KVALITETSSTANDARDER FOR HJÆLPEMIDLER - PDF\nDownload "KVALITETSSTANDARDER FOR HJÆLPEMIDLER"\n1 BRØNDBY KOMMUNE KVALITETSSTANDARDER FOR HJÆLPEMIDLER 2015 BRØNDBY KOMMUNE Januar 2015\n2 Kvalitetsstandarder for hjælpemidler Udgivet af Brøndby Kommune i Januar udgave, 1. oplag Redaktion: Karen Bea Atting, Camilla Hansen, Gerd Have, Inger Kofoed og Peter Schultz Tryk: Brøndby Kommunes Trykkeri 2\n3 Forord... 7 Indledning... 8 Hvad er kvalitetsstandarder?... 8 Formålet med hjælpemidler Ansøgning om hjælpemidler digitalisering Visitationskriterier Helhedsvurdering og hverdagstræning Frit valg af leverandør Udlån af hjælpemidler Krav og forventninger til medarbejderne Regler vedr. sagsbehandling borgerens rettigheder Hjælpemiddeldepotet og Kvikskranken Læsevejledning Kropsbårne/personlige hjælpemidler Ben, arm og fodproteser Ben og fodskinner Beskyttelsesbukser til badning Brokbind Brystproteser Diabetesmaterialer til diabetikere i insulinbehandling og til diabetikere i kombinationsbehandling Diabetesmaterialer til diabetikere i tabletbehandling Fodindlæg ortopædisk Fodtøj ortopædisk Halskrave/nakkestøtte Hovedbeskyttelse Inkontinenshjælpemidler Katetermaterialer Kompressionshjælpemidler til ben og arme Kompressionsudstyr ifm. nedsat lymfefunktion Lændebælte/støttekorsetter Parykker Rygeforklæder/rygerør Skulder, albue og håndledsskinner Stomimaterialer Undertøj/heldragt\n4 Hjælpemidler til personlig pleje Bade og brusestole med/uden hjul Drejetårn Flytbare toiletstole med og uden hjul Glidebrætter Glidelagen, underlagen Hjælpemidler til hårvask Kugle /kædedyne Kørepose og regnslag Personløftere, mobile med løftesejl Plejeseng med el funktioner Rebstiger, sengebånd, sengegreb og fritstående galger Ståløfter Toiletforhøjer Toiletløfter elektrisk Toiletsupporter armlæn som monteres på toilettet Hjælpemidler til personlig mobilitet Cykler, 3 hjulet, fod/hånddrevne Cykler, 3 hjulet med el hjælpemotor El kørestole med joystick til kombineret inden og udendørs brug El scooter Forbrugsgode El scooter Hjælpemiddel Førerhund Gangbukke Gangvogne/gangstole/gangborde Handicapkørsel Hjælpemotor til manuel kørestol Knallerter, 3 hjulet benzindrevne Kørestole, manuelle Kørestole, manuelle komfort Kørestole, manuelle med standfunktion Mobilitystok og markeringsstok Rollatorer Stokke Støtte til køb af bil Hjælpemidler til daglig husførelse\n5 Arbejdsstole Armbåndsure og lommeure Bagevægt med syntetisk tale/punktafmærkning Borde Hvilestole elektrisk Personvægt med syntetisk tale talefunktion Rulleborde Rygpuder Småhjælpemidler Sæder og sædepuder korrigerende og tryksårsforebyggende Kommunikationshjælpemidler Bladvendere Forstærkertelefon Lydoptager og afspiller Læsestativ Stemmeforstærker Telefoner med specielle funktioner Teleslynger og trådløse FM systemer Indretning af boligen og dens omgivelser Belysning indendørs/udendørs Blandingsbatterier Bruseplads Dørtrin Døråbnere Fjernbetjeningssystemer/omverdenskontrol Forhøjerklodser, sokler og forhøjerben Gelændere Håndvaske til kørestolsbrug Køkkenelementer højdeindstillelige Løfteplatforme Madrasser tryksårsforebyggende Personløftere loft eller vægmonteret Puder tryksårsforebyggende Ramper faste Ramper transportable Samtaleanlæg med el slutblik\n6 Skridsikre materialer til gulve og trapper Støttehåndtag Toilet armstøtter Trappekørere manøvreret af hjælper Trappelifte med sæde Trappelifte til kørestole Udvidelse af parkeringsplads Vasketoilet Vinduesåbnere Børnehjælpemidler Barneseng Bruselejer Enkeltkontakter tænd/sluk kontakter Klapvogne Kravlere og rullebrætter NF Walker specielt gangstativ Ståstøttestativer Terapi og rehabstole til børn Forbrugsgoder Forbrugsgoder fremstillet bredt til befolkningen\n7 Forord Kvalitetsstandarderne for hjælpemidler er et vigtigt sæt standarder, idet de udgør en væsentlig del af kommunens grundlag for at levere hjælpemidler. Kvalitetsstandarderne er vedtaget af kommunens politikere, hvilket giver en stærk konneks mellem borgernes ønsker og Visitationens arbejde. Det er derfor en glæde, hver gang et nyt sæt kvalitetsstandarder kan bringes i spil blandt kommunens borgere. Disse kvalitetsstandarder har endda det særlige over sig, at de ikke er sikret af loven. Lovgivningen pålægger nemlig ikke Brøndby Kommune at udarbejde disse kvalitetsstandarder. Hjælpemiddelområdet er imidlertid stort og til tider komplekst, og derfor har Brøndby Kommune besluttet at udarbejde kvalitetsstandarder, dels for at sikre et ensartet serviceniveau dels for at tydeliggøre serviceniveauet for borgerne samt for de medarbejdere, der behandler ansøgninger om hjælpemidler. Målet med bevilling af hjælpemidler, herunder forbrugsgoder, handicapbiler og boligændringer, er ifølge lovgivningen at medvirke til, at borgeren får mulighed for at føre en så normal tilværelse som muligt og i størst mulig grad gøre borgeren uafhængig af andres bistand i dagligdagen. Dette er en målsætning, Brøndby Kommune stræber efter. I Brøndby Kommune sidestilles uafhængighed fra andres bistand med evnen til at kunne selv. Derfor bærer denne kvalitetsstandard også præg af kommunens arbejde med at sikre, at hverdagstræning bliver en integreret del af kulturen på ældreområdet. I forhold til hjælpemidler ligger det kommunen på sinde så vidt muligt at bistå borgere i at træne sig til at kunne selv i stedet for at udstyre borgere med et stykke hjælpemiddel, der passivt udfører arbejdet for borgeren. Omvendt kan bevilling af et hjælpemiddel også være med til at gøre borgeren selvhjulpen. Derfor indledes alle samtaler om hjælpemidler mellem borgeren og kommunens medarbejdere med en snak om, hvorvidt og hvordan borgeren faktisk kan opnå en højere grad af selvstændighed. Det kan f.eks. være gennem et træningsforløb eller hvis et ganghjælpemiddel kan medvirke til at borgeren selv kan handle ind. Hverdagstræning rummer et vældigt potentiale, som kommunen meget gerne vil tilbyde borgerne. I de kommende år vil der blive gjort en stor indsats for at hjælpe borgerne til at ansøge digitalt. I Visitationen har vi prioriteret at bruge tid på en personlig introduktion til digital ansøgning, såfremt borgeren har brug for det. Endvidere er der indgået samarbejde med Værestederne og med Bibliotekerne, hvor borgere kan deltage, når der afholdes temadage om digitalisering, og på sigt ønskes yderligere et samarbejde med frivillige i forhold til at imødekomme udfordringerne ved digitalisering. Kvalitetsstandarderne er en vigtig del af grundlaget for arbejdet i Visitationens arbejde med hjælpemidler. Kvalitetsstandarderne er et arbejdsredskab for medarbejderne i deres daglige arbejde. Sidst men ikke mindst så udgør kvalitetsstandarderne et konkret servicemål, som borgeren kan holde kommunen op på. Med venlig hilsen Inger Kofoed Visitationschef 7\n8 Indledning I dette materiale findes Brøndby Kommunes kvalitetsstandarder, der dækker hele hjælpemiddelområdet, jf. kapitel 21 i Lov om Social Service (herefter benævnt Serviceloven). Hjælpemidler anvendes i Brøndby Kommune til at øge den enkelte borgers muligheder for at klare sig selv eller for at øge dennes livskvalitet. Kommunen skelner mellem hvilke borgere, der vurderes at have et potentiale for gennem en målrettet træning at kunne opnå en højere grad af selvstændighed, og hvilke borgere, der ikke har et sådan potentiale. Borgere, der vurderes at besidde et potentiale vil alene blive tilbudt et træningsforløb. I nogle tilfælde vil træning i kombination med et hjælpemiddel kunne ydes. På samme måde vurderes det, om borgeren vil blive helt eller delvis selvhjulpen ved at give dem et hjælpemiddel, så de f.eks. selv kan handle ind. Dette kaldes hverdagstræning. Hvad er kvalitetsstandarder? Disse kvalitetsstandarder er en samlet oversigt over alle de hjælpemidler/ydelser, som Brøndby Kommune tilbyder på hjælpemiddelområdet. Kvalitetsstandarderne indeholder en uddybende beskrivelse af de enkelte hjælpemidler, hvor ydelsens indhold, formål og visitationskriterier m.m. er beskrevet. Formålet med kvalitetsstandarderne er først og fremmest at tydeliggøre og sikre sammenhæng mellem de politiske beslutninger om serviceniveauet og de konkrete hjælpemidler/ydelser, som borgerne tilbydes. Kvalitetsstandarderne indeholder en generel serviceinformation til borgerne om hvilke hjælpemidler/ydelser, de kan forvente at få, når de får behov herfor. Kvalitetsstandarderne fungerer som et middel til at synliggøre borgernes rettigheder og pligter et middel til at afstemme borgernes forventning til kommunens serviceniveau en forudsætning for at borgerne kan deltage i debatten om kommunens serviceniveau et grundlag for borgerne til at vurdere, om ydelserne er i overensstemmelse med de politiske beslutninger om serviceniveauet. Kvalitetsstandarderne bliver løbende justeret således, at de så vidt muligt altid vil være i overensstemmelse med lovgivningen på området. Standarderne er tænkt som et opslagsværk, hvor borgere, pårørende, ansatte i kommunen og andre kan læse nærmere om de ydelser, som kommunen kan levere på hjælpemiddelområdet. Formålet med hjælpemidler Serviceloven med medfølgende bekendtgørelser og vejledninger er den overordnede lov, der regulerer reglerne for ydelse af hjælpemidler. I Serviceloven er reglerne om ydelse af støtte til hjælpemidler særligt beskrevet i 112, 112a, 113, 114, 115 og 116. Det overordnede formål med at yde støtte til hjælpemidler er beskrevet i Servicelovens 1, stk. 2: 8\n9 Formålet med hjælpen efter denne lov er at fremme den enkeltes mulighed for at klare sig selv eller at lette den daglige tilværelse og forbedre livskvaliteten. Derudover er formålet med at yde hjælpemidler beskrevet i hjælpemiddelbekendtgørelsens 1: Målet med bevilling af hjælpemidler (forbrugsgoder, handicapbiler og boligændringer) er altså at medvirke til, at borgeren får mulighed for at føre en så normal tilværelse som muligt og i størst mulig grad gøre borgeren uafhængig af andres bistand i dagligdagen. Afgørelser efter Servicelovens 112, 112a, 113, 114, 115 og 116 beror ud over selve lovgivningen på konkrete, individuelle vurderinger samt faglige skøn. Der er således ingen automatik på bevillinger inden for hjælpemiddelområdet. Bevilling af et hjælpemiddel/forbrugsgode er uafhængig af ansøgers økonomi og forsørgelsesgrundlag. Ydelsen af hjælpemidlet/forbrugsgodet er skattefri. For bevilling af støtte til biler gælder dog særlige regler. Reglerne i Servicelovens kapitel om hjælpemidler er udpenslet i en bekendtgørelse, hjælpemiddelbekendtgørelsen samt i en vejledning til Serviceloven. Nedenfor redegøres kort for de centrale regler i Serviceloven. Målgruppe I henhold til 112, stk. 1, i lov om social service skal kommunalbestyrelsen yde støtte til hjælpemidler til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når hjælpemidlet 1) i væsentlig grad kan afhjælpe de varige følger af den nedsatte funktionsevne, 2) i væsentlig grad kan lette den daglige tilværelse i hjemmet, eller 3) er nødvendigt for, at den pågældende kan udøve et erhverv. Hvad funktionsevnen angår, så betones det, at det ikke er funktionsnedsættelsens art (sygdom, ulykkesfølger, aldersbetinget svagelighed m.v.) eller omfang, der er afgørende, men derimod følgerne af den nedsatte fysiske eller psykiske funktion. 112 Hjælpemidler 112 er det grundlæggende lovgrundlag for bevilling af hjælpemidler, idet denne paragraf dels afgrænser de lovmæssige krav til kommunen, dels definerer borgergruppen, der kan få bevilget hjælpemidler efter Serviceloven uanset om det er efter 112, 113, 114 eller 116. Hjælpemidler efter 112 omhandler egentlige hjælpemidler, det vil sige produkter, der er fremstillet med henblik på at afhjælpe en fysisk eller psykisk funktionsevnenedsættelse. Hjælpen ydes til anskaffelse af det bedst egnede og billigste hjælpemiddel. Hjælpen kan ydes som udlån, kontantydelse eller udleveres som naturalhjælp, dvs. på en måde hvor hjælpen er så varieret, at borgeren får dækket sine særlige behov. 9\n10 Det er også 112, der regulerer reglerne for frit valg samt anvendelse af eksterne leverandører. 112a Digital ansøgning Ansøgninger om hjælpemidler skal i udgangspunktet sendes til kommunen via digital løsning. Denne paragraf rummer dog nogle fritagelseskriterier, herunder hvis der er særlige forhold, der gør, at ansøger ikke må forventes at kunne anvende digitale løsninger. Det er borgerens eget ansvar at søge om fritagelse i Borgerservice. 113 Forbrugsgoder Forbrugsgoder efter 113 omfatter produkter, der er fremstillet og forhandles bredt med henblik på sædvanligt forbrug med den almindelige befolkning som målgruppe. Sådanne produkter er således ikke fremstillet specielt til at afhjælpe en nedsat funktionsevne, men kan dog i en række tilfælde udgøre den kompensation, som personer med nedsat funktionsevne har behov for. Der kan kun ydes hjælp til forbrugsgoder, når udgiften overstiger 500 kr. Differentieringen mellem hjælpemidler og forbrugsgoder skyldes, at der er fastsat en egenbetaling på forbrugsgoder. Egenbetalingen bygger på princippet om, at ansøgeren skal kompenseres for merudgifterne, som er en følge af den nedsatte funktionsevne, men at den pågældende ikke skal kompenseres for den del af udgifterne, den pågældende selv ville have afholdt, hvis der ikke havde foreligget en nedsat funktionsevne. I enkelte tilfælde kan forbrugsgodet udlånes som hjælpemiddel uden egenbetaling. 114 Støtte til bil Der er efter Servicelovens 114 mulighed for at give støtte til køb af bil til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Formålet med at yde støtte til bil er at tilgodese et kørselsbehov hos borgere med handicap, som på grund af en varig nedsat funktionsevne ikke, eller kun med betydelig vanskelighed, kan fungere i den daglige tilværelse uden brug af bil. 115 Afgrænsning Denne paragraf fastsætter, at et hjælpemiddel efter ikke bevilges, hvis hjælpemidlet kan bevilges efter anden lovgivning. 116 Boligindretning Efter 116 kan der gives hjælp til indretning af bolig til borgere med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når indretningen er nødvendig for at gøre boligen bedre egnet som opholdssted for denne. I ganske særlige tilfælde, hvor hjælp til boligindretning ikke er tilstrækkelig til at gøre boligen bedre egnet som opholdssted, kan der ydes hjælp til dækning af udgifter til anskaffelse af anden egnet bolig. Sigtet med hjælp til boligindretning eller boligskift er at gøre boligen bedre egnet som opholdssted for ansøgeren. Anden lovgivning Der er vigtigt at holde sig for øje, at der findes andre regelsæt for hjælpemidler, der ikke udspringer af Serviceloven. Af væsentlige regelsæt skal nævnes Sundhedsloven med 10\n11 tilhørende bekendtgørelser, herunder særlige regler for sygehussektoren, undervisningslovgivningen samt beskæftigelseslovgivningen. Af særlig karakter er Arbejdsmiljøloven, der berører de arbejdspladsrelaterede arbejdsredskaber, der skal sørge for at arbejdsforholdene er forsvarlige. Kun hvor det ansøgte hjælpemiddel ikke kan henføres til anden lovgivning behandles ansøgningen efter reglerne i Serviceloven, jf Her fremgår det, at det er en forudsætning for støtte efter i samme lov, at hjælpemidlet, forbrugsgodet eller bilen ikke kan bevilges efter anden lovgivning. Endvidere findes der en række øvrige lovgivninger, der har betydning for kommunens håndtering af hjælpemidler. Her skal bl.a. nævnes Forvaltningsloven, Retssikkerhedsloven, Forældreansvarsloven og Lov om Trafikselskaber. På hjemmesiden kan alle love, bekendtgørelser og de fleste vejledninger findes. Ansøgning om hjælpemidler - digitalisering Ansøgning om hjælpemidler kan i udgangspunktet kun ske digitalt, jf. Servicelovens 112a. Det betyder, at borgere, der ønsker et hjælpemiddel, skal sende en ansøgning via en computer eller tablet. Digitale ansøgninger om hjælpemidler til Brøndby Kommune kan foretages via hjemmesiderne eller Brøndby Kommune har etableret forskellige tilbud til borgere, der har svært ved computere. På kommunens Væresteder afholdes pc-kurser, og på kommunens biblioteker forefindes computere ligesom der afholdes temadage om digitalisering. Også i Kvikskranken (se nedenfor), der ligger i Hjælpemiddeldepotet, er det muligt at møde op personligt og få hjælp til at søge digitalt. Visitationskriterier Visitationskriterier er en præcisering af de forhold, som er udslagsgivende for, om borgeren kan få tildelt en ydelse. For nogle ydelser gælder dog, at såvel personkredsen som visitationskriterierne udelukkende er beskrevet på et overordnet plan, idet det alene er den konkrete, individuelle vurdering af ansøgerens behov, der ligger til grund for afgørelsen. Henvendelse/ansøgning om et hjælpemiddel kan komme fra borgeren selv, fra pårørende, hospital eller fra samarbejdsparter, som f.eks. hjemmeplejen, skolen eller daginstitutionen. På baggrund af henvendelsen/ansøgningen vurderes borgerens funktionsevne og aktuelle situation, og det afgøres om det ansøgte hjælpemiddel kan bevilges, og i så fald hvilket hjælpemiddel, der kan tilbydes borgeren. De grundlæggende tildelingskriterier for bevilling af hjælpemidler er begrundet i lovgivningen og kan opsummeres som principperne om varighed, væsentlighed og bedst og billigst. Kvalitetsstandarderne indeholder visitationskriterier for samtlige ydelser. Visitationskriterierne fremgår af de to rubrikker Hvem kan modtage og Hvilke kriterier indgår for tildeling af ydelser?. 11\n12 Varighed Med varighed forstås, at der ikke inden for en overskuelig fremtid er udsigt til en bedring af de helbredsmæssige forhold og at der i lang tid fremover vil være behov for at afhjælpe følgerne af den nedsatte funktion. Normalt vil lidelsen være en belastning resten af livet. Såfremt lidelsen ikke er varig vil der ofte være tale om et behandlingsredskab, som udleveres af sygehuset, jf. Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses cirkulære om afgrænsning af behandlingsredskaber, jf. cirkulære nr af 22. februar Væsentlighed Med væsentlighed forstås, at hjælpemidlet i væsentlig grad skal kompensere for eller afhjælpe den nedsatte funktionsevne og derved i væsentlig grad lette den daglige tilværelse eller er nødvendigt for, at ansøgeren kan udøve et erhverv. Bedst og billigst Med bedst og billigst forstås, at hjælpen ydes til anskaffelse af det bedst egnede og billigste hjælpemiddel. Hjælpen kan ydes som udlån, kontantydelse eller udleveres som naturalydelse. Særligt vedr. hjælpemidler til borgere med diabetes Lovgivningen vedr. hjælpemidler til diabetikere stiller som krav, at borgeren selv skal kunne foretage blodsukkermåling og handle derefter. Brøndby Kommune har imidlertid besluttet at udvide kriteriet for bevilling af hjælpemidler til borgere med diabetes. Derfor fremgår det i de to kvalitetsstandarder om diabetes, at såfremt borgeren ikke kan selv, så kan borger få en pårørende til at foretage blodsukkermålingen og handle derefter. Såfremt en pårørende ønsker at foretage målingen, skal der foreligge en lægeudtalelse på, at den pårørende vurderes at være i stand til at foretage testen og lave evt. konsekvenshandlinger ift. testen. Særligt vedr. børn Der gælder særlige forhold for børn med en varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, idet der ved vurdering af behov for hjælpemidler til børn lægges vægt på barnets udvikling og at barnet i videst muligt omfang og med størst mulig selvstændighed kan udføre aktiviteter som andre børn, hvorfor det er vigtigt at sætte tidligt ind med hjælpemidler. Reglerne om hjælpemidler til børn findes i udgangspunktet samme sted som til voksne, nemlig i Serviceloven og Hjælpemiddelbekendtgørelsen. Men i tillæg findes der nogle regler om forældremyndighed, som bliver relevante. Særligt skal nævnes Forældreansvarsloven, der beskriver at børn og unge under 18 år er under forældrenes myndighed. Endvidere beskrives, hvorledes forældrene er bemyndiget til at træffe afgørelse om barnets personlige forhold ud fra barnets interesse og behov. I forhold til udlån af hjælpemidler til børn har Brøndby Kommune i samarbejde med Albertslund og Glostrup kommuner etableret et fælleskommunalt samarbejde. Det betyder, at kommunerne på denne måde sikrer en optimal udnyttelse af hjælpemidlerne, idet de kun anvendes i kortere tid, da børnene hurtigt vokser fra hjælpemidlet. 12\n13 Hjælpemiddeludvalget Til behandling af særlige og komplekse sager, herunder bilsager, boligsager, børnesager og/eller økonomisk omfattende sager har kommunen oprettet et hjælpemiddeludvalg, der besidder særlig ekspertise. Formålet med udvalget er at sikre et ensartet serviceniveau, at sikre korrekt sagsbehandling samt at sikre tværfaglig vidensdeling. Helhedsvurdering og hverdagstræning Udgangspunktet for behandling af ansøgninger på hjælpemiddelområdet er en helhedsvurdering af borgerens behov. En helhedsvurdering indebærer, at borgerens samlede situation ligger til grund for vurderingen. Og som et led i helhedsvurderingen vil der i alle tilfælde blive vurderet, om borgeren kan forbedre sin funktionsevne ved en målrettet og evt. langsigtet træningsindsats, også kaldet hverdagstræning. Kommunen skelner nemlig mellem hvilke borgere, der vurderes at have et potentiale for gennem en målrettet træning at kunne opnå en højere grad af selvstændighed, og hvilke borgere, der ikke har et sådan potentiale. Borgere, der vurderes at besidde et potentiale vil alene blive tilbudt et træningsforløb. I nogle tilfælde vil træning i kombination med et hjælpemiddel kunne ydes. På samme måde vurderes det, om borgeren vil blive helt eller delvis selvhjulpen ved at give dem et hjælpemiddel, så de f.eks. selv kan handle ind. Helhedsvurderingen af borgerens behov har til hensigt at afdække borgerens funktionsevne. Begrebet funktionsevne angiver relationen mellem en persons nedsatte kropslige eller intellektuelle funktion og mulighederne i det omliggende samfund. Ved at fokusere på funktionsevnen understreges det, at en funktionsnedsættelse i sig selv ikke siger noget om borgerens behov. Helhedsvurderingen af borgerens behov handler med andre ord om at afdække, om og i hvilket omfang funktionsnedsættelsen begrænser borgeren i dagligdagen. Ofte vil der være behov for at tilvejebringe en bred beskrivelse af på hvilken måde og i hvilket omfang funktionsevnen er nedsat, hvordan ansøgeren i øvrigt klarer sin dagligdag, og hvordan ansøgeren selv ønsker at indrette sin tilværelse med mulighed for at leve så almindeligt og selvstændigt som muligt. Endvidere tages i betragtning hvilke andre ydelser borgeren evt. modtager, der bidrager til at kompensere for den nedsatte funktionsevne. Frit valg af leverandør Reglerne om frit at kunne vælge leverandør af et hjælpemiddel er beskrevet i Servicelovens 112, stk. 3 og 4, i Hjælpemiddelbekendtgørelsens 6, samt i Vejledning nr. 6 til Serviceloven, og gælder alle hjælpemidler beskrevet i kvalitetsstandarderne. Det fremgår af disse regler, at en borger, der er godkendt til at få udleveret et hjælpemiddel, kan vælge frit mellem det hjælpemiddel, kommunen kan tilbyde, eller en anden leverandør. Hvis borgeren vælger en anden privat leverandør, der er dyrere end kommunens leverandør, da skal borgeren selv betale differencen mellem den private leverandørs pris og kommunens pris. Det er derudover et krav, at det produkt, borgeren vælger, skal opfylde de faglige specifikationer og krav til egnethed, som Visitationen har opstillet i 13\n14 forbindelse med bevillingen. Ønsker borgeren at bruge det frie valg af leverandør, er det borgerens ansvar at stå for anskaffelsen af hjælpemidlet. Det eneste tidspunkt, hvor borgeren ikke har ret til frit at vælge leverandør er, hvis kommunalbestyrelsen kan stille et hjælpemiddel til rådighed, der er fuldstændig identisk med det hjælpemiddel, som brugeren ønsker at anskaffe fra en anden leverandør, jf. kapitel 6 i Vejledning nr. 6 til Serviceloven. Brøndby Kommune har indgået egne aftaler med leverandører af visse hjælpemidler, og ligeledes har kommunen i samarbejde med andre kommuner indgået aftaler med leverandører af andre hjælpemidler. Yderligere har Brøndby Kommune er række hjælpemidler liggende på lager i Hjælpemiddeldepotet. Udlån af hjælpemidler Ved bevilling af tekniske hjælpemidler som f.eks. plejesenge, kørestole eller rollatorer leveres der ikke i alle tilfælde nyindkøbte hjælpemidler, idet sådanne hjælpemidler genbruges. Derfor kan disse hjælpemidler fremstå som brugte og lidt slidte. Imidlertid er hjælpemidlerne efterset og rengjort af depotet inden genudlån således, at de er fuldt funktionsduelige. Borgeren er selv ansvarlig for vedligeholdelse og rengøring af hjælpemidlet så længe udlånet varer. Krav og forventninger til medarbejderne For at kunne visitere til ydelser ud fra kvalitetsstandarderne stilles der en række generelle såvel som faglige krav til medarbejderne i Visitationen. Medarbejderne er i forbindelse med sagsbehandling af en ansøgning ansvarlige for at afdække borgernes behov for et hjælpemiddel. Dette stiller krav til den enkelte medarbejders faglige kompetencer. Medarbejderne skal kunne rådgive og vejlede borgeren om muligheden for at få bevilget et hjælpemiddel, om eventuelle muligheder for anden hjælp i stedet for, og om et hjælpemiddel kan gives som supplement til et træningsforløb. Medarbejderne skal derudover kunne arbejde systematisk, og de skal have kendskab til den relevante lovgivning. Ligeledes stilles der krav om indenfor de givne rammer at kunne samarbejde, kunne tale med borgere og om muligt at inddrage borgernes egne ønsker i løsningen af problemet. Derudover skal medarbejderne kunne kommunikere tydeligt til borgerne om deres rettigheder og pligter, samt kunne kommunikere beslutninger/afgørelser på ansøgninger på en forståelig måde. Medarbejderne på Hjælpemiddeldepotet er ansvarlige for lagerstyring, klargøring, småreparationer, udlevering og udkørsel af hjælpemidler samt opsætning og afhentning af hjælpemiddeldepotets hjælpemidler. Borgerne er velkomne til selv at aftale tid til afhentning og aflevering af hjælpemidler på depotet. 14\n15 Regler vedr. sagsbehandling borgerens rettigheder Det er i Retssikkerhedslovens 4 fastslået, at borgeren skal have mulighed for at medvirke ved behandling af sin sag. Kommunen skal således tilrettelægge behandlingen af sagen på en sådan måde, at borgeren kan udnytte denne mulighed. Borgeren har det primære ansvar for sin egen situation, og borgerens medvirken skal sikre, at han/hun ikke føler, at der bliver truffet afgørelser hen over hovedet på ham/hende. Borgeren skal oplyses om vigtigheden af at medvirke til at få de oplysninger frem, der er nødvendige for at afgøre, hvilken hjælp borgeren evt. er berettiget til. Kommunen skal dog respektere, hvis borgeren ikke ønsker at medvirke eller ikke giver samtykke til, at der kan indhentes de nødvendige oplysninger til sagen. I sådanne tilfælde vil sagen blive afgjort på baggrund af de foreliggende oplysninger. Partshøring Reglerne om partshøring er beskrevet i Forvaltningsloven. Disse regler betyder, at kommunen ikke må træffe afgørelse i en borgers sag før borgeren har set og har fået mulighed for at udtale sig om alle dokumenter i sagen, der er til ugunst for borgeren. Sendes et dokument til partshøring tilføjes altid en frist for borgerens svar. Efter endt frist bortfalder borgerens partshøringsmulighed. Partshøring forekommer ofte i forbindelse med, at kommunen indhenter yderligere oplysninger, eksempelvis lægelige oplysninger. Reglerne om partshøring har til formål: At sikre et korrekt oplysningsgrundlag. At sikre borgernes medvirken til sagsbehandlingen. At styrke borgernes tillid. Klager Klager over kommunens afgørelser om hjælpemidler, forbrugsgoder, støtte til bil eller boligændringer kan efter reglerne i kapitel 10 i Retssikkerhedsloven indbringes for Ankestyrelsen. Ønsker en borger at klage, da skal klagen rettes til Visitationen inden 4 uger efter, at borgeren har fået meddelelse om afgørelsen. Kommunen vil da revurdere sagen, og såfremt den oprindelige afgørelse fastholdes, da videresender kommunen klagen til Ankestyrelsen inklusive alle relevante akter i sagen. Hjælpemiddeldepotet og Kvikskranken Hjælpemiddeldepotet holder åbent for kommunens borgere en gang ugentligt. På hjælpemiddeldepotet er der mulighed for at hente/aflevere visiterede hjælpemidler, samt at få foretaget mindre reparationer/justeringer på udlånte hjælpemidler. På Hjælpemiddeldepotet vil borgere også kunne finde Kvikskranken, der er åben for henvendelse en gang ugentligt. Kvikskranken er bemandet af fagpersonale. Her kan borgere få faglig rådgivning og vejledning ift. hjælpemidler, herunder hjælp til at udforme digitale ansøgninger. Ved Kvikskranken er det også muligt at aflevere og hente hjælpemidler, få udført justeringer af hjælpemidler, afprøve hjælpemidler m.m. 15\n16 Læsevejledning Her er kort forklaret, hvad der forstås ved de enkelte elementer i skemaet. Ydelsens navn Hvilket behov dækker Hvad er formålet med Hvad indgår i Hvad indgår ikke i Hvem kan modtage Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan følges op på Lov og paragraf De behov hos borgeren, som ydelsen skal dække Hvilke formål har kommunen med Specifikation af yderligere elementer, der indgår i ydelsen Specifikation af de elementer, der ikke indgår i ydelsen Beskrivelse af hvem, der kan få tildelt ydelsen Beskrivelse af de forhold, som er afgørende for, om borgeren kan få tildelt en ydelse Beskrivelse af hvem, der leverer ydelsen Beskrivelse af, om borgeren kan vælge mellem forskellige leverandører, eller om Brøndby Kommune har indgået en leverandøraftale Beskrivelse af, om ydelsen er gratis for borgeren Beskrivelse af, hvordan der følges op på ydelsen Beskrivelse af eventuelle forhold, der kan gøre sig gældende 16\n17 Kropsbårne/personlige hjælpemidler Ben-, arm- og fodproteser Hvilket behov dækker At borgeren gives en kunstig erstatning for en manglende arm eller ben. Hvad er formålet med At borgerens mobilitet forbedres således, at denne i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. At borgeren kompenseres for at mangle en arm og/eller et ben. Hvad indgår i Armprotese Proteser for fingre eller hånd Benprotese Proteser for fod eller tæer Reparation Hvad indgår ikke i Sports proteser Hvem kan modtage Borgere, der har mistet en arm, hånd eller fingre, et ben, fod eller tæer. Der skal foreligge lægelig dokumentation for behovet, og for at borger er proteseegnet. Hvem leverer Privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. Hvordan følges op på vælges et produkt med flere eller andre funktioner end det, kommunen kan tilbyde, f.eks. computerstyrede proteser. Borger skal indhente prisoverslag fra mindst 2 forskellige leverandører. Ben- og fodskinner Hvilket behov dækker Hvad er formålet med At borgeren kompenseres for borgerens nedsatte gangfunktion. At borgerens mobilitet bliver forbedret således, at denne i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Helbensskinne/ortose (omfatter knæ, ankel og fodled) 17\n18 Hvad indgår ikke i Hvem kan modtage Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan følges op på Knæskinne/ortose Underbensskinne/ortose Ankelskinne/ortose Dropfodsskinne Fodkapsel Reparation Don-Joy skinne og skinner til brug ved sport. Borgere med dagligt vedvarende behov for skinne for at kunne udføre funktioner i dagligdagen. Der skal foreligge lægelig dokumentation fra speciallæge i ortopædkirurgi for diagnose, varighed og behov. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der kan bevilges udskiftning af skinne/ortose, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første skinne/ortose Hvis skinnen anvendes i forbindelse med fabriksfremstillet fodtøj må det vurderes, om der samtidig skal bevilges tilretning af sko til formålet. Beskyttelsesbukser til badning Hvilket behov dækker At borgeren kompenseres for inkontinens ved badning i svømmehal. Hvad er formålet med At borgeren vil kunne deltage i aktiviteter i svømmehal. Hvad indgår i Beskyttelsesbukser til badning. Hvad indgår ikke i Hvem kan modtage Borgere, der er inkontinente. Der skal foreligge lægelig dokumentation for at lidelsen er varig. Hvem leverer Privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er gratis for borgeren. Hvordan følges op på 18\n19 Nej Brokbind Hvilket behov dækker Borgeren kompenseres for de gener, som brok kan give. Hvad er formålet med At borgerens mobilitet bliver forbedret således, at denne i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Almindeligt brokbind + brokbind til at skifte med Brokbind med hul til stomi. Hvad indgår ikke i Hvem kan modtage Borgere med varige gener som følge af brok. Der skal foreligge lægelig dokumentation for diagnose, varighed og behov. Hvem leverer Kommunens leverandør eller privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. Hvordan følges op på vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der kan bevilges udskiftning af brokbind, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første brokbind. Brystproteser Hvilket behov dækker At borgeren kan få erstattet et bryst, der er blevet bortopereret som følge af sygdom. Hvad er formålet med At borgeren kompenseres for manglende bryst. Hvad indgår i Protese Strips til fastholdelse af protese Brystvorter Delprotese efter en konkret individuel vurdering. Hvad indgår ikke i Protesebrystholder Badedragt Brystproteser, der indopereres. Hvem kan modtage Kvinder, der har fået bortopereret det ene eller 19\n20 Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan følges op på begge bryster. Der skal foreligge lægelig dokumentation for behovet. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Ved første bevilling bevilges 1 brystprotese + 1 protese til at skifte med. Efterfølgende bevilges kun skifteproteser efter særlig begrundelse. Der kan bevilges udskiftning af brystprotese, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første protese. Diabetesmaterialer til diabetikere i insulinbehandling og til diabetikere i kombinationsbehandling, 9 i Hjælpemiddelbekendtgørelsen. Hvilket behov dækker At borgerens behov for hjælpemidler ifm. injektion af insulin dækkes. At borgerens behov ifm. medicinsk kombinationsbehandling af diabetes dækkes. At borgeren kan måle sit blodsukker, og dermed selv kan føre kontrol med sin diabetes. Hvad er formålet med At borgeren selv kan administrere sin insulin, således at borgeren i videst mulig omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Insulinpen Injektionskanyler til engangsbrug Teststrimler Lancetter til fingerprikker 50 % tilskud til blodsukkermåleapparat Taleenhed til blodsukkermåleapparat for synshandicappede Sprøjter Insulinpumpe til børn der har behov herfor 10 stk. ketostix pr. kvartal til måling af ketonstoffer i blodet. Hvad indgår ikke i Insulin, tabletter og sprit swaps. 20\n21 Hvem kan modtage Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan følges op på Insulinkrævende diabetikere, som selv er i stand til at anvende testmaterialet, foretage målingerne og som følge heraf foretage de nødvendige korrektioner af injektionerne. Der skal foreligge dokumentation fra læge eller hospital om diagnose, varighed og behov. Borger skal selv kunne foretage blodsukkermålingen og handle derefter. Borger kan også få en pårørende til at foretage blodsukkermålingen og handle derefter. Såfremt en pårørende ønsker at foretage målingen, skal der foreligge en lægeudtalelse på, at den pårørende vurderes at være i stand til at foretage testen og lave evt. konsekvenshandlinger ift. testen. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Blodsukkermåleapparat dækkes med 50 % af udgiften i form af en engangsbevilling. De øvrige ydelser er gratis for borgeren. Der kan dog opstå krav om egenbetaling, hvis der vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med eller andet produkt end det kommunen kan tilbyde. Nej Diabetesmaterialer til diabetikere i tabletbehandling, 9 i Hjælpemiddelbekendtgørelsen. Hvilket behov dækker At borgeren selv kan kontrollere sin diabetes. Hvad er formålet med At borgeren kan kontrollere sin diabetes, således at borgeren i videst mulig omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Teststrimler Lancetter til fingerprikker. Hvad indgår ikke i Tabletter Blodsukkermåleapparat. Hvem kan modtage Diabetikere, der er i tabletbehandling. Der skal foreligge dokumentation fra læge eller hospital om diagnose, varighed og behov. Borger skal selv kunne foretage 21\n22 Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan følges op på blodsukkermålingen og handle derefter. Borger kan også få en pårørende til at foretage blodsukkermålingen og handle derefter. Såfremt en pårørende ønsker at foretage målingen, skal der foreligge en lægeudtalelse på, at den pårørende vurderes at være i stand til at foretage testen og lave evt. konsekvenshandlinger ift. testen. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der kan maksimalt ydes 150 stk. teststrimler og 150 fingerprikker/lancetter årligt gældende fra første leveringsdato. Fodindlæg ortopædisk Hvilket behov dækker Hvad er formålet med Hvad indgår i Hvad indgår ikke i Hvem kan modtage Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren?, 12 i Hjælpemiddelbekendtgørelsen, inkl. bekendtgørelsens bilag 1. At borgeren kompenseres for foddeformitet. At borgerens mobilitet bliver forbedret således, at denne i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. Fodindlæg Fodindlæg ved almindelig platfod eller blød platfod hos børn. Borgere, hvor generne af en foddeformitet i væsentlig grad kan afhjælpes, og som ellers skulle have håndsyede sko. Indikationerne i Hjælpemiddelbekendtgørelsens bilag 1 skal i øvrigt følges. Der skal foreligge dokumentation fra en speciallæge i ortopædkirurgi om diagnose, varighed og behov. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Ydelsen er gratis for borgeren. 22\n23 Hvordan følges op på vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der kan bevilges udskiftning af indlæg, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første indlæg. Fodtøj ortopædisk Hvilket behov dækker Hvad er formålet med, 11 i Hjælpemiddelbekendtgørelsen, inkl. bekendtgørelsens bilag 1. At borgeren kompenseres for foddeformitet. At borgerens mobilitet bliver forbedret således, at denne i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Fabriksfremstillet fodtøj Håndsyet fodtøj Forsåling/udbedring Forhøjelse Reparation Gængesål påsat eget fodtøj Kapselsko Hjælp til almindeligt fodtøj til allergipatienter og personer på grund af størrelsesforskel af fødderne på mindst to numre. Ortopædisk værnefodtøj (sikkerhedsfodtøj). Hvad indgår ikke i Der ydes ikke hjælp til fodtøj, der kan købes i almindelig handel. Der ydes ikke hjælp til fabriksfremstillet fodtøj til børn med bløde platfødder (fri drejebevægelighed). Hvem kan modtage Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Borgere, hvor generne af en foddeformitet i væsentlig grad kan afhjælpes. Indikationerne i Hjælpemiddelbekendtgørelsens bilag 1 skal i øvrigt følges. Der skal foreligge lægelig dokumentation fra speciallæge i ortopædkirurgi for diagnose, varighed og behov. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Borgerens egenbetaling svarer til de til enhver tid gældende takster på det sociale område. 23\n24 De til enhver tid gældende takster udspringer af Social-, Børne- og Integrationsministeriets vejledning om regulering af satser på Social-, Børne- og Integrationsministeriets område. Vejledningen opdateres jævnligt. Hvordan følges op på Der kan derudover opstå yderligere krav om egenbetaling, hvis der vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Ved førstegangsbevilling kan reservefodtøj bevilges/anskaffes efter 3 måneders forløb af hensyn til eventuelle tilpasningsproblemer. Til personer over 18 år vil der normalt kunne ydes hjælp til udskiftning hver 18. måned. Men der kan også ansøges efter behov, hvilket dog kræver, at der foreligger dokumentation for ekstraordinært stort slid. Ved ortopædisk værnefodtøj afholder arbejdsgiveren et beløb svarende til den sædvanlige udgift til værnefodtøj. Til personer under 18 år gælder som udgangspunkt samme regler for bevilling, som til voksne. Dog kan der gives bevilling på udskiftning af sko 4 gange om året. Halskrave/nakkestøtte Hvilket behov dækker At borgeren kompenseres for nedsat nakke/halsfunktion. Hvad er formålet med At borgerens mobilitet bliver forbedret således, at denne i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Halskrave Nakkestøtte Hvad indgår ikke i Hvem kan modtage Borgere, der har lægefagligt dokumenteret behov for støtte af nakke-/halsfunktion. Der skal foreligge lægelig dokumentation for diagnose, varighed og behov. Hvem leverer Kommunens leverandør eller privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. 24\n25 Hvordan følges op på vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der kan bevilges udskiftning af nakkestøtte/halskrave, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første hakkestøtte/halskrave. Hovedbeskyttelse Hvilket behov dækker At borgere med manglende reaktionsevne og/eller forståelse for faren ved fald beskyttes. Hvad er formålet med At hovedet beskyttes ved fald, og derved forebyggelse af hovedtraumer. Hvad indgår i Beskyttelseshjelm, fabriksfremstillet Beskyttelseshjelm, individuelt fremstillet Reparation Hvad indgår ikke i Cykelhjelme Rideudstyr Hvem kan modtage Borgere med manglende reaktionsevne og/eller forståelse for faren ved fald. Psykisk udviklingshæmmede borgere. At borgeren ikke kan benytte et gangredskab hensigtsmæssigt. Hvem leverer Kommunens leverandør eller privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. Hvordan følges op på vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der foretages individuel opfølgning Nej Inkontinenshjælpemidler Hvilke behov dækker Hvad er formålet med At borgeren kompenseres for nedsat tarm- og blærefunktion. Sikre, at borgeren kompenseres for en manglende naturlig blære- og tarmfunktion således, at borgeren i videst muligt omfang kan varetage sine 25\n26 daglige funktioner. Hvad indgår i Inkontinensbind Hvad indgår ikke i Affaldsposer Contrelle Uridomer Analpropper Hvem kan modtage Borgere med afførings- og/eller urininkontinens som følge af fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse. Der skal foreligge lægelig dokumentation for diagnose, varighed og behov. Alle behandlingsmuligheder skal være udtømt, det vil sige at såvel træning af bækkenbunden som medicinsk behandling skal være afprøvet og effekten skal være kendt. Hvem leverer Kommunens leverandør eller privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. Hvordan følges op på vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der foretages løbende individuel opfølgning. Der kan i særlige tilfælde gives løbende bevilling på engangsunderlag og stiklagner, hvis det skønnes nødvendigt. Katetermaterialer Hvilke behov dækker At borgeren kompenseres for nedsat blærefunktion. Hvad er formålet med At borgeren kompenseres for en manglende naturlig blærefunktion således, at borgeren i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Kateter (engangs-, top- el. kateter à demeure) Urinposer Poseholder til ben Poseholder til seng Katererventil. Hvad indgår ikke i Kateterskiftesæt Plast- og gummihansker Hudservietter Affaldsposer Plaster til fiksering 26\n27 Hvem kan modtage Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan følges op på Div. sygeplejeartikler Borgere med: Obstruktion af nedre urinveje Urinretention Der skal foreligge lægelig dokumentation for diagnose, varighed og behov. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der foretages løbende individuel opfølgning. Nej Kompressionshjælpemidler til ben og arme Hvilket behov dækker At borgeren kompenseres for ødemer og nedsat mobilitet. Hvad er formålet med At borgerens mobilitet bliver forbedret således, at borgeren i videst mulig omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Kompressionsstrømper til: o Arme o Ben o Hænder Et ekstra sæt til at skifte med Kompressionsvest Evt. strømpepå-/aftager Hvad indgår ikke i Reparation Gummihandsker til af/påtagning af strømper Støttestrømper og antiembolistrømper Kompressionsbind Hvem kan modtage Borgere med svære, varige kredsløbslidelser. At der er tale om: Svære grader af åreknuder, som ikke svinder efter behandling. Varige følger efter blodprop i arme/ben. Varige hævelser på grund af følger efter strålebehandling. Kronisk ødem (væske) på grund af nedsat kredsløbsfunktion 27\n28 Varige kredsløbslidelser. Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan følges op på Ved førstegangsansøgninger indhentes dokumentation fra egen læge, speciallæge eller hospital om diagnose, varighed og behov. Kommunens leverandør eller privat leverandør Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Der kan bevilges udskiftning af kompressionsstrømper, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første sæt af kompressionsstrømper. Kompressionsudstyr ifm. nedsat lymfefunktion Hvilket behov dækker At borgeren kompenseres for nedsat lymfefunktion. Hvad er formålet med At borgeren selv kan behandle lymfødem/væskeophobning i arme eller ben. Hvad indgår i Pulserende kompressionssystem/pumpe til: o Arme o Ben Manchet til arm eller ben. Reparation. Hvad indgår ikke i Udskiftning af manchet. Hvem kan modtage Borgere med kronisk lymfeødem. Der skal foreligge lægelig dokumentation for, at sygehusbehandling, inkl. ambulant kontrol, er ophørt. Der skal være tale om en varig nedsat funktion af lymfesystemet. Hvem leverer Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for modtageren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. Borgerens vil dog få udgifter til løbende udskiftning af manchet. 28\n29 Hvordan følges op på vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Om bevilling: Der bevilges den billigst egnede pumpe til afhjælpning af behovet. Der skal foreligge en beskrivelse af i hvilken udstrækning kompressionspumpen afhjælper en nedsat funktionsevne. Der skal foreligge en beskrivelse af, på hvilke områder kompressionspumpen letter den daglige tilværelse. Lændebælte/støttekorsetter Hvilket behov dækker At borgeren kompenseres for nedsat rygfunktion. Hvad er formålet med At borgerens mobilitet bliver forbedret således, at borgeren i videst muligt omfang kan varetage sine daglige funktioner. Hvad indgår i Lændebælte Støttekorset Reparation Hvad indgår ikke i Der ydes ikke hjælp til støttekorsetter, der ydes som led i behandling, f.eks. til midlertidig korrektion, støttekorsetter eller til støttebælter, der anvendes til behandling af bækkenløsning, medmindre alle behandlingsmuligheder er udtømt. Hjælp til bandager til sport og fritid. Hvem kan modtage Borgere med svære varige ryglidelser. Der skal foreligge lægelig dokumentation fra speciallæge i ortopædkirurgi for diagnose, varighed og behov. Hvem leverer Kommunens leverandør eller privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. Hvordan følges op på vælges anden leverandør end den, kommunen har indgået aftale med. Ved førstegangsbevilling kan reservelændebælte/- støttekorset bevilges/anskaffes efter 3 måneders forløb af hensyn til eventuelle tilpasningsproblemer. 29\n30 Efterfølgende bevilges kun reservelændebælte/- støttekorset efter særlig begrundelse. Der kan bevilges udskiftning af lændebælte/støttekorset, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første lændebælte/støttekorset. Parykker Hvilket behov dækker At borgeren kompenseres for vansirende skaldethed, samt for hårtab. Hvad er formålet med At give borgeren kompenseres for hårtab. Hvad indgår i Parykker fabriks- eller individuelt fremstillet Toupéer fabriks- eller individuelt fremstillet I særlige tilfælde kan bevilges hjælp til hårintegration. Hvad indgår ikke i Der ydes ikke paryk eller toupeer ved midlertidigt hårtab som følge af behandling, f.eks. kemoterapi, eller almindelig forekommende hårtab. Hvem kan modtage Borgere med vansirende skaldethed f.eks. pletskaldethed. Der skal foreligge lægelig dokumentation for diagnose, varighed og behov. Hvem leverer Privat leverandør Er der valgmulighed med hensyn til Ja, borgeren har frit leverandørvalg. Hvad koster ydelsen for borgeren? Ydelsen er som udgangspunkt gratis for borgeren. Hvordan følges op på Er der afledte forhold at tage vælges andet produkt end det, kommunen kan tilbyde. Ved førstegangsbevilling ydes skifteparyk + 1 paryk til at skifte med. Efterfølgende bevilges kun skifteparyk efter særlig begrundelse. Ved overfølsomhed for syntetiske stoffer kan parykken/toupéen fores med bomuld. Der kan bevilges udskiftning af paryk, dog tidligst 12 måneder efter udlevering af første paryk. Nej 30


Tatoveringer fra de 7 verdenshave - læseprøve by L&R / Carlsen - issuu\nRasmus Juul Tatoveringer fra de 7 verdenshave Tekst og illustration © 2012 Rasmus Juul Udgivet 2012 af Forlaget Carlsen, et forlag under Lindhardt og Ringhof Forlag A/S – et selskab i Egmont Grafisk tilrettelægning: Charlotte Flemmer Bogen er sat med Helvetica Neue 1. udgave, 1. oplag Trykt hos Livonia 2012 ISBN: 9788711393567 Kopiering fra denne bog må kun finde sted på institutioner, der har indgået aftale med Copy-Dan, og kun inden for de i aftalen nævnte rammer. www.carlsen.dk www.lindhardtogringhof.dk http://www.r-juul.dk/\n”Hej, Sven!” Jonathans far hilser på manden på bænken. Han ser lidt træt og beskidt ud, synes Jonathan. ”Er det din søn?” spørger Sven. ”Ja, det er Jonathan,” siger far og roder Jonathan i håret. ”Hvor kender du ham manden fra?” spørger Jonathan, da de næsten er henne ved skolen. ”Han gik i klasse med din farfar,” siger far. ”Lige efter skolen tog han ud på de 7 verdenshave.”\n”Han ligner ikke rigtig en sømand,” siger Jonathan. ”Måske ikke længere ... Vi ses senere, skat.” Far vinker, da Jonathan løber ind i skolegården.\nPå vej hjem fra skole kommer Jonathan forbi bænken, hvor Sven stadig sidder. ”Hvorfor sidder du her endnu?” spørger Jonathan.\n”Jeg prøver såmænd bare at slukke tørsten,” siger Sven og tager en slurk af flasken. ”Hvorfor har du egentlig så mange tatoveringer?” spørger Jonathan. ”Så glemmer jeg ikke alle de ting, jeg oplevede ude på de 7 verdenshave. Se den her,” siger Sven og peger på en havfrue på sin arm. ”Der var engang en matros med om bord, som savnede sin mor så meget, at han græd døgnet rundt. Til sidst kunne jeg ikke holde ud at høre på det længere, så jeg satte et stykke reb ind i hvert øre.\nPludselig gav alle de andre mænd om bord sig til at hoppe i vandet. Jeg kiggede forbavset ud over rælingen, og nede i vandet kunne jeg se havfruerne. De lokkede mændene til at springe ned i bølgen blå med deres smukke sang. Siden jeg havde reb i ørerne, kunne jeg ikke høre deres sang, og derfor var jeg den eneste, som kunne sejle skibet sikkert i havn! Jeg fik tatoveret den her havfrue for at minde mig selv om, hvor farlige havfruer faktisk er for sømænd.” ”Er havfruer virkelig farlige?” spørger Jonathan, ” Jeg troede faktisk ikke, at de fandtes.” “Jo, jo, de findes skam – og du kan tro, at de er farlige,” sagde Sven. ”Vi ses.”\nTatoveringer fra de 7 verdenshave - læseprøve\nEn dag møder Jonathan Sven. Han sidder på en bænk nede ved havnen og ser lidt sølle ud. Han ligner alt andet end en tapper sømand, der har s...


For lidt sex? | Health | wisemovement For lidt sex? – wisemovement\nDet må vel betyde at mænd er nogle meget følsomme væsener, eller også\nFor lidt sex?\nFår man for lidt sex, kan skeden blive ramt af irriterende lidelse.\nSelvom januar er den måned på året, hvor alle skal ned i træningscenteret og give den gas for at få kroppen i gang igen, så betyder det bestemt ikke at man ikke også skal have gang i det nedre regioner også. Ligesom at man skal sikre, at kroppen holdes ved lige ved at fx at udfolde sig på løbebåndet, så er det også vigtigt at dyrke jævnlig hed motion i sengen for ellers kan det gå udover tissekonens sundhed, skriver Mirror.\nHos lægen kaldes lidelsen vaginal atrofi, hvilket på almindelig dansk blot kaldes tørhed i skeden, og som tilstand jævnligt kan forekomme hos det fleste kvinder i løbet af livet, og faktisk er så hyppig at det rammer hver anden kvinde i overgangsalderen.\nSynderen skal findes i form af det kvindelige kønshormon østrogen, der normalt står for at at sikre, at slimhinden i skeden danner sekret, der både renser og smører skeden under samleje.\nHvis der ikke dannes nok østrogen i kroppen, så bliver skeden ikke fugtig, men i stedet tør og irritabel, og det kan føre til svie, kløe, irritation, udflåd og decideret smerte i forbindelse med sex.\nHvis man ammer, er i kemobehandling mod kræft eller ryger, så har man større risiko for at udvikle en tør skede, og derfor kan en større seksuel aktivitet være med til at forebygge tørhed i skeden. Det skyldes at det øgede blodomløb i skeden stimulerer produktionen af østrogen, der holder skeden våd.\n– Det gælder om at røre og stimulere vævet i skeden, så vævet bliver levende og elastisk. Mange kvinder oplever det i løbet af livet, og siger at de ikke har et sexliv, fordi de ikke har en partner.\n– Men det er ligeså vigtigt at have et seksuelt forhold med sig selv, siger Louise Mazanti, der er sexterapeut i London og har hjulpet mange kvinder med tørhed i skeden, til Mirror.\nHvis mand føler et stort ubehag til daglig eller under sex, så kan man benytte en glidecreme under samleje eller en særlig fugtighedscreme, der kan bruges lokalt i skeden og som kan købes på apoteket.\nDerudover fraråder læger alverdens hjemmelavede løsninger i form af eddike, yoghurt og desuden lade vær med at bruge tamponer, der tørrer skeden ud.\nEt godt sexliv handler i høj grad om sanselighed ? og altså også om meget mere end frække lege, sjove stillinger og teknik, siger psykoterapeut Terje Nordberg.\nHer er hans forslag til små ting, der vækker jeres fælles sanselighed og puster til de små erotiske gløder, som kan bidrage til at fremme den blide, pirrende nærhed:\n1. Lette ansigtsberøringer kan være særdeles erotiske. Brug fingerspidserne, tungen eller læberne til at skabe erotisk spænding i forspillet.\n2. En tæt omfavnelse på f.eks. 20 sekunder stimulerer udskillelsen af oxytocin, kærlighedens glidecreme ?\n3. Tætheden i jeres favntag forøges ved at synkronisere jeres vejrtrækning.\n4. Den tynde hud på øjenlågene er lige så følsom som andre erotiske steder på kroppen. Gå på jagt efter lignende ? måske uventede – steder.\n5. Ørepropper under elskov forstærker lyden af dit eget åndedræt og lukker al udefrakommende lyd ude. Det gør, at du kan fokusere desto stærkere på de andre fire sanser.\n6. Sid eller lig over din partner, og hold hans/hendes hænder. Fasthold den andens blik, samtidig med at I kæler blødt for hinandens hænder. Ikke andet.\nBrain Breaks: An Important Tool for Every Parent!...\nDet må vel betyde at mænd er nogle meget følsomme væsener, eller også er de ikke i ordentlig kontakt med deres følelser, så når der …


Lemlæstelse – SUPERKULTUR\nTag Archives: Lemlæstelse\nINDBLIK. 1980’erne er på sit højeste. Pengemændene på Wall Street svælger i luksus og tidens musik er fuld af trommemaskiner og syntheziers. Patrick Bateman er succesfuld, rig, snobbet og ser godt ud. Kort sagt er han en yuppie. Batemans hverdag består hovedsageligt af at pleje hans krop og hans image.…


Afrikanske Kvinder Find En Date / Gratis Dansk Dating\n03-09-2017 03-09-2017 Amina Guilbault\nAfrican Dating er en dating hjemmeside for afrikanske kvinder og mænd og dem der er vilde med at date dem. Find din afrikanske partner allerede i dag., African Dating. Og afrikanske mænd ønsker at møde en europæisk kvinde. Er du klar til en første kontakt med en person fra Afrika, Caribien, Asien, Amerika eller Europa? Er det noget for dig Afrika Dating, Afro Dating, African dating eller bare dating? Vi ønsker dig held og lykke med at finde en partner på vores online dating-platform og. 6. - Ny dansk forskning afslører baggrunden for, at mange afrikanske kvinder enten gifter sig med hvide mænd eller bliver sexarbejdere i Europa. De er taget fra de fattige forstæder i Afrika til storbyerne for at finde én hvid mand, der kan forsørge dem på den ene eller den anden måde. Hvorvidt det så er som...\nVi har en dejlig dreng sammen. Et andet fænomen, man støder ind i engang imellem, er de mænd, der klager over de kvinder, som de ikke kan få, men som samtidig nedgør de kvinder, der rent faktisk er til rådighed. Hun kender gennem sin egen forskning til Christian Groes-Greens arbejde og mener, at det er vigtig forskning, da det tegner et mere nuanceret billede af udenlandske kvinder i sexindustrien. Hver dag finder enlige kærlighed på AfroIntroductions. Det kommer an på hvordan du er indeni. I sin forskning har Christian Groes-Green vendt op og ned på den traditionelle måde at undersøge afrikanske kvinders skæbne på. I processen med at gøre pigerne klar til at forføre de europæiske mænd som enten sexarbejdere eller gifte kvinder, hjælper specielt mødre og tanter til med råd om, hvad de unge kvinder skal gøre i givne situationer for at tiltrække mænd. We look forward every day to more visitors:\n6. - Ny dansk forskning afslører baggrunden for, at mange afrikanske kvinder enten gifter sig med hvide mænd eller bliver sexarbejdere i Europa. De er taget fra de fattige forstæder i Afrika til storbyerne for at finde én hvid mand, der kan forsørge dem på den ene eller den anden måde. Hvorvidt det så er som. 4. 4. - Uden registrering. Hurtig sogning rundt om i verden fælles bad mænd og kvinder. Rigtige profiler kærligheden er tålmodig. Come on! Dating med smukke kvinder på år. Søg efter en date, og find kærligheden i dag. Masser af søder singler, også et match til dig....\nNår jeg engang tager tilbage til Mozambique for at slå mig ned sammen med mine børn, vil jeg vide, at jeg gjorde noget for dem, "afrikanske kvinder find en date", for at de kunne få et bedre liv, end jeg har haft. Mænd er forskelige og kan lide forskelige ting, her er Danske mænd i virkeligheden ikke så meget anderledes. Jeg er ned til jorden dame og jeg leder efter en god mand at være tilfreds med for evigt. Dette blot for at illustrere, men jeg forstår dig godt og overfladiskheden i unge mænd og kvinders bedømmelse er skræmmende. Jeg kom selv sammen med en for en del år siden. Det er individuelt om de er søde smukke eller andet. Og modsat så mange andre, synes jeg bestemt ikke at alle mørke kvinder ligner hinanden. Det handler jo om så meget andet, end den umiddelbare skønhed og kemien, den er svær at forklare! Vi kan måske se på de her prostituerede og til dels også de gifte kvinder her i Europa og tænke, at det er synd for dem, og at de nok hellere vil tilbage til deres hjemland. Nej, man kan ikke SE på dig, at du er dansk; men det vil man vide, i samme øjeblik, du åbner munden Helt sorte piger er også smukke som helt lyse piger. Se profil Send besked. Til dig, der sender mig lange blikke hele aftenen men aldrig kommer hen og siger hej, og dig der deler mine interesser, får mig til at grine og dat dk festkjoler til kvinder jeg er lækker, men som alligevel aldrig opfanger mine ellers ikke altid diskrete signaler om, at NU må du altså gerne kysse mig. Nyt medlem » Afrikanske kvinder find en date profil Allerede medlem » Log ind. Ja, så ser du godt ud i mine øjne. Håber du forstår hvad jeg mener.\nKig efter det smukke: SireDynasty Jeg siger hej til alle, der læser disse linjer! Score coaches er forretningsmænd, der tjener penge på at fortælle søde fyre, at de ikke er gode nok, og at der ikke er nogen kvinder, der vil have dem, hvis de bare er sig selv. De vil absolut gerne være her. Kram og held og lykke til dig. Nu ved jeg ikke hvordan du ser ud, men jeg er helt sikker på, at du er en skøn kvinde, der sagtens kan tiltrække en masse dejlige mænd Jeg kan da se, at du skriver skønt og i et dejligt sprog. Men desværre er alt for mange sorte kvinder tykke. Derfor dykkede deres analyseafdeling lidt nærmere ned i tallene.\nAfrikanske kvinder find en date 107\nDAMER SEX MASSAGE FOR KVINDER 990\nSwingerklub kolding frækt dametøj Nej, jeg synes ikke sorte piger er tiltrækkende! En slags harmoni i deres fremtoning, som jeg aldrig har set hos hvide kvinder. Hovedmenu Forside Debat Horoskoper. Dating, flirt, chat for free, Webcam live transmission is possible with sound, that anything is possible if you take the time, Create a profile and chatsider tinder dating Charging images. Jeg skal gøre et forsøg! I mit hovede hører sort sammen med sort og hvid sammen med hvid.\ntykke tøser fræk kontakt


Kommentar: En god tone giver bedre resultater - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde Avis\nI debatten om Roskildes erhvervsudvikling og fremtiden for turistkontoret på Stændertorvet har der været flere indlæg, som i højere grad har været rettet mod dem, man er uenig med - fremfor at fremme egne synspunkter. (Foto: Erling J.)\nArtiklen: Kommentar: En god tone giver bedre resultater\nKommentar: En god tone giver bedre resultater\nRoskilde Avis - 21. marts 2017 kl. 00:33\nAT SKÆLDE EN HÆDER OG ÆRE FRA, er et godt gammelt dansk udtryk. Det fortæller meget præcist, at en persons ærlighed og almindelige hæderlighed bliver draget i tvivl eller helt underkendt.\nI den seneste tid synes jeg, at den lokale debat i Roskilde flere gange er udartet i denne retning. Derfor bør alle deltagere stoppe op og nøje overveje, hvilke konsekvenser det kan føre til.\nINGEN NÆVNT OG INGEN GLEMT. Uden at tage stilling til, hvem der måtte have ret eller uret, har der i de sidste uger været hele tre sager, hvor indlæg eller udtalelser i avisen fra beslutningstagere og vigtige aktører i Roskilde i hvert fald har undret mig.\nFørst i debatten om, hvad der er fakta i Roskildes erhvervsudvikling angående skabelse af nye arbejdspladser. Dernæst i balladen om bemandingen og placeringen af turistkontoret på Stændertorvet. Endelig også i forbindelse med uenigheden om prisen for- og placeringen af en ny svømmehal.\nHVORFOR TRYKKER AVISEN så den slags personlige angreb eller bidende kritik af andre, kan læserne så spørge. Svaret er ganske enkelt, at redaktionen ikke er 'smagsdommere', som kan- eller skal undertrykke ytringer, hvis disse ellers holder sig indenfor lovens grænser.\nAlle debattens deltagere må jo selv stå inde for, hvad de lukker ud - enten det foregår i spalterne, på hjemmesiden eller vores facebook. Det sidste er nemlig heller ikke ansvarsløst, selv om det er anonymt, hvis nogen går rundt og tror det.\nFRIE, FRISKE ELLER FRÆKKE formuleringer er fint med mig. Det giver blot debatten kulør og skaber øget interesse, så man forhåbentlig bliver hørt endnu bedre.\nMen der er jo et stort spring fra det og til direkte sårende eller nedsættende bemærkninger om andre. Hvis man griber til den slags udtryk, opnår man i virkeligheden også bare det modsatte af ens eget mål.\nFANDENS TIL FORSKEL er der i følgende tænkte eksempel mellem to vidt forskellige måder, som man bruge til at få sagt stort set det samme:\n'Jeg mener, det er helt forkert, hvad du siger' eller 'Det er slet ikke korrekt, hvad du har sagt' - sammenlignet med 'Du er fuld af løgn' eller 'Du er dum'.\nSÅRET STOLTHED eller fornærmede ego'er fremmer aldrig fornuftige løsninger, når vore folkevalgte politikere eller andre ledere skal mødes i det samme rum for at finde frem til afgørelser, der kan gavne os alle.\nVi har tværtimod brug for, at de taler ordentlig sammen. Det giver normalt de bedste beslutninger, som de fleste kan se sig selv i og derfor også vil være med til at gennemføre.\nALLERVIGTIGST ER HENSYNET til Roskildes borgere, der gerne skal have tillid til, at vore lokale folkevalgte og øvrige vigtige beslutningstagere gør deres allerbedste. Kommunen og regionen forvalter jo to tredjedele af vore skattepenge, så det er ikke ligegyldigt.\nForskellige meninger og skarp debat er kun godt. Men hvis de hele tiden 'skændes som i en anden børnehave' fremmer det altså ikke respekten for det vigtige arbejde, der foregår i vores lokale demokrati. Det er den helt afgørende grund til, at:\nEN GOD TONE GIVER BEDRE RESULTATER


Billig DybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal – 1599 kr.\nDybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal\nNavn: DybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal\nTemmelig mange shops på nettet tilbyder heldigvis alverdens fragtmuligheder. En af de populære er nu om stunder at få sendt til en pakkeshop, og så skal du blot gå forbi efter din nyindkøbte vare når du har mulighed for det. Den er jo særdeles hensigtsmæssig, og oftest desuden den mindst kostelige leveringsmetode ved køb af DybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal.\nDu kan ligeledes afveje for og imod at få pakken leveret til din lejlighed eller til adressen hvor du arbejder. Denne er gennemsnitligt en sjat dyrere, men samtidig virkelig praktisk. Den billigste leveringsmåde kan ikke modsiges at være at hente varerne selv, men det er betinget af at du fysisk befinder dig i kort afstand af online webshoppens lager.\nLeveringstiden på Bolig || Lamper || Gulvlamper er selvfølgelig meget central hvis man absolut skal bruge dine nye produkter omgående, så herved er det faktisk relevant at man ser det estimerede leveringstidspunkt ved det pågældende produkt.\nMange online butikker lover levering på næstkommende hverdag på mange af shoppens varenumre, eksempelvis DybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal, men det nødvendiggør at du bestiller før et fastslået klokkeslæt, så at de sandsynligvis kan nå at få produktet betjent inden medarbejderne drager hjemad.\nNogle enkelte internet firmaer lover portofri levering, men tit kun ifald man bestiller for en fastsat pris. I øvrigt skal du udse dig den billigste fragtmulighed, der oftest – hvad end du bor ved Silkeborg, Birkerød eller Haslev – vil være at få fragtfirmaet til at bringe dine varer til et afhentningssted.\nDet er i dag meget smart for almindelige mennesker at finde de bedste priser på flere online selskaber, og til gengæld har de fleste DybergLarsen online butikker fundet det nødvendigt at reducere prisniveauet på specielt deres bedst i test produkter – til børn og babyer, samt til herrer og damer – markant, og endda nogle gange yde portofri levering.\nMen det kan immervæk vise sig fordelagtigt at sammenligne nogle enkelte e-handler efter udsalg på DybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal før du færdiggør din shopping, sådan at man er garanteret at modtage den bedste pris.\nMan må ikke desto mindre være klar over, at såfremt en online forretning frembyder produkter til en udsalgspris der virker uendeligt gunstig, kan det tit være et fingerpeg om en uærlig netbutik. Køb med kort er trods alt indbefattet af en orden, hvilket værner køberen overfor svindlende e-firmaer.\nGenerelt slår vi et slag for betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du overveje en afdragsordning fra fx ViaBill, forudsat du har til hensigt at honorere omkostningerne over en periode.\nInden nogen bestiller på en DybergLarsen e-butik kan de faktisk tage stilling til virksomhedens forretningsaftale, men det er gerne en omfattende opgave.\nEt alternativ kan være at tjekke hvorvidt e-handlen er medlem af e-mærket, siden det skulle være en indikation om at netshoppen lever op til de officielle regler, foruden at e-forretningen hyppigt besøges af sagkyndige som er meget bekendte med vilkårene. Desuden giver det dig anledning til en hjælpende hånd, for så vidt du bliver udsat for besvær i forbindelse med dit indkøb.\nUdover dette kan det anbefales at kunden er vidende om de mest vedkommende forhold der kan håndhæves i forbindelse med handlen, for eksempel hvilken ombytningspolitik online butikken lover. I den forbindelse er det tillige afgørende, at man stadig gemmer ens faktura e-mail, således man i fremtiden vil kunne vidne om bestillingen af DybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal, uafhængig om du er på udkig efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder fuldkommen stabile løsninger til at gennemrode en stor portion eksisterende kunders domme og derfor er det prisværdigt, at du kigger på internet forretningens anmeldelser af DybergLarsen gulvlampe – OPERA – Opal forud for at du bestiller.\nFacebook fremskaffer endvidere i højeste grad tiltalende chancer for at få indtryk af online forhandlerens troværdighed. Her møder vi faktisk netbutikker hvor kunder kan give en vurdering af deres købsoplevelse, som på samme måde burde benyttes til vurdering af hvor glade kunderne er.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi hjælper masser af e-firmaer derved at vi annoncerer virksomhedernes varer, og modtager godtgørelse hvis vores brugere foretager en bestilling.\nOrientering om produkter og webbutikker opdateres hele tiden, men vi tager forbehold for modifikationer der potentielt er foretaget efter at vi senest opdaterede sidens informationer.


Fredagssinglr': Mørkt Stof – Havet og mig - Undertoner\nFredagssinglr’: Mørkt Stof – Havet og mig\nDen danske kvintet Mørkt Stof udgiver i dag anden single, “Havet og mig”, fra deres kommende EP Mindets materie.\nMørkt Stof, som består af Jacob Koefod, Sebastian Zieler, Søren Uttenthal Nørbjerg, Lasse Funch Sørensen og Christian Aumayr, varsler nu udgivelsen af deres anden EP, Mindets materie. Forud for EP’en har bandet allerede udsendt den første single, “Sukker”, og i dag udkommer så andensinglen, “Havet og mig.”\nMindets materie er indspillet live i studiet og på analoge bånd, og bandet mener selv, at det har givet de fire numre en vis magi og intensitet, da man som band ikke har lige så mange chancer med analoge bånd som med digitale indspilninger.\n“Havet og mig” er et langsomt og eftertænksomt nummer, som folder sig ud og overrasker hen mod slutningen. Den første del af nummeret er domineret af den næsten poetiske lyrik fra Jacob Koefods indlevende vokal. Det er på én gang simpelt – næsten naivt – men samtidigt nøgen og sårbart. Den lidt særlige, langsomme stemmeføring ledsages af sagte guitarspil, hvilket spiller særdeles godt sammen, mens guitaren gradvist kommer længere frem i lydbilledet og bliver mere rocket. Langsomt bliver det mere spændende, for som man når at tro, at nummeret langsomt dør ud, kommer der en stille, dog prog-rocket guitaroutro, som faktisk er det bedste moment på hele nummeret.\nI følge Mørkt Stof handler “Havet og mig” om tålmodighed, om at agere som et tålmodigt hav, for at en anden har et sted at lade sin storm rase ud – noget, der er nødvendigt, uagtet om det er særlig behageligt. Og den handling afspejles godt i nummerets udvikling og forskellige niveauer af ro og volume; som bølger, der raser mod brændingen og derefter stille flader ud.\nSelvom både “Sukker” og “Havet og mig ” er langsomrock, som bandet selv beskriver det, viser “Sukker” flere markante tænder med den næsten Weezer-lydende guitar, hvor “Havet og mig” er noget mere udefinerbar.\nDet bliver spændende at høre, hvilken retning de sidste to numre på EP’en går i.\nMindets materie udkommer 18. marts.\nAlt. Rock Mørkt Stof rock


Månedsrapport for december 2017\nStarter og landinger 3.446 3.404 1,2 % 42\nRutetrafik 1.939 2.010 -3,5 % -71\nChartertrafik 485 418 16 % 67\nAnden trafik 504 668 -24,6 % -164\nLokal trafik 518 308 68,2 % 210\nPassagerer 195.509 172.426 13,4 % 23.083\nRutetrafik indland 7.225 8.463 -14,6 % -1.238\nAnkommende 3.491 4.239 -17,6 % -748\nAfgående 3.734 4.224 -11,6 % -490\nRutetrafik udland 150.198 132.121 13,7 % 18.077\nAnkommende 73.022 64.441 13,3 % 8.581\nAfgående 76.826 67.362 14 % 9.464\nTransit/transfer 350 318 10,1 % 32\nChartertrafik 37.675 31.518 19,5 % 6.157\nAnkommende 18.550 15.564 19,2 % 2.986\nAfgående 19.125 15.954 19,9 % 3.171\nAnden trafik 403 296 36,1 % 107\nLokal trafik 8 28 -71,4 % -20\nLuftfragt i tons 6.013 6.005 0,1 % 8\nImport 1.922 1.803 6,6 % 119\nEksport 4.091 4.202 -2,6 % -111\nMånedsrapport for Januar-december 2017\njanuar- december 2017\njanuar- december 2016\nStarter og landinger 54.271 51.480 5,4 % 2.791\nRutetrafik 28.052 28.622 -2 % -570\nChartertrafik 8.999 9.078 -0,9 % -79\nAnden trafik 8.274 6.030 37,2 % 2.244\nLokal trafik 8.946 7.750 15,4 % 1.196\nPassagerer 3.375.363 3.092.013 9,2 % 283.350\nRutetrafik indland 117.190 139.075 -15,7 % -21.885\nAnkommende 57.801 67.313 -14,1 % -9.512\nAfgående 59.389 71.762 -17,2 % -12.373\nRutetrafik udland 2.349.048 2.064.741 13,8 % 284.307\nAnkommende 1.172.368 1.027.714 14,1 % 144.654\nAfgående 1.173.176 1.023.197 14,7 % 149.979\nTransit/transfer 3.504 13.830 -74,7 % -10.326\nChartertrafik 901.108 879.948 2,4 % 21.160\nAnkommende 445.857 430.453 3,6 % 15.404\nAfgående 446.019 430.977 3,5 % 15.042\nTransit/transfer 9.232 18.518 -50,1 % -9.286\nAnden trafik 7.514 7.078 6,2 % 436\nLokal trafik 503 1.171 -57 % -668\nLuftfragt i tons 72.470 66.595 8,8 % 5.875\nImport 25.696 22.984 11,8 % 2.712\nEksport 46.774 43.611 7,3 % 3.163\nEt brag af 2017\nNormalt er nytårsraketter og lufthavne ikke en god kombination, men akkurat ved udgangen af 2017 kunne man godt få lyst til at sende en raket i vejret for at fejre udviklingen i Billund Lufthavn. 3.375.363 passagerer benyttede lufthavnen. En stigning på 9,2 %, eller hele 283.350 ekstra passagerer i forhold til 2016.\n“Det er ottende år i træk, at vi kan melde om stigning i passagertallet, og vi synes, det er en god tradition,” udtaler Kjeld Zacho Jørgensen med et smil. “Vi er naturligvis helt klar over, at træerne ikke vokser ind i himlen, og at vi ikke kan forvente så store vækstrater hvert år, så vi glæder os lidt ekstra over det netop ved dette årsskifte. Vi havde forventet en vækst, men ikke i vores vildeste fantasi forestillet os, at den ville blive så stor”.\nGennem de seneste år har det været udenrigsruterne, der har skabt væksten i Billund Lufthavn - og 2017 er ingen undtagelse. 2.349.048 passagerer benyttede udenrigsruterne, og det vidner om både et stærkt rutenet og et godt kundeunderlag. “Det jysk-fynske område er i god vækst både hvad angår arbejdspladser, indtjening og bosætning. Naturligvis er der lokale forskelle, men generelt har vi oplevet en fremgang i økonomien i vores område, og det tror jeg, er en af forklaringerne på passagerfremgangen,” siger Kjeld Zacho Jørgensen. “Virksomhederne oplever stigende efterspørgsel, hvilket kan ses både i deres rejseaktiviteter og i godsmængderne. Privatøkonomien er i bedring for rigtig mange, og det omsætter mange til oplevelser i form af ferie og rejser.” Med mere end 50 direkte forbindelser samt mere end 500 destinationer med ét flyskifte har Billund Lufthavn gennem de seneste år cementeret sin betydning som den jysk-fynske internationale lufthavn.\nIndenrigstrafikken viser en smule tilbagegang, hvilket i overvejende grad skyldes ændringer i antallet af daglige afgange til og fra København. “Det er en tendens vi arbejder på at vende gennem samarbejde med såvel SAS som Københavns Lufthavn. Vi ved, at antallet af afgange er særdeles vigtig, ligesom en hurtig vej gennem lufthavnene har stor prioritet. Det arbejder vi med, og håber, at det kan skabe forbedringer i de kommende år”.\nChartertrafikken oplevede et af sine bedre år i 2017. Med 901.108 rejsende er der tale om en vækst på 2,4 %, svarende til 21.160 passagerer. “Dårligt dansk sommervejr sætter sit aftryk på rejselysten. Mange charterafgange var 100 % fyldte med gæster, der sukkede efter sol og varme. Og alt tyder på, at det vil fortsætte i 2018, da bureauerne melder om gode forsalg til den kommende sommer.”\nGodsmængderne sætter også nye rekorder. 72.470 tons gods er en stigning på 8,8 % i forhold til 2016, som også var et rekordår. “Vi har i flere år set efter grænsen på 70.000 tons gods, og den passerer vi med god margin i 2017. To ugentlige afgange med Turkish Airlines, gode forbindelser til de store godslufthavne i Nordeuropa og dygtige medarbejdere er med til at skabe gode resultater til gavn for virksomhederne i vores område”, siger Kjeld Zacho Jørgensen.\n“Her ved årsskiftet vil jeg gerne takke de mange rejsende for at vælge Billund Lufthavn, som en del af deres rejse. Vi bestræber os hver dag på at give alle en god, personlig og professionel service på deres korte ophold hos os. Tak til flyselskaber og samarbejdspartnere for god dialog og flotte resultater. Tak til alle medarbejdere for en engageret og dedikeret indsat hver dag. Vi glæder os til 2018, til at leve op til forventningerne om god service og til at forbinde vores område direkte med verden.”\nBillund, den 2. januar 2018


Elpida City Hotel i Serrai til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nRabat på Elpida City Hotel\nMerarxias 66, Serrai, Serrai, Grækenland, 62125 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Elpida City Hotel\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Serrai, så er Elpida City Hotel et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nElpida City Hotel tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Serrai. Gæsterne på dette hotel har glæde af reception åben hele døgnet, roomservice, mødefaciliteter, elevator, bar på stedet.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet fitnesscenter. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Elpida City Hotel det kloge valg for rejsende til Serrai.


Uddannelse er ikke bare uddannelse - HFK\nPosted on 10/09/2021 27/08/2021 in: Seneste udmeldinger fra HåndværkerforeningenTagged Uddannelse\nDet bliver vi nødt til at forholde os til.\nVi har i samfundet opbygget en fortælling om, at erhvervsmæssig succes hænger sammen med en akademisk uddannelse. Det kan vi se på ansøgertallet til de videregående uddannelser, og det afspejler sig også i de unges valg af ungdomsuddannelse. Antallet af unge der får en studentereksamen, er steget med 47 procent siden 2010, mens antallet af unge der gennemfører en erhvervsuddannelse, er faldet med 30 procent i samme periode.\nDet er et kæmpe problem, fordi vi står overfor en massiv mangel på faglært arbejdskraft i de kommende år, hvor særligt den grønne omstilling kræver dygtige faglærte. Samtidig kan vi se, at dimittendledigheden er høj – i dag er 4 ud af 10 dimittender ledige.\nPå side 1 i forældrehåndbogen står der, at man skal give sit barn bedre muligheder i livet end en selv. Det tolker samfundsstemningen som, at de unge skal tage en lang videregående uddannelse. Der er naturligvis intet galt i at vælge en akademisk uddannelse for den enkelte. Men er det nødvendigvis den bedste vej at læse historie på universitetet, hvor dimittendledigheden er tårnhøj og jobmulighederne usikre, når erhvervslivet samtidig skriger på faglært arbejdskraft.\nDen bedste uddannelse er den, der fører til beskæftigelse, og som samfund er det et stort problem, at vi rammer så skævt i forhold til at sikre, at vi uddanner nok med de erhvervskompetencer, som vi ved, der er brug for.\nIndlægget blev bragt i MESTER, september 2021.


Sælger til Proffcenter XL-BYG Hals\nHos Tømmergaarden Hals søger vi en sælger, som brænder for at give vores mange professionelle kunder den allerbedste service!\nVi leder efter en ny kollega, som trives med en travl og dynamisk hverdag, og som vil medvirke til fortsat udvikling af vores forretning til værdi for både kunder, kolleger og samarbejdspartnere. Som medarbejder får du rig lejlighed til at udvikle dig i et godt arbejdsmiljø med gode ansættelsesvilkår.\nDu skal være uddannet salgsassistent, og du skal have erfaring fra branchen.\nVi vægter, at du har masser af drive, og at du er en holdspiller, som vil medvirke til, at hele adressen fungerer optimalt. Du skal trives med at have travlt og du bidrager til, at vi sammen lykkes som ét team.\nVi afholder samtalerne løbende, så send din ansøgning snarest muligt via linket:\nAfdelingsdirektør Dennis Hillgren på tlf. 2059 9210.\nAnsøgningsfrist er den 19. december.\nTømmergaarden A/S har 17 afdelinger med 375 ansatte i Nord-, Øst- og Vestjylland. Vi sælger alle former for trælast- og byggematerialer til både private og professionelle kunder. Vores vision er, at kunderne kommer hos os igen og igen, og de gør de især på grund af vores dygtige medarbejdere.


Hoteller i Analamanga | Hotels.com\nHoteller i Analamanga\nHer kan du overnatte i Analamanga\nPopulære hoteller i Mantasoa\nLe Chateau du Lac3-stjernet\nLa Résidence d'Ankerana3-stjernet\nAriandro Guest House3,5-stjernet\nPopulære hoteller i Ambohidratrimo\nRelais des Plateaux4-stjernet\nHotel Restaurant Azalee3-stjernet\nPopulære hoteller i Talatamaty\nChez Jeanne Chambre d'Hôte3-stjernet\nPopulære byer i Analamanga\nAmbohidratrimoMens du opholder dig i Ambohidratrimo, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Rova og Avenue de l'independence.\nTalatamatyMens du opholder dig i Talatamaty, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Rova og Avenue de l'independence.\nTsarasaotraMens du opholder dig i Tsarasaotra, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Rova og Avenue de l'independence.\nAmbatomitsanganaMens du opholder dig i Ambatomitsangana, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Rova og Avenue de l'independence.\nAmpandrana EstMens du opholder dig i Ampandrana Est, kan du besøge nærliggende seværdigheder som for eksempel Rova og Avenue de l'independence.\nMest populære seværdigheder i Analamanga\nFå mere at vide om Analamanga\nOversigt over Analamanga\nØnsker at opleve noget nyt, behøver du ikke lede længere – Analamanga er stedet. Vores kort viser, hvor du finder hoteller i Analamanga, så du nemt kan præcisere din søgning i forhold til de seværdigheder og attraktioner, du gerne vil besøge.\nHvor ligger de bedste overnatningssteder i Analamanga?\nHer er vores rejsendes fem favoritovernatningssteder i Analamanga:\nK.méléon Hôtel, i Antananarivo\nLa Ribaudière, i Antananarivo\nHotel i centrum i kort afstand fra Rova\nGassy Country House, i Antananarivo\nHotel i Antananarivo med 3,5 stjerner og konferencecenter\nPalissandre Hotel & Spa, i Antananarivo\nHotel med 4 stjerner med udendørs pool i nærheden af Rova\nCentral Hotel Tana, i Antananarivo\n3-stjernet hotel med bar/lounge i nærheden af Rova\nHvad kan jeg se i nærheden af Analamanga?\n• Rova (43,5 km fra byens centrum)\n• Avenue de l'independence (41,5 km fra byens centrum)\n• Andohalo Katedral (42,8 km fra byens centrum)\n• Ambohimanga (25,4 km fra byens centrum)\n• Premierministerens Palads (43,1 km fra byens centrum)\nHvad kan jeg opleve i nærheden af Analamanga?\n• (Tsimbazaza Zoologiske Have 44,2 km fra byens centrum)\n• (Is'Art Galerie 41,7 km fra byens centrum)\n• (Musee d'Art et d'Archeologie 42,2 km fra byens centrum)\n• (Musee Andafivaratra 42,4 km fra byens centrum)\n• (Musée De La Photographie De Madagascar 42,9 km fra byens centrum)\nAndre populære seværdigheder i Analamanga\n• Mahamasina Stadion


Den politiske skandale af John B. Thompson\nDen politiske skandale\nDet er skandalen af den saftigste politiske slags der udforskes i denne bog, fra Profumo over Watergate til Clinton-Lewinsky-skandalen. John B. Thompson, der er lektor ved University of Cambridge og leder af forlaget Polity Press, opstiller her en egentlig skandalernes typologi: Hvad kendetegner den politiske skandale, og hvorfor indtager den så prominent en plads i medierne og i den offentlige debat? Hvad er de samfundsmæssige og politiske konsekvenser af den politiske skandale? Kendetegner skandalen i højere grad det liberalt demokratiske samfund end andre samfundsformer?\nI forbindelse med politiske skandaler er fænomener som magt, tillid og moralske idealer ofte involveret, og den enkelte politikers omgang med disse fænomener holdes op imod gældende normer. Hvis en politiker mistænkes for at have foretaget sig noget skandaløst eller ligefrem tages på fersk gerning, vil hele hans liv, også privatlivet, blive endevendt i al offentlighed. Derfor er det i stigende grad vanskeligt at opretholde det gamle skel mellem offentligt og privat. Det forhold understreges af mediernes udvikling de sidste par århundreder hvor aviser, tv og nu også internettet hurtigt kan formidle sladder af den ene eller den anden art til et globalt publikum.\nPolitiske skandaler kan have en forfriskende effekt på den offentlig debat, noterer John B. Thompson, men de kan også skabe en vis kynisme og en generel mistillid til landets ledende skikkelser. Konklusionen er derfor at den politiske skandale næppe styrker det liberalt demokratiske samfund.\nOversat af fra engelsk efter Political Scandal af Stig W. Jørgensen.


Buttenschøn i X-huset | ugeavisen.dk\nButtenschøn i X-huset\nThomas Buttenschøn gæster 5. marts X-huset med hans nye show "Doin´ My Drugs". PR Foto\n04 jan. 2020 kl. 19:00\nFaaborg: Thomas Buttenschøn gæster torsdag 5. marts kl. 20 X-huset med sit soloshow "Doin´ My Drugs".\nShowet er en blanding af fortællinger og sange, hvor der er garanti for at røre både følelser og lattermuskler.\nI 2012, året efter Thomas Buttenschøns ældste søn var blevet født, startede han en rejse. En rejse, der har været hård, og som langt fra er færdig endnu. Han besluttede sig for, at han ville fortælle sin egen historie.\nEn historie om aids, død, håb og kærlighed. Thomas Buttenschøn mistede begge sine forældre alt for tidligt og var selv ekstremt heldig at overleve, indtil medicinen kom.\nI dag kan han ikke overføre virus, fordi han er velbehandlet. Begge hans børn er sunde og raske. De er ikke smittede, fordi han ikke smitter.\nDet er den historie, Thomas Buttenschøn gerne vil fortælle.\n- Der er desværre rigtig lang vej endnu. Jeg tror på, at hiv kan udryddes globalt. Men det er en sej og opslidende kamp, fordi der er så meget uvidenhed og tabuisering om netop den her lortesygdom, siger Thomas Buttenschøn.\nDen amerikanske filminstruktør Tyler Q. Rosen har fulgt Buttenschøn i en årrække. Han har været med på utallige ture til Afrika, og det kom der til sidst en film ud af. Den have premiere på CPH: DOX 24. marts i år.\nSamtidig med filmen producerede Buttenschøn i samarbejde med den amerikanske producer Thom Russo albummet "Doin’ My Drugs".\nBilletter af 175 kroner købes på X-Husets hjemmeside.\nCorona-skår i julehyggen: Lyngvild aflyser stort julemarked\nFaaborgs Mr. Pink Floyd skaber ny tradition i Helios


Dansk dominans men uden mål\nLørdag aften lagde Telia Parken grønsvær til det første af de to playoff-opgør mod Irland om én af de fire sidste europæiske pladser ved VM-slutrunden i Rusland til næste sommer (14. juni-15. juli). Danmark stillede op som forventet i forhold til kampen mod Rumænien, idet skadede Henrik Dalsgaard og Riza Durmisi blev erstattet af Peter Ankersen og Jens Stryger Larsen, og Andreas Christensen igen måtte overlade pladsen i forsvaret til Andreas Bjelland. Fremme i front var Andreas Cornelius og Nicolai Jørgensen foretrukket frem for Nicklas Bendtner og Yussuf 'Yurary' Poulsen.\nEt forventningsfuldt publikum bød de to mandskaber velkommen. En velkomst, der blev gengældt med en meget tempofuldt indledning på kampen. Irerne, der var gået ubesejret igennem deres fem udekampe i den indledende gruppe D, havde valgt en defensiv tilgang, hvilket gav meget dansk spil. Det kulminerede med en stor dobbeltchance efter 11 minutter, men desværre uden dansk scoring.\nHerefter gik tempoet noget ud af kampen, irerne kom ikke meget længere frem, hvilket gav en stor dansk spildominans dog uden de store chancer. Nogle spark udefra var de største chancer, inden Eriksen efter godt en halv time sendte et godt spark af sted, og Sisto skød snært forbi på returen. Herefter overtogIrland mere af spillet og kom frem til nogle farlige situationer særligt efter 43 minutter, hvor Schmeichel måtte lave en fin redning for at holde det danske nul.\nEfter de 45 minutter uden tillægstid fløjtede dommeren af for 1. halvleg.\nIngen udskiftninger på de to mandskaber, og der var heller ikke ændringer i de to holds tilgang til kampen efter pausen. Den danske dominans fortsatte, men fortsat uden den nødvendige fart og iderighed, der var nødvendig for at åbne et godt kæmpende irsk forsvar.\nHalvlegens største bifald kom midtvejs, da Åge Hareide valgte at skifte Nicklas Bendtner ind i stedet for Pione Sisto. Forinden var Yussuf Poulsen kommet på banen i stedet for Andreas Cornelius. Men de to indskiftninger gav ikke meget bedre dansk spil. Tættest på var Yussuf Poulsen med et hovedstød i kampens sidste minutter, men det endte uden scoringer.\nReturopgøret mod Irland spilles på tirsdag kl. 20.45 (19.45 lokal tid) på Aviva Stadium i Dublin. Til den kamp er der ingen danskere i karantæne, da der ikke blev uddelt nogen advarsler i aftenens kamp.\nDanmark – Irland 0-0 (0-0)\n36.189 tilskuere i Telia Parken.\nKasper Schmeichel – Peter Ankersen, Simon Kjær (anfører), Andreas Bjelland, Jens Stryger Larsen – William Kvist, Christian Eriksen, Thomas Delaney – Andreas Cornelius (64’ Yussuf Poulsen), Nicolai Jørgensen, Pione Sisto (72’ Nicklas Bendtner).\nIkke benyttede spillere: Jonas Lössl, Jesper Hansen, Mike Jensen, Jannik Vestergaard, Andreas Christensen, Mathias ’Zanka’ Jørgensen, Jonas Knudsen, Viktor Fischer, Lukas Lerager og Lasse Schöne.\nStatistiske vinkler efter Danmark vs. Irland\n• Kampen mod Irland var Danmarks tredje playoff-kamp i nyere tid om kvalifikation til en slutrunde, og Danmark er fortsat ubesejret i playoff’ens hjemmekamp.\n• Danmark har fortsat ikke tabt en VM-kvalifikationskamp til Irland siden 1957, idet de syv efterfølgende kampe er endt med tre sejre og fire uafgjorte.\n• Nicolai Jørgensen debuterede for Danmark på denne dato i 2011 og har på de efterfølgende seks år opnået 27 landskampe og scoret 8 mål.\n• William Kvist og Nicklas Bendtner var de eneste gengangere fra den seneste landskamp mod Irland i 2007 og fik med dagens resultat en form for revanche for nederlaget dengang på 0-4.


il du gerne ringe med hemmeligt eller skjult nummer?\nDer kan være forskellige grunde til, at man engang imellem har lyst til at ringe med hemmeligt nummer. Det er ikke altid, man lige ønsker, at modtageren nødvendigvis skal have ens telefonnummer eller have muligheden for at se, hvem der ringer, før de tager (eller ikke) tager den. Her er en guide til det anonyme liv med iPhone.\nSådan sætter du din telefon til at lave opkald uden at den viser dit nummer\nGå til “telefon”\nGå til “Vis mit nummer”\nSlide den grønne knap til venstre\nVær opmærksom på at man stadig kan se nummeret hvis du SMS’er\nDer er også en hurtigere vej, hvis du ikke vil risikere at glemme at slå anonymiteten fra. Bare skriv #31# før telefonnummeret. Så ringer du anonymt i det ene opkald.\nDet vil være interessant hvis du kan finde frem til en gelinde måde at blokere ‘Skjuit nummer’ også.


Jónsi, 17.08.10, Store Vega, København - Undertoner\nJeg har hørt, at Jónsis falsetstemme er så enestående og følelsesfuld, at den kan få voksne mænd til at græde. En enkelt pige ved siden af mig giver da også slip i løbet af koncerten og græder. »Det er bare fordi, det er Island, og det er så smukt«, siger hun til sin veninde, der trøster hende. På trods af, at Jónsi ikke henvender sig (forståeligt) en eneste gang til publikum, er det alligevel, som om han taler til hver enkelt, der er samlet tirsdag i Store Vega.\nAgnes Obel har inden da varmet op alene med sit klaver, og især hendes murder ballad ”Riverside” er smukt og stærkt leveret og lægger bunden for en eventyrlig aften, som dele af publikum har taget meget bogstaveligt. Således kredser en lille pige i fuldt pink anime-udstyr (ala showet MEW MEW) inklusiv hat med ører, slikkepind og røde træsko omkring scenen efter Obel er færdig, men hun er bestemt ikke den eneste, der er udklædt. Da Jónsi og ensemble indtager scenen er det som taget ud af det fugleunivers, han har opbygget via solo-cd’en Go (2010) med kostumer fyldt med flagrende bånd og fjer og med en meget effektfuld baggrund, hvor der bliver projiceret forskellige (dyre)billeder og små animationer op i løbet af koncerten.\nJónsi – eller ”ham fra Sigur Rós”, som han hedder i folkemunde – starter med at fortsætte Obels melankolske, intime og nedtonede stemning med bare guitar og xylofon-spiller på scenen, mens bagtæppet oplyses af tegnede skove og fugle. Publikums opmærksomhed rettes mod det, der sker bag Jónsi frem for mod kunstneren selv, men rollen som baggrundsmusik til det visuelle er dog aldrig en hæmsko for islændingene – tværtimod er det med til at fastholde publikums opmærksom gennem hele koncerten. Den stille og langsomme start er måske ikke, hvad de fleste publikummer havde håbet på efter at have gennemlyttet Go, men under ”Grow Till Tall” fra samme album stiger tempoet og publikum vækkes, mens de røde spotlights rettes mod dem. Trommerne sætter ind og forløser den energi, der er blevet opbygget under koncertens begyndelse. I det hele taget benytter Jónsi sig af opbyggelighedens forløsende kraft under hele koncerten. Det gør dels, at de enormt langstrakte falsettoner, det langsomme tempo og hovedpersonens forsvinden fra scenen synes næsten ubærlige til tider og dels, at lydmurens tilsvarende fylde dermed sætter alt opbygget frit.\nKraften kommer især til sin ret under den geniale ”Go Do” og det efterfølgende næsten-hit ”Boy Lilikoi”, som Jónsi på sætlisten havde givet det kreative tilnavn ”Tættere end en fisk arse anal”. Hmmm. Andre fuldtræffere fra sætlisten tæller i øvrigt også ”Nedsænkning Venskebab” (”Sinking Friendships”) og ”Nemlig nyttig nemlig læber oven på en høns” (”Animal Arithmetic”) – sidstnævntes store lyd blev netop modsvaret af en hær af myrer på bagtæppets, der vandrede og vandrede, og således passede det hele jo sammen. Bagtæppets visuelle udfoldning af skitserede myrer, ugler, ulve, skove og fuldmåner var en effektfuld dimension til musikken og gav en fornemmelse af en utrolig gennemkomponeret og helstøbt koncertoplevelse, uden at det virkede forceret.\nTil ekstranumrene vendte Jónsi og ensemble tilbage på scenen – iført indianerfjer i bedste høvdingestil. »Så nu bliver der gøglet«, siger nabopigen, der tidligere græd, og mens Jónsi virrer med hovedet ender Vega i en kæmpe lydflade, som publikum har varmet op til gennem den sidste halvanden times tid. Sikken forløsning.\nAgnes Obel Jónsi postpop postrock Sigur Rós\n18. august 2010 kl. 21:49\nganske enig med betragtningerne i denne anmeldelse, selvom jeg synes flere af de nye sange virkede lidt for meget som b-sider især når man sætter dem op mod liveversionerne af numrene fra pladen der var blevet peppet lidt op, hvilket var klædeligt.\nDu refererer til setlisten med de mærkelige navne, findes der et billede af den? Jeg så den nemlig godt, og synes der var ret mange sjove titler på (som jeg desværre har glemt)\n19. august 2010 kl. 09:05\n@Jeppe: Jeg giver dig ret i, at det virkelig klædte de nye numre at blive spillet live – de voksede også i min bevidsthed efterfølgende, så de næsten lyder bedre nu. Jeg fik desværre ikke fat i en fysisk sætliste, men fik allernådigst lov til at tage et billede af den med min mobil. Mens jeg forsøger at uploade billeder fra min oldschool-telefon, får du her titlerne. Jeg har ikke grejet, hvad de alle sammen henviser til. Måske du kan hjælpe?\n“Stjerne i skønt vand” (“Stars in still water”), “HengiláJezzinnakedkønt” (“Hengilás”), “Gold nemlig en heks tits”, “Fuld nemlig en oppustet man’s undies” (Kolnidur”), “Tornakøntikønti” (“Tornado”), “Mærkelig nemlig en kontant parachute Stinky”, “Nedsænkning Venskebab” (“Sinking Friendships”), “Gø Dø” (“Go do”), “Tættere end en fisk arse anal” (“Boy Lilikoi”), “Nemlig nyttig nemlig læber oven på en høns” (“Animal Arithmetic”), “Indstille at Klaver behage”, “Nemlig populær nemlig en turd i en frokost boks”.\nBilledet dækker ikke ekstranumrene, hvoraf det sidste imidlertid er “Grow Till Tall”, som jeg har blandet ind i starten af koncerten. Der skulle have stået “Kolnidur”.\n20. august 2010 kl. 09:31\nDu finder sætlisten fra tirsdag d. 17. august her:\nDet er vist kotymen, at Jónsi skriver sjove sætlister – her er to andre: