\nKan man tegne en lønsikring som nyuddannet?\nDu kan også tegne en lønsikring, hvis du er nyuddannet. Hvis du netop har færdiggjort din uddannelse, så tænker du måske på at tegne en lønsikring. Det kan du også sagtens. Faktisk kan du få nogle bedre vilkår sommetider, hvis du er nyuddannet i forhold til, hvis du var almindelig lønmodtager. Undersøg derfor de forskellige vilkår hos den a-kasse, som du er medlem hos eller ønsker at blive medlem hos. Her er det også en god idé at undersøge prisen, inden du tegner en lønsikring, så du på forhånd ved, hvor meget det kommer til at koste dig.


Venstre klar med ny folketingskandidat | Favrskov | stiften.dk\nPubliceret 11. oktober 2016 kl. 21:10\nAnders G. Christensen vil i Folketinget. Arkivfoto: Scanpix\nHvis medlemmerne af Venstre i Favrskov stemmer, som kredsbestyrelsen foreslår, bliver tidligere borgmester Anders G. Christensen valgt som ny folketingskandidat for Venstre.\nPladsen som folketingskandidat for Venstre blev ledig, efter at folketingsmedlem Britt Bager fornylig ganske overraskende skiftede til Djurskredsen.\n»Jeg brænder for politik, og jeg blev rigtig glad for tilbuddet om at blive kandidat for Favrskov. Sådan en chance får jeg måske kun den ene gang i livet, og jeg har fået fuld opbakning fra min familie,« siger en stolt Anders G. Christensen.\nDet er kredsbestyrelsen for Venstre i Favrskov, der anbefaler medlemmerne at vælge Anders G. på opstillingsmødet torsdag 27. oktober i InSide i Hammel.\n»Ved at anbefale Anders har vi lagt vægt på at finde en kandidat, som er lokal, og som vi kender som både en trofast og erfaren politiker. Han har et enormt netværk i hele den Østjyske Storkreds, og Anders har altid arbejdet hårdt for både lokale og østjyske emner. Det drejer sig blandt andet om en Kattegatforbindelse, udvidelsen af E45 og rute 26. I det hele taget er Anders G. højt respekteret for sine meningers mod,« siger formanden for Venstres Kredsbestyrelse i Favrskov Gunnar Vinge-Hansen.\n»Anders G. er en politiker ude fra den virkelige verden, og han kender danskernes hverdag. Han bliver et stærkt kort for Favrskov, når han bliver valgt til Folketinget,« tilføjer han.\nAnders G. Christensen, der er klubchef for Aarhus 1900 Atletik og Motion, var den sidste borgmester i den tidligere Hadsten Kommune, og han stod i spidsen for dannelsen af Favrskov Kommune, og var kommunens første borgmester.\nHan var partiets spidskandidat ved kommunalvalgene i 2009 og i 2013, hvor han måtte se sig slået af Nils Borring (S). Anders G. Christensen er fortsat medlem af byrådet i Favrskov.\nAnders G. Christensen er 54 år gammel, oprindelig landbrugsuddannet og bor i Hadsten med hustruen Jane. Parret har tre voksne døtre.


Få en dejlig, ny hobby i det nye år – Killingelisten\nHome › Ikke-kategoriseret › Få en dejlig, ny hobby i det nye år\nMatilde Jepsen Posted on 26. februar 2019 Udgivet i Ikke-kategoriseret\tNo Comments\nEt nyt år giver ofte anledning til at kigge på, hvad man gerne vil lave om eller starte på. Det kan være, man gerne vil finde sig en ny, sjov hobby, som man virkelig brænder for, og hvor man holder af det, man bruger tiden på. Og det kan naturligvis sagtens være noget, hvor der er katte involveret.\nMange går dog op i fodbold, og det vil de nok blive ved med. De går på stadions, ser bold i tv’et og læser om transfers og andre store nyheder. Hvis du er en fodboldelsker, bør du selvfølgelig holde fast i det, men det kunne også tænkes, du skulle prøve med et kæledyr. Det kunne være en sød, ny killing, som mangler en ejer.\nFørst og fremmest er en kat selvfølgelig virkelig godt selskab, stort set uanset hvem man er. En killing er ofte legesyg, og den leder efter tryghed, hvilket også kommer dig til gode. Man bliver hurtigt meget knyttet til den, og det kan faktisk hurtigt gå hen og blive din nye bedste ven.\nKatten er samtidig noget, man får at holde øje med og skal passe. Selvom det måske kan lyde som en byrde, så bliver det ofte det modsatte, fordi man får noget, man er ansvarlig for, og som man skal tage vare på. Det er virkelig en sund ting at prøve, og det er noget, mange virkelig nyder, når de først prøver det. En killing er samtidig en god størrelse, fordi den er relativt nem at have med at gøre, og man kan selv opdrage den, fra den er ret lille. Det er altså en overkommelig mundfuld, hvis du ikke har haft dyr før.\nSjovt for gæsterne\nEn killing er selvfølgelig også noget, man gerne vil vise frem. Det er en virkelig sjov ting for dine venner og familie, når de kommer fordi, at du har en lille sød kattekilling. Samtidig vil katten nok elske al opmærksomheden, og på den måde bliver det en ’win win’.\nDet skal selvfølgelig ikke være noget, du har for dine gæsters skyld, og først og fremmest skal dig og katten have en god kemi. Det er vigtigt, at I lærer hinanden at kende, for på den måde giver du katten et trygt hjem og noget at stole på. Det er ganske vigtigt, når den er lille.\nAltid sjovt i hverdagen\nGenerelt vil anskaffelsen af en killing være en rigtig god gerning. Du kan finde killingen et sted, hvor den er blevet indleveret, fordi den er blevet fundet, eller fordi nogle ikke har kunnet eller villet tage sig af den. Derfor kan du være med til at give den en ny chance med et trygt hjem fyldt af kærlighed og varme.\nDerudover vil du være sikret en masse sjov i din hverdag, for selvom du ikke kan tale med din kat, så kan der hurtigt opstå en kemi, som gør, at I føler, I kender hinanden. Det gør det endnu sjovere at være sammen med sin kat.\nPrevious Post is ‹ Skab ekstra liv på væggene\nNext Post is Underholdende online spil til katteelskere ›


Revolutionerende i-øret høreapparater tilpasset dig | Audika\nI-øret høreapparater, også kaldet ITE (in the ear), sidder, som navnet indikerer, inde i øret og er derfor diskrete. Der findes flere forskellige slags i-øret høreapparater. Læs mere om dem her på siden.\nOticons mindste i-øret høreapparater er så små, at de er usynlige i øret på 8 ud af 10 brugere. Herunder kan du blive klogere på alle de forskellige i-øret høreapparater. I-øret høreapparaterne passer til et mildt til moderat høretab.\nOticons mindste høreapparater er så små, at de sidder inde i ørekanalen, hvor man ikke kan se dem.\nDe sidder i ørekanalen. Der kan ses en lille faceplate i den nedre del af øret. Dette muliggør trådløs tilslutning til smartphones og øvrige enheder.\nDe nye i-øret høreapparater fra Oticon er Oticons mindste høreapparater til dato. Samtidig er det de første i-øret høreapparater, der bygger på Oticon Opn™ teknologien. De nye revolutionerende i-øret høreapparater findes i fem modeller. Hver model tilbyder en forskellige blanding af design og funktionalitet. Vi forhandler alle fem modeller i Audika.\nOticon Opn™ høreapparaterne sidder skjult i ørerne og bliver specialtilpasset dig. Selv de mindste, usynlige* modeller tilbyder fremragende lydkvalitet, hvilket giver dig konstant adgang til 360 graders lyd. Det betyder, at du med de nye Oticon Opn i-øret høreapparater tydeligt kan høre lydene omkring dig og deltage aktivt i samtaler – også i støjende omgivelser.**\n*Usynlig i øret på 8 ud af 10 brugere.\nNår du har nedsat hørelse, bliver du hurtigt afhængig af dine høreapparater. Hvis du vedligeholder dem ordentligt, minimerer du risikoen for, at de går i stykker. Ophobning af ørevoks er den hyppigste årsag til, at i-øret høreapparater skal repareres.\nProduktionen af ørevoks er vigtig for dine ørers sundhed. For at undgå, at dine i-øret høreapparater tager skade af det, anbefaler vi, at du bruger et par minutter på at rense dine høreapparater med en blød, tør klud hver dag. Tjek også om voksfiltret trænger til at blive skiftet, og skift det om nødvenligt – eller kom ned i dit lokale Audika Hørecenter og få hjælp til det.\nFordele ved at vælge Audika\nDer er mange fordele ved at vælge Audika som dit hørecenter. Som Danmarks største Oticon-certificerede kæde af hørecentre tilbyder vi en grundig og kompetent vejledning omkring alle Oticons produkter – både i-øret høreapparater og bag-øret høreapparater. Desuden finder du altid de nyeste høreapparater med den bedste teknologi hos os.\nDerudover tilbyder vi fire års garanti og fri service på høreapparater, hvilket betyder, at du kan få dine høreapparater justeret, få hjælp til at skifte voksfiltret eller få svar på dine spørgsmål omkring høreapparater i dit lokale hørecenter så ofte, du har brug for det – gratis og uden at bestille tid.\nLæs om forskellige typer af høretab her.\nVores dygtige hørespecialister er eksperter i Oticon-produkter. De er klar til at give dig kyndig vejledning og hjælp til at vælge de høreapparater, der passer bedst til dig.\nVi hjælper dig også gerne med de forskellige tilskudsmuligheder.\nOplever du tegn på nedsat hørelse?\nLæs om Oticon Opn\nKender du nogen, der lider af høretab?


De spiste 2.000 æbleskiver – Gladsaxebladet\n20. dec 2016, 09:52\nÆbleskiver, syltetøj og lidt flormelis - så er det jul. Foto: Privat.\nJulearrangement i indskolingen på Grønnemose Skole\nHvad er en jul uden æbleskiver?\nPå Grønnemose Skole går de i hvert fald ind for at få konsumeret nogle stykker. Så da der var indskolingsjulearrangement for alle forældre, børn og medarbejdere, forsvandt der såmænd 2.000 æbleskiver ned i maverne.\n– Vi skyder julemåneden i gang med juleklip og klister i forskellige værksteder, samt julehygger med æbleskiver og glögg.Igen i år var der rigtig god stemning og mange fremmødte forældre. Der blev klippet og klistret meget kreativt julepynt og så blev der altså spist ikke mindre end 2000 æbleskiver, fortæller skoleleder Carsten Bott.\n– Vi vil gerne være én indskoling, der er samlet omkring nogle fælles traditioner, så både forældre og børn oplever barnets skoledag som en helhed, og det er naturligvis vores håb, at dette og lignende arrangementer er med til at skabe dette. At både børn, forældre og ansatte hygger sig med det, er i hvert fald helt sikkert. Vi vil derfor endnu engang gerne takke alle de fremmødte forældre og børn, som skabte den skønneste julestemning.\n– Vi vil gerne invitere jer til at være en del af vores fællesskab, vores høje faglighed og idrætsprofil i vores fantastiske rammer på Grønnemose skole, så man kan komme og se vores fantastiske indskolingshus 10. januar kl. 16.00 – 18.00 i indskolingen, Skole-\nsvinget 8, siger Carsten Bott.


Billeder: Biler går op i flammer - sn.dk - Roskilde\nSikke et syn at vågne til! Foto: presse-fotos.dk\nArtiklen: Billeder: Biler går op i flammer\nBilleder: Biler går op i flammer\nOpdateret 19. juli 2021 kl. 14:51\nRoskilde - 19. juli 2021 kl. 09:10\nUgen fik en dramatisk start for beboerne i Hedevænget med brand lige uden for vinduerne.\nBranden blev opdaget af en beboer, som ud af sine vinduer kunne se, at der var brand i en enkelt bil på en af skråparkeringspladserne på nordsiden af en af blokkene. Klokken var ikke mange minutter over seks, da der blev slået brandalarm, og da sprøjterne ankom et øjeblik senere, havde ilden allerede bredt sig til flere biler.\nIfølge politiet opstod branden i en dieseldrevet Peugeot, som blot var et par år gammel. Da bilen ved siden af også gik i brand, begyndte denne ifølge politiet at trille og standsede først efter 20 meter, da den kørte mod et stengærde.\n- Vi fik trukket to biler væk, så der ikke skete dem noget, men tre biler er fuldstændig udbrændt og en fjerde er kraftigt beskadiget, siger Gert Moldt, der var Roskilde Brandvæsens indsatsleder på stedet.\nHan tilføjer, at der på intet tidspunkt var fare for, at branden ville brede sig til bygninger, lige som der heller ikke nogen risiko for røgforgiftning, men beboerne kunne ikke undgå at lugte røgen, og for en sikkerheds skyld bad brandvæsnet dem om at holde vinduerne lukkede.\nHvad der startede branden, vides endnu ikke med sikkerhed, men politiet anser det som mest sandsynligt, at der var tale om en teknisk fejl ved Peugeoten, idet der kan udelukkes, at branden var påsat.


Dronningen: Pas på vores klode\nDronning Margrethe holder tirsdag sin nytårstale nummer 48 på Amalienborg. Foto er fra nytårstalen 2016. Foto: Jens Nørgaard Larsen/Ritzau Scanpix\nJorden er sårbar, og det har danskerne indset, påpegede dronning Margrethe under sin nytårstale nummer 48.\nKlimademonstrationer fandt sted mange steder i verden, en lang række af Folketingets partier blev enige om en klimalov, og den unge svenske klimaaktivist Greta Thunberg gjorde sig bemærket igen og igen.\n2019 blev et år i klimaets tegn, og klimaet satte da også sit præg på dronning Margrethes nytårstale. Her blev klimaforandringerne - og det forhold, at vi skal passe på Jorden - taget op som det første tema.\n- Vi har en fælles forpligtelse for vores smukke klode så myldrende fuld af liv. Det er en væsentlig udfordring for os alle i dag, og det gælder om, at vi alle er opmærksomme på, hvordan vi lever, og hvad vi gør, lød det fra dronning Margrethe i nytårstalen.\nSenere i sin tale kom dronningen igen ind på klimaet. Denne gang i forbindelse med Grønland, hvor hun påpegede de konkrete forandringer, der ses i regionen - og det fokus, der det seneste år er vendt mod Grønland.\n- Mens isen er ved at slippe sit tag om Grønland, bliver verdens opmærksomhed i stigende grad vendt mod landet højt mod nord, sagde hun.\nOgså sidste år brugte dronningen dele af sin nytårstale til at tale om klimaet. Her brugte hun også Grønland som eksempel:\n- Vi skal have omtanke for fremtiden. Vi skal tænke os om i tide. I Grønland smelter isen. Her er forandringerne også tydelige, sagde dronningen dengang.\nKlimaloven, som blev indgået i begyndelsen af december af et flertal i Folketinget, skal sikre, at Danmark når i mål med at reducere udledningen af drivhusgasser med 70 procent i 2030 - sammenlignet med niveauet i 1990.\nPlanen er, at klimaloven fremsættes i Folketinget i februar næste år, og at den skal følges op af en klimahandlingsplan med konkrete klimatiltag i foråret.\nKlimaloven blev indgået et halvt år efter folketingsvalget, hvor netop klimaet var et af de varmeste emner på tværs af de politiske partier.\nDronningen holdt sin første nytårstale i 1972, og talen i år - som blev holdt i Christian IX's palæ på Amalienborg - var hendes nummer 48.


SU-kontakt og studievejledning - Maskinmesterskolen København\nHer kan du finde information omkring dispensation, merit og meget mere.\nPeter Bruun – Faglærer/studievejleder\nMit navn er Peter, og har du spørgsmål omkring praktik eller til generelle vejlednings-spørgsmål, så kan du kontakte mig på:\nTelefon: +45 29 44 84 12\nDu kan også kontakte mig angående andre studievejledningsting.\nRikke Buch Nielsen – Studievejleder\nMit navn er Rikke, og har du spørgsmål omkring SPS/specialpædagogisk støtte, så kan du kontakte mig på:\nTelefon: +45 78 74 56 64\nDu kan også kontakte mig angående andre studievejledningspørgsmål.\nI studievejledningen sidder vi klar til at svare på spørgsmål om Maskinmesterskolen København og de karrieremuligheder, som maskinmesteruddannelsen giver. Vi giver også sparring, hvis du møder tvivl eller udfordringer før og under dit studieforløb.\nVi er to erfarne studievejledere, som er godt klædt på til at hjælpe dig. Vi møder dig med åbenhed og går op i at skabe en informativ og tillidsskabende dialog. Kontakt os derfor gerne, enten ved at skrive en mail, ringe os op – eller bestille en tid til mere uddybende samtale.\nVores studievejledere kan vejlede dig, hvis du ønsker at vide noget om uddannelsesmuligheder, adgangskrav, merit, SPS m.v.\nStudievejleder for maskinmesteruddannelsen, værkstedsskolen og sagsbehandler for Statens Uddannelsesstøtte.\nMandag: kl. 09.30 – 12.15\nOnsdag: kl. 09.30 – 12.15 samt kl. 13.00-15.00\nTorsdag: kl. 09.30-12.15\nTelefon: 7874 5664 eller 2944 8412\nKontakt Karin Achen ka@msk.dk, tlf. 7874 5674 eller ved personligt fremmøde (lokale 250a).\nDu udfylder blanketten ”Ansøgning om dispensation”, som sendes til adm@msk.dk.Du vil få svar på din ansøgning senest 14 dage efter modtagelsen via din e-boks. I ferieperioder må der forventes længere svartid.\nDu kan gennem SPS-system søge om at få bevilget forskellige hjælpemidler eller en støtteperson, hvis du har en funktionsnedsættelse i form af ordblindhed, et fysisk handikap eller en psykisk lidelse/diagnose. Formålet med SPS er at give studerende, der har en funktionsnedsættelse mulighed for at gennemføre en uddannelse på lige fod med de andre studerende.\nVi hjælper dig med både at afklare dit behov og med at søge SPS-støtte for dig. Som studievejledere har vi tavshedspligt omkring SPS, ligesom det ikke vil fremgå af dine eksamenspapirer mv., at du har fået SPS-støtte.\nHvis du spørgsmål om eller ønsker at søge SPS, f.eks. ved ordblindhed, bedes du kontakte studievejleder Rikke Buch Nielsen rbn@msk.dk eller tlf. 7874 5664.\nDin tidligere uddannelse og erfaring kan måske give dig merit.\nMerit er en godskrivning af kvalifikationer. Det betyder, at hvis du får bevilget merit, får du godkendt et uddannelseselement fra et tidligere forlæn, så det kan træde i stedet for dele af en ny uddannelse.\nNår du søger optagelse på en videregående uddannelse, har du pligt til at oplyse, om du tidligere har bestået eller gennemført danske eller udenlandske uddannelser – helt eller delvist. Du har også pligt til at oplyse om relevant beskæftigelse. Du skal vide, at det er obligatorisk at søge om merit hvad angår tidligere uddannelse. Det betyder, at det ikke er op til dig som ansøger, om du ønsker denne merit.\nMerit betyder, at en eller flere af de uddannelsesdele eller fag, som du har bestået, træder i stedet for en eller flere uddannelsesdele eller fag på den uddannelse, du er optaget på. For de uddannelsesdele, du får merit for, vil du således ikke kunne deltage i undervisning eller gå til prøve.\nEr du i tvivl så kontakt venligst studievejleder på mail studievejleder@msk.dk\nAnsøgningsskema til merit\nNår du skal have valgfag på 8. semester har du udover de valgfag som MSK udbyder mulighed for at tage ECTS-pointene enten på en anden uddannelsesinstitution i Danmark eller i udlandet.\nFind blanketten til forhåndsgodkendelse af uddannelsesinstitutioner i Danmark her.\nFind blanketten til forhåndsgodkendelse af uddannelsesinstitutioner i udlandet her.\nDen udfyldte blanket sendes til uddannelseskoordinator Henrik Andersen pr. mail ha@msk.dk, med emnet “Forhåndsgodkendelse”.\nSkulle du være så uheldig at have mistet dit bacheloreksamensbevis kontakt i første omgang MSK på adm@msk.dk. Læs mere her\nHer kan du finde værktøjer, der kan hjælpe dig til at strukturere din hverdag som studerende på MSK\nForventet tidsforbrug Få styr på tiden Hvad er vigtigst for dig? Hvad giver dig energi? Livshjulet


Samarbejde giver energisparesucces | Installatører og energiselskab sikrer kunder energibesparelser\nTEKNIQ > Presse og nyheder > Nyheder > 2012 > maj > Samarbejde-giver-energisparesucces\nNyhederPressemeddelelserMedlemsnytArkiv - medlemsnyt PressebillederTEKNIQs fagbladePressekontakt Samarbejde giver energisparesucces\nHMN Naturgas I/S har i 2011 realiseret 37 procent flere energibesparelser, end selskabet er forpligtet til. Det skyldes ikke mindst et succesrigt samarbejde med installatørerne, der sikrer deres kunder en besparelse via energiselskabet. Samarbejde om energibesparelser har vist sig at være en god forretning for HMN Naturgas I/S, for de lokale installatører, for kunderne og for staten. Ved at lade eksterne installatører formidle muligheden for tilskud til energirenovering, er det dels lykkedes at tiltrække flere kunder, lave bedre og mere miljørigtige løsninger og kvittere over for staten med flere realiserede energibesparelser end forventet. – Det er en helt bevidst strategi fra vores side at opnå resultater via samarbejde. Vi kan drage fordel af at bygge videre på de relationer, som installatørerne har til kunderne, fordi det er vores opfattelse, at kunderne får en god rådgivning og lytter meget til installatørerne. Skulle vi klare den opgave selv, ville det kræve mange ressourcer uden grund. Vi har altid haft et godt samarbejde – også i forhold til at få private til at konvertere fra olie til naturgas, siger afdelingschef Per Jensen. Hidtil bedste resultat HMN Naturgas har hvert år opnået flere energibesparelser, end selskabet er forpligtet til over for staten. Men de 37 procent flere sparede MWh i 2011 er det hidtil bedste resultat. – Det var målet at nå overden hidtidige rekord, fordi vi forventer højere krav fra staten fremadrettet. Når det er lykkedes, tror jeg, dels det er fordi kunderne er mere bevidste om energi. Men jeg tror også, installatørerne har ydet en større indsats. Ganske simpelt, fordi det er sværere at få ordrer, og derfor har installatørerne måske været mere opsøgende i forhold til at nå ud til kunderne og få del i energirenoveringsopgaverne, siger Per Jensen. I år og fremover vil fokus hos HMN Naturgas derfor være det samme – dog med et øget blik for forbedringer af boligens klimaskærm. Og samarbejdet vil fortsætte. – Det ligger os meget på sinde at inddrage de eksterne aktører så meget som muligt. Den tilgang er præget af vores ejerskab, fordi vi er ejet af kommunerne og dermed ikke skal generere et stort overskud til aktionærer eller lignende. Derfor vælger vi den løsning, som vi mener, kommer kunderne mest til gode, siger Per Jensen. Læs også» Installatørerne hjalp HMN Naturgas i mål» TEKNIQ indgår samarbejdsaftale med HMN Naturgas» TEKNIQs medlemmer er med til at sikre store energibesparelser i DanmarkAf Trine Møller Pedersen Sidst opdateret 02.05.2012