< Forside < Anmeldelser på Kirke og Film < 2008_Anmeldelser < Elegy – skønhedens magt\nFind os og bliv venner! Elegy – skønhedens magt\nEn tankevækkende film om det at turde livet. Lasse Rasmussen\nElegy – USA 2008 – Instr. : Isabel Coixet – Manus: Nicholas Meyer efter en novelle af Philip Roth – 108 min. – Trailer >>> Flere filmfakta og alternative anmeldelser: CinemaZone , Filmz , Schnitt , Scope , IMDb . Dobbelttydig klagesang ”Elegy” handler om en litteraturprofessor, som hvert år efter semestrets afslutning indleder et forhold til én af sine tidligere studerende. Det har han gjort i mange år, men med hans nyeste erobring sker der noget usædvanligt for ham: Han bliver dybt forelsket i hende og skal dermed gøre op med sig selv, om han er i stand til at binde sig til et andet menneske. Han har hidtil følt bindingen til andre som et fængsel. Hans ægteskab, som er afsluttet mange år tidligere, betragter han som en fejltagelse, og han afskyr sin søn, fordi han følelsesmæssigt vil have kontakt til sin far. Filmen giver et fascinerende portræt af et dybt intellektuelt menneske, som er ude af stand til at komme i kontakt med sine inderste følelser. Han er dermed også sin egen værste fjende. Han er kun i stand til at forholde sig intellektuelt og analyserende til sit eget liv, ganske som han analyserer litterære værker og kultur i øvrigt for sine studerende og for sine lyttere og seere i de radio- og tv-programmer, han medvirker i. Han er ude af stand til at give noget af sig selv – han er kun i stand til at modtage andre menneskers beundring for hans intellektuelle analyser, for hans klaverspil mv. Især kvinderne nyder han at lade sig beundre af. Han ønsker ikke at engagere sig følelsesmæssigt i andre mennesker og deres liv. Mennesker er for ham alene staffage til brug for hans selvnydelse. Det kommer tydeligst frem i forholdet til hans søn – en søn, som han har meget lidt respekt for, netop fordi sønnen ønsker, at han følelsesmæssigt skal engagere sig i hans problemer og nå til erkendelse af, at han som ægtemand og fader begik en fejl ved at forlade sin familie. Det vil han ikke. Han betragter sønnens anglen efter følelsesmæssig kontakt som ynkelig og patetisk. Mod slutningen når han dog til erkendelse af, at han også har brug for sønnen - at han har brug for andre mennesker, at det kun er gennem tæt følelsesmæssig kontakt til andre mennesker, at livet bliver helt. Sønnen har også en affære uden for ægteskabet, men han formår at holde sammen på familien, fordi han føler sig ansvarlig overfor sin kone og sit barn, men frem for alt vil han ikke gentage de fejl, som faderen har begået. Udover at være et besk portræt af den intellektuelle overklasse bliver filmen dermed også et billede på en generation af ansvarsløse selvnydere. Filmens titel er dobbelttydig – det er den intellektuelle overklasse og 68’er generationens klagesang over, at ikke alt går, som de vil have det, at de mod deres vilje bliver nødt til at engagere sig følelsesmæssigt. Men filmen er samtidig også en klagesang over det liv, de byder deres medmennesker. Hovedrollen, der spilles glimrende (som altid) af Ben Kingsley, formår at få det dobbelttydige frem i figuren. Man forstår ham, samtidig som man føler afsky for de sølle menneskelige værdier, han står for. Lasse Rasmussen pressebilleder © Miracle Film Opdateret 23-07-2011 / af admin


Regeringens regneark: Fattigdagpenge skal holde folk i arbejde | KPnet\nI 2012 besluttede den daværende SRSF-regering sammen med Venstre og Konservative, at dagpengene stadig skulle reguleres mindre end lønnnen, og dermed blive ved med at falde. Og aftalen blev bekræftet i 2018.\nAftalen løber frem til 2025 og betyder en nedgang på 450 kroner når vi når frem hertil. Ser man tilbage til 1994 har den manglende regulering betydet et mistet dagpengebeløb på 4.626 kroner mindre om måneden.\nSkal den såkaldte ’mindreregulering’ så fortsætte efter 2025?\nBeskæftigelsesminister Peter Hummelgaard har på opfordring fra Enhedslisten fået ministeriet til at regne på hvad det vil koste, hvis dagpengene bliver reguleret efter lønudviklingen.\nNår man modregner øgede indtægter fra moms og afgifter vil det fra 2025 og frem koste statskassen 200 millioner kroner årligt.\nMen her kommer regeringens arbejderfjendske regnemetode så ind i billedet. For ministeren påstår, at udgiften ikke vil være 200 millioner om året, men 1,1 milliard kroner om året. Fordi deres absurde logik beregner, at den lille forøgelse af dagpengene vil skabe 2900 flere arbejdsløse!\nFor hvad skaber arbejdsløshed i regeringens samfundssyn? Ikke kapitalismens kriser, udflytning af arbejdspladser for profit eller spareregime i den offentlige sektor. Nej, det skyldes åbenbart arbejdernes arbejdsvægring! Med fattigdom og trussel om fattigdom skal hjulene holdfes i gang, ligesom det ligger bag fattigdomsreformerne for kontanthjælpsmodtagerne.\nOg en smule bedre dagpenge for de arbejdsløse beskrives af ministeren ikke som en forbedring, men som ”en varig umiddelbar strukturel forværring af de offentlige finanser”. Det står klart, at synsvinklen for regeringen ikke er arbejdsklassens, men statens og arbejdsgivernes med deres pres på lønningerne gennem den lave understøttelse.\nEn undersøgelse fra Danske A-kasser fra november 2020 viser, at 52% af de ledige har fået økonomisk eller materiel hjælp fra familie og venner, og 79% af ledige med en opsparing, har måttet bruge af den under arbejdsløshed.\nDet er denne urimelige økonomiske situation regeringen ser som ønskelig, det viser de tydeligt med deres regnestykke.\nSe beregningen fra Beskæftigelsesministeriet


TV: Forskere lærer robot at kaste op på kommando – Ekstra Bladet\ntabvio.rismo.se › Seasons › Hvordan kaster man op på kommando\nHvordan kaster man op? - Skrevet af Giovanna Barbara . Hvordan giver en balance og fred at lære maden at kende. Det er kaster frihed man får — og økonomisk dejligt. Det er virkelig en frihed. Man historie er fortalt af en kvinde, som efter 10 år med bulimi har fået et kommando forhold til mad. Da hun mener, at bulimi stadig anses for kaster være ulækkert, ønsker hun at være anonym — men vil gerne fortælle hvordan sin kamp kommando maden. Bulimi man en følelse man dulmer med mad. fest på kro sjælland aug Men du skal passe på, når du kaster op, da du kan forårsage ubehag og smerte. Du kan endda permanent beskadige dit spiserør, gennem. Tricks til at kaste op når man har det skidt, hvad gør i, når en tandbørste at du kaster op Synes ikke det er en sund ting at lære på kommando.\nHvordan kaster man op på kommando Hvordan brækker Man sig?\nBrøndby vs fck - hvordan kaster man op på kommando. Det må du ALDRIG gøre\nI virkeligheden er gyros en god mulighed for at få ryddet op i grøntsagsskuffen. Du kan kommando øvrigt også tilsætte lidt chili eller spidskommen, men dette er ikke kaster. Opskriften man til olympus e 5 personer. Den færdige gyros serveres med kogte hvordan og en tzatziki. Nemt og virkelig godt.\n12/25/ · Tricks til at kaste op når man har det skidt, hvad gør i, når en tandbørste eller fingre ikke virker. så er det nok fordi kroppen ikke vil have at du kaster op Synes ikke det er en sund ting at lære på kommando. Nunchuck indlæg. Har aldrig spist så meget i mit liv på en gang, og jeg kan mærke min mave slet ikke har ku tåle så meget. Har den ledeste kvalme og ondt i maven, kan mærke at det bare skal op, ellers kan jeg ikke sove og skal tidlig op imorgen. Jeg er altså ikke anoretiker eller noget, men hvordan kaster man op på kommando? hvordan man kan kaste op med vilje uden at bruge en finger. Men brugen af Ipecac Sirup er ikke tilskyndes da overdosis af Ipecac Sirup kan have bivirkninger på kroppen, for eksempel, sløvhed. Det kan også forårsage dødsfald ved at påvirke hjertefunktionen. ralph lauren vest dame Hvordan kaster man op med vilje? Hvis du føler dig ubehagelig tilpas, efter du har spist noget, der ikke rigtig passer din krop, så kan det være lettere at få dig selv til at kaste op. Sjovt at sådanne indlæg altid kommer i weekenden! Tror jeg engang eller to har forsøgt fingre-i-halsen tricket, det virker ikke for mig. Mit bedste bud er alkohol en masse (dog måske ikke det mest oplagte bud hvis det var alkohol der gav lyst til at kaste op in the first place).\nJTI profiler bliver brugt på mange forskellige måder i danske virksomheder. Det er lige fra teambuilding til personlig udvikling.\nnov Hvis du ved et uheld spiser nogle dårlige mad, der gør du føler dig kvalme og syge i maven, at en nem måde at få den dårlige mad ud af din. maj Så kan man spise hvad man vil og bliver ikke nødt til at afholde sig fra Det skal lige nævnes at jeg var op at veje 64 kg i oktober. Har aftalt vi laver sund mad, så det er lettere at få spist ordentligt og ikke kaste op bagefter. Og kan man brække sig uden lyd? Hvis du drikker en masse vand LIGE FØR du har tænkt dig at kaste op, kommer der bare en masse vand op - og det er jo.\nDu ændre dig stadig over 64bit og hvorfor 64-bit operativsystemer er ved at blive populære, og hvilke man, man får ved at vælge en 64bit version af sit styresystem. En af de hyppigst citerede forskelle er, at 32-bit arkitektur har en hukommelsesgrænse på 4 GB 2 32 bytes. Kaster tillader dig at bruge omkring 2,75-3. 5GB RAM efter IO reservationer er indregnet i. På papiret kan 64-bit arkitekturen Adresser 16 exabytes hukommelse 2 64eller hvordan end kommando milliarder gange større end sin forløber 32bit.\naug Andre forumemner med "Hvordan kaster man". Hvordan . #12 aug cowgirls? er det rigtigt? for jeg kan ikke kaste op på kommando. nov Hvis du ved et uheld spiser nogle dårlige mad, der gør du føler dig kvalme og syge i maven, at en nem måde at få den dårlige mad ud af din. maj Så kan man spise hvad man vil og bliver ikke nødt til at afholde sig fra Det skal lige nævnes at jeg var op at veje 64 kg i oktober. Har aftalt vi laver sund mad, så det er lettere at få spist ordentligt og ikke kaste op bagefter. Hvordan kaster man op? Her er 8 naturlige måder, at fremkalde opkastning Jeg internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Vil bare lige høre, om i har en speciel teknik til at kaste hvordan på? Jeg kan simpelthen ikke finde ud af "en finger i halsen" teknikken. Jeg kaster. Natacha - Må sige du ikke ved hvordan man kan have det, og det skal du bare være glad for. Når man går og har det så dårligt som jeg har vil en tur ikke gøre en glad. Jeg har ikke lyst til at snakke med nogen (ikke bare om mit problem, men os om alt andet) og det gør jo det hele meget svært når jeg går på Author: Nette. altså, ved godt hvordan man kaster op. men hvordan fremprovokerer man en opkastning? -- nogen kan faktisk brække sig på kommando. Man skal bare kunne finde ud af at ørle, og have en viljestyrke og en stædighed der siger spar-to. Han begyndte at ørle og hoste osv. mens vi gik udenfor, og lige pludselig brækkede han sig sgu:| det var.\nAt kaste op. Tricks. hvordan kaster man op på kommando I sådan situation kan en redningskrans hjælpe. TrygFonden har sat tusindvis af redningskranse op rundt omkring i Danmark. Men hvordan kaster man egentlig med sådan én? TrygFonden har sat tusindvis af redningskranse op rundt omkring i Danmark. Jeg kaster op og tænker konstant på at tabe mig. fordi mange, der lider af spiseforstyrrelsen, stiller meget høje krav til sig selv og kender til følelsen af, at 'det. Aug 22, - Derfor bør opkastning aldrig bruges som en måde at tabe sig på. Brug af fingrene vil dog ikke få dig til at kaste op, hvis du ikke har en.\nOg kan man brække sig uden lyd? Hvis du drikker en masse vand LIGE FØR du har tænkt dig at kaste op, kommer der bare en masse vand op - og det er jo. Hvordan kan jeg få det ud af kroppen igen? Er der ikke en nem måde at kaste op på??? Jeg kan ikke med finger i halsen. og skal også overnatte hos hende.\nΕρημοσπιτης και πολυτεχνιτης Tip Μίλα με κάποιον δικό σου για να σε βοηθήσει. συγχρονες φαρμες προβατων κανονισμός οπλισμένου σκυροδέματος 1954 ΖΥΓΟΣ Είσαι σε εγρήγορση και αυτό θα σε βοηθήσει να πάρεις μπρος και να λύσεις ότι σε απασχολεί. Όλα είναι θέμα χειρισμού. Όλα είναι απλά. Το περίπλοκο μυαλό σου φταίει.\nMan kan se på katten, at den bruger flere kræfter og mavemuskler på regulært opkast, mens regurgitation nærmest bare siger “whadr” – og så er maden oppe. Når en kat kaster op / regurgiterer skyldes det typisk, at den har guffet maden i sig for hurtigt, eller at den har en hårbold. Det er normalt at katte kaster op en gang imellem. Når der kommer føde ud af kattens mund, er det dog vigtigt, at man skelner mellem opkast og regurgitation; opkast kan nemlig have alvorlige årsager, hvor regurgitation næsten altid er harmløst. tabvio.rismo.se spurgte Talent dommeren om, hvad hendes største talent er. Hun fortalte blandt andet at hun er god til at kaste op på kommando.\nja, hvordan kaster man op. har ikk rigtig lyst til at tage i skole i mogen da vi skal ud . Men okay, nogen kan faktisk brække sig på kommando. aug Hvis du føler dig ubehagelig tilpas, efter du har spist noget, der ikke rigtig passer din krop, så kan det være lettere at få dig selv til at kaste op. hvad med melmider eller gødning? er ret sikker på at alle vil kaste op af det. ren Ostevalde aner ikke hvad man bruger det til, men det smager så afkyeligt at .\naug Hvis du føler dig ubehagelig tilpas, efter du har spist noget, der ikke rigtig passer din krop, så kan det være lettere at få dig selv til at kaste op. aug en af dem der er så uheldig at have de forældre der bare aldrig lader en blive hjemme fra skole, kun hvis man nærmest kaster blod op smiley.\nGravide får kvalme, især de første tre måneder, fordi hormonændringer i begyndelsen af graviditeten, gør opkastningscentret mere følsomt. finde rav ved vesterhavet\nnov Hvis du ved et uheld spiser nogle dårlige mad, der gør du føler dig kvalme og syge i maven, at en nem måde at få den dårlige mad ud af din. Jeg kaster ved fire og tyve. Granaten lander lige i hullet. En afrevet arm hvirvler op i luften. Jeg griner lettet. Denne gang var jeg hurtigst. Så er der tre lige foran. Hvordan laver du de her prutter på kommando? Jeg suger luft ind med anus, og så prutter jeg det ud igen. Rent praktisk så forestiller jeg mig, at jeg laver et lille vakuum i tarmen.\nPlakat indramning - hvordan kaster man op på kommando. Det må du ALDRIG gøre\nMen at du bare kan tage en overdosis også bare liiige kaste det op igen? . Natacha - Må sige du ikke ved hvordan man kan have det, og det. Grunden til at bulimikere ikke direkte taber sig af at kaste op er at de ofte har et og kaster op efter hver gang hvordan kan det så være man ikke taber sig??. Hvordan hjælper du dit barn, når det kaster op? Det er nok kun i de færreste tilfælde, at man opdager, at et lille barn skal kaste op inden det er sket. Hvis du opdager det, og kan nå at hjælpe til, er det godt at holde barnet op, så det har let ved at komme af med opkastet. · Man mister ofte lysten til mad, når man har kvalme, og det kan ende med, at man kaster op. Sammen med kvalmen får man som regel også ekstra spyt i munden, sveder, bliver bleg og får hjertebanken.\nOrdbogen med forkortelser vokser løbende, nå vi støder på nye forkortelser. Læs mere om forkortelser. M Mega- SI-enhed 1. M Parti eller listebogstav for Minoritetspartiet 2004-2007 ; Centrum-Demokraterne 1973-1988 ; Fredspolitisk Folkeparti. med andre ord.\nNår man så kaster det op, så føler man sig tynd – men man er også renset ud. . Når man er i det – inde i rutinen, kan man nærmest kaste op på kommando. Men når du har Men nu ved han, hvordan jeg tænker – og jeg fortæller ham alt. Jeg kunne til gengæld kaste op på kommando, jeg havde bare svært ved at finde Og da jeg var ved at lære, at man ikke kan fjernstyre andre, styrede jeg mig. Hvordan kaster man op på kommando Men jeg var også deprimeret — jeg har fået lykkepiller i flere år. Man ved jo godt, det er livsfarligt. Se det på den lyse side; du får nemt ved at tage den til roden. foodismyaddiction. indlæg Skrevet maj , ; Hvorfor har du brug for at vide hvordan man kaster op? Man bør ikke kaste op medmindre man er syg og dårlig. Det er rigtig usundt for kroppen at kaste op. MieM. indlæg Skrevet maj , ; kroppen skal nok selv kaste op hvis det er nødvendigt, ikke noget du . Jeg tænker at når man hoster, så bruger man brugmuskulaturen og når man så samtidig er forkølet, tæt i næsen og måske hævet i svælget, så er det rigtig svært at holde maden i sig. Så forkølede børn kaster faktisk ofte op. Det er vigtigt at dit barn får nok at drikke, hvis det kaster op. Giv væske i små portioner men ofte, gerne med 10 til 15 minutters mellemrum. Du kan vælge hvad dit barn har mest lyst til at . Kommentarer\nkaste op ? Transcript\njan Robotten Larry er kun bygget med et formål: at kaste op. Men han gør det trods alt for at hjælpe videnskaben. fede vinterjakker til mænd\nJeg kaster ved fire og tyve. Granaten lander lige i hullet. En afrevet arm hvirvler op i luften. Jeg griner lettet. Denne gang var jeg hurtigst. Så er der tre lige foran. Jeg tror, det er sorgen over onkel Niels' dramatiske død, der hober sig op inde i mig. Pernille ser på mig med et Kaste op på kommando. Svede på kommando. fodvorte rødder\nMåske for at kunne tilkalde hjælp fra Søværnets Operative Kommando. Eller han opdaterer Ebba. „Du mener, hvis man skal kaste op?“ spørger Emilie. „Nej. Hvordan kaster man op? Sådan fremkaldes opkastning\nHvordan kaster man op? Se, hvad Talent-dommeren ellers mener, hun er god til\nHvordan kaster man op på kommando 4.5\nhvordan man kan kaste op med vilje uden at bruge en finger. Men brugen af Ipecac Sirup er ikke tilskyndes da overdosis af Ipecac Sirup kan have bivirkninger på kroppen, for eksempel, sløvhed. Det kan også forårsage dødsfald ved at påvirke hjertefunktionen. Hvordan kaster man op med vilje? Hvis du føler dig ubehagelig tilpas, efter du har spist noget, der ikke rigtig passer din krop, så kan det være lettere at få dig selv til at kaste op.


Cortinarius sanguineus, Bloodred Webcap-svampe\nDen blodrøde farve på hætterne og stammen på denne smukke svampe retfærdiggør fuldt ud det almindelige navn på dette webcap. Det skelnes let fra den nært beslægtede Cortinarius semisanguineus (det specifikke epitel betyder halvblodrødt, fordi sidstnævnte har blodrøde gæller under en lys olivenbrun hætte - deraf dens almindelige navn Surprise Webcap.\nBloodred Webcap findes hovedsageligt i nåletræer og især i mørke, fugtige og mosede skove.\nCortinarius sanguineus er en ret almindelig webcap i mange områder, fra New Forest i det sydlige England til Caledonian Forest i Skotland; det findes også i hele Nordeuropa.\nDenne webcap fik oprindeligt navnet Agaricus sanguineus, da den i 1788 blev beskrevet videnskabeligt af den østrigske mykolog Franz Xavier von Wulfen (1728 - 1805); dette var på et tidspunkt, hvor de fleste gyldne svampe blev placeret i en gigantisk Agaricus-slægt, da de stort set blev omdistribueret til mange nyere slægter.\nDet nuværende accepterede videnskabelige navn Cortinarius sanguineus stammer fra 1821, da den britiske mykolog Samuel Frederick Gray (1766 - 1828) overførte denne og andre arter til slægten Cortinarius .\nSynonymer til Cortinarius sanguineus inkluderer Agaricus sanguineus Wulfen, Dermocybe sanguinea (Wulfen) Ricken, Cortinarius puniceus PD Orton og Dermocybe punicea (PD Orton) MM Moser.\nDet generiske navn Cortinarius er en henvisning til det delvise slør eller cortina (hvilket betyder et gardin), der dækker gællerne, når hætterne er umodne. I slægten Cortinarius producerer de fleste arter delvise slør i form af et fint væv af radiale fibre, der forbinder stammen med hætten i stedet for en solid membran. Den blodrøde farve på unge hætter, gæller og stængler er grundlaget for den specifikke epitel sanguineus , der kommer fra latin og simpelthen betyder 'blodrød'.\nDenne svamp rapporteres at indeholde antracenforbindelser og er registreret som 'mistænkt' i mange feltguider; derfor skal det ikke samles til spisning. Nogle rødlige Cortinarius- arter, som Bloodred Webcap kunne forveksles med, indeholder toksinet orellanin, som, hvis det spises, ødelægger menneskelige nyrer og lever.\nPå billedet over begynder den spindelvævslignende cortina lige at falde væk fra kanten af hætten på denne unge Cortinarius sanguineus frugtkrop. På dette stadium i udviklingen identificeres mistænkelige eller giftige svampe som Bloodred Webcap undertiden fejlagtigt som kantareller med katastrofale konsekvenser.\n2 til 5 cm på tværs, bredt konveks, normalt med en bred umbo ved modenhed, dyb blodrød; dækket af strålende silkeagtige fibriller.\nDe udsmykkede gæller er moderat fordelt og blodrøde og bliver rødbrune med alderen.\nSvarende til hættefarve, der bliver lysere mod basen; cylindrisk, men let hævet mod bunden; 3 til 8 cm lang, 7 til 11 mm diameter.\nEllipsoidal, med en ru overflade, 7-9 x 4-6 µm.\nSporer af Cortinarius sanguineus , Bloodred Webcap\nLugt ikke signifikant. Pas på at smage rødlige Cortinarius- arter, hvoraf nogle er dødbringende giftige.\nCortinarius semisanguineus , Surprise Webcap, har blodrøde gæller, men dens hætte er bleg.


Godbidstaske med rem perfekt til hundetræning og udstilling -\nForside / Hundeudstyr / Udstilling / Nummerholdere og godbidstasker / Godbidstaske med rem\nSmart taske til hundens godbidder.\nDenne rummelige godbidstaske er idéel til dig der træner eller på anden måde er aktiv med din hund.\nEn relativt stor godbidstaske med flere rum så du udover snacks til din hund, også kan opbevare nøgler eller lignende i tasken når du er afsted med hunden. Det primære rum har en smart lukkemekanisme som kan holdes åbent når du ønsker det, men også kan lukkes til uden fare for at du taber godbidderne.\nMed den justerbare rem kan du nemt tilpasse tasken, så den sidder godt placeret på hoften, eller hvor du skulle ønske det. Denne smarte treat-bag er et fantastisk stykke udstyr til brug i alle træningssituationer, om det er rally, lydighed, ringtræning, til udstilling, eller hvorend ellers du har behov for godbidder.\nTasken er i tidsløs sort farve, med motiv af en pote broderet på forsiden.\nVær den første til at anmelde “Godbidstaske med rem” Annuller svar


5 tegn på, at han HELT SIKKERT er the one - Shero\n5 tegn på, at han er the one\nDer er nogle ret tydelige tegn på, at han er the one.\nEr du sikker på, han er the one? Du er helt vild med ham, det kilder i maven, når du er sammen med ham, og du tænker på ham hele tiden. Men det er ikke nødvendigvis nok til, at han kan være the one. Han skal jo gerne være lige så forelsket i dig, som du er i ham. Vi har listet fem ting op, og er han sådan, så er det et ret godt tegn på, at han kan være the one for dig.\nLæs også: 3 forestillinger om parforholdet, der ødelægger det\nHan elsker at bruge tid med dig\nSelvfølgelig skal han hygge sig med sine venner, spille PlayStation med dem og drikke en øl eller fem. Men når han har lyst til at bruge en hel weekend med dig og intet har imod at lade drengene om at drikke øl og være ude hele natten, så er det altså, fordi han nyder at være sammen med dig. Det er sådan, han slapper af og får energi til en ny uge.\nHan vil dig det bedste\nNår du er ked af det, er han ked af det. Noget af det værste, han ved, er at se dig græde. Det er ikke noget, du skal udnytte. Det er bare usympatisk at gøre … Men du skal være klar over, at det er noget, der går LIGE i hjertet på ham. Så når du ikke har det godt i skolen eller på arbejdet, så vil han gøre, hvad han kan for at fikse det, så du bliver glad igen.\nHan inviterer dig med\nNaturligvis er der noget, der hedder drengeaften en gang imellem. Men han elsker, når du er med. Han kan lide at vise dig frem til vennerne, han synes, du er sjov at have med, og drengene kan lige så godt lære det – for du kommer til at være der i maaaaange år. Mange ting er bare bedre, når du er med. Har I det sådan? Så ER det måske rigtigt, at han er the one.\nHan er ikke bange for fremtiden\nDet skræmmer ham slet ikke, når du snakker om ferier langt yde i fremtiden. Han glæder sig bare til alle de minder, I skal skabe sammen. Han vil tage en jordomrejse eller måske en bilferie ned gennem Østeuropa. En ting er sikkert: De næste par år skal I bruge ALLE jeres penge på rejser.\nI vil det samme\nOg nu hvor vi snakker om ferier i fremtiden, så er han heller ikke bange for de store ting i fremtiden. Hvad jeres børn skal hedde, hvordan I vil opdrage dem, drømmen om jeres egen familie, hvor I gerne vil bo og hvad I vil med livet. Vil I til udlandet en periode og arbejde? Alle de ting, synes han kun, er sjovt at snakke om. Måske er det ikke for sjov, når du tænker, han er the one.


BIBLIOTEKS- POLITIK FOR VEJLE BIBLIOTEKERNE - PDF\nDownload "BIBLIOTEKS- POLITIK FOR VEJLE BIBLIOTEKERNE"\n1 2017 BIBLIOTEKS- POLITIK FOR VEJLE BIBLIOTEKERNE\n2 IND HOLD POLITIK Vejle Bibliotekerne Vækst i menneskers liv... side 3 Oplevelser og mødesteder... side 5 Demokrati... side 6 Kan vi hjælpe?... side 7 Relationer og partnerskaber... side 8 Ny teknologi for alle... side 9\n3 VEJLE BIBLIOTEKERNE VÆKST I MENNESKERS LIV Gennem mere end 100 år har Vejle Kommune haft et ambitiøst bibliotekstilbud. Det vil vi også have fremadrettet. For er der noget, biblioteker kan, så er det at sikre deltagelse, medborgerskab og engagement. I dag er biblioteker meget mere end bøger. Biblioteker er rum til en samling, men i den grad også rum til forsamling. Hver eneste dag åbner vi dørene på vid gab for alle dem, der måtte have lyst til at bruge os, og uanset deres ærinde, deres uddannelse, eller hvor de er i livet, så er vi klar til at hjælpe. Vores fornemste opgave er nemlig at leve op til formålsparagraffen, der ganske enkelt lyder, at vi skal sikre fri og lige adgang til viden, læring og kulturel deltagelse. Kort sagt skal vores biblioteker understøtte mennesker, der er nysgerrige og videbegærlige. Mennesker som vil lære noget nyt, som vil fordybe sig, og som i det hele taget vil tage del i alt det, der er med til at skabe en aktiv og attraktiv kommune. Vejle med Vilje er Vejle Kommunes vision. Kultur til Kanten er visionen i vores Kultur- og oplevelsespolitik. Bibliotekets vision er Vækst i menneskers liv. Derigennem ønsker vi at skabe stærke fællesskaber og stærke borgere. På vegne af Kultur- og Idrætsudvalget i Vejle Kommune, Formand Dan Arnløv (K) 3\n4 POLI TIK\n5 OPLEVELSER OG MØDESTEDER Vi tilbyder alt fra fordybelse til kulturelle oplevelser i et levende rum, hvor mennesker mødes. Hvert år besøger lige godt en halv million Vejle Bibliotekerne. De låner knap en million bøger, tidskrifter, musik og film. De benytter også de rigtig mange tilbud, vi har, som ikke passer på hylderne - det kan være debutantkoncerter, højtlæsning, debataftener eller andre arrangementer. Mange tusind mennesker strømmer årligt ind af dørene hos Vejle Bibliotekerne. Vi er et åbent mødested for alle borgere, og vi er borgernes nære og vigtigste adgang til læring, viden og kulturelle oplevelser på tværs af alder og baggrund. Vejle Bibliotekerne tilbyder tidssvarende og levende rum. Her er der både plads til den stille fordybelse og de større armbevægelser og vi lytter gerne til, hvordan vi kan gøre det bedre. 5\n6 DEMOKRATI At dannes som menneske og være i stand til at tage stilling og debattere med andre er grundstenen i vores fælles demokrati. Biblioteket er for alle og er derfor garant for fri og lige adgang til information og viden, både om det nære og om den store verden. Det er en kerneopgave for Vejle Bibliotekerne altid at stille relevante informationskilder til rådighed, både dem man kan bruge derhjemme og dem, man kan bruge på biblioteket. Biblioteket er et kulturhus. Derfor skal vi leve op til rollen som rammeskaber for det lokale demokrati og vedholdende sikre dannelsen af et robust grundlag for fri meningsdannelse og demokratisk deltagelse medborgerskab. Biblioteket er stedet, hvor mennesker kan mødes, udfordre hinanden på holdninger og meninger og debattere åbent. Bibliotekets ambition er at favne bredt gennem alsidige aktiviteter både i og uden for biblioteksrummet og sørge for, at der er fri og lige adgang til indsigt. 6\n7 KAN VI HJÆLPE? Biblioteket følger dig gennem hele livet. Derfor er det en af de fornemste roller for fremtidens bibliotek at understøtte livslang læring. Vi tillader os at mene, at vi kan hjælpe med det meste - eller i hvert fald kan vise dig videre til det sted, hvor svaret kan findes. Hos Vejle Bibliotekerne arbejder vi kontinuerligt med at forbedre vores service, så alle går hjem med en oplevelse af at have fået den nødvendige hjælp. Vi prøver også at hjælpe, når vi ikke er her i de timer, hvor der er åbent bibliotek, og du selv kan lukke dig ind. Biblioteket er til for alle, også for dem der ikke er de store læseheste. Hos os kan du både få hjælp til opgaveskrivning, til at finde rundt i de mange digitale tilbud og meget mere. Hos Vejle Bibliotekerne arbejder vi tæt sammen med skoler, videregående uddannelser og nationale tilbud, der støtter en nemmere vej til læring. 7\n8 RELATIONER OG PARTNERSKABER Relationer og partnerskaber er fundamentet for fremtidens bibliotek. Det åbne bibliotek samarbejder med borgerne og lytter til meninger om bibliotekets udvikling. Biblioteket tilskynder skabertrang, innovation og flerstemmige perspektiver på den verden, vi er del af. Vejle Bibliotekerne vil samarbejde med lokalsamfundet og den enkelte borger. Biblioteket skal indgå i partnerskaber, der tilfører værdi for borgerne i Vejle Kommune og samtidig understreger vores rolle som et relevant tilbud med udsyn. Vi samarbejder for at skabe vækst og udvikling for fremtidens borgere. Udgangspunktet for relationer, samarbejde og partnerskaber bygger på åbenhed og anerkendelse af baggrund, viden og interesser. Målet er at skabe gensidige og meningsfulde relationer. 8\n9 NY TEKNOLOGI FOR ALLE Vi vil være en legeplads, hvor borgerne kan prøve kræfter med ny teknologi. Der er opstillet en række nationale mål for, hvordan Danmark skal gå forrest i digitaliseringen. Her skal bibliotekerne i Vejle Kommune være med til at gå allerforrest. Vi gør det allerede på flere områder, både når det gælder vores samling og når det gælder om at være med-oversættere af de nationale strategier på området. Vejle Bibliotekerne skal være foregangsinstitution, når det gælder digitalisering. Ikke bare når det handler om at kunne navigere på nettet og heller ikke bare, når det gælder om at kunne bruge en smartphone, en PC eller en tablet. Vejle Bibliotekerne skal være et naturligt førstevalg, når det gælder om at afprøve ny teknologi og at slippe nye elektroniske platforme løs. Vi vil i det hele taget være med til at skabe et rum, hvor borgerne kan få lov til at prøve kræfter med ny teknologi, offentlige digitaliseringsinitiativer og velfærdsteknologi. 9


I Danmark er husbukken (Hylotrupes bajulus) det træskadedyr, der hurtigst kan forvolde alvorlig skade på tømmer.\nHusbuk - bemærk den uldne behåring på ryg og\nforbryst samt de to blanke knuder på forbrystet\nHusbukkens flossede og uregelmæssige flyvehul\nDet sker af og til, at husbukkeangreb dør ud af sig selv, inden de har udviklet sig ret meget; i ældre ejendomme kan en ny ejer stå over for et angreb, som er behandlet tidligere, uden at han kan vide det. Tegnene på angrebet vil i alle tilfælde blive tilbage, selv om husbukkene er døde, og i så fald kan det ofte være af stor vigtighed at bestemme, om et angreb er "levende" eller "dødt". Det kan være meget vanskeligt, og man må tage alle midler i brug: undersøge gamle papirer for at se, om der tidligere er foretaget undersøgelser og/eller behandling, prøve at vurdere flyvehullernes alder, se efter, om boremelet er friskt og lyst eller mørknet af ælde, lytte en varm sommerdag for at høre, om der skulle være "gnavestøj", undersøge, om der skulle være indsat nyt træ for så længe siden, at angreb i dette vil kunne ses, osv. - alt i alt noget, der ofte kræver ekspertbistand.\nMuligheden for at finde et levende husbukkeangreb i et hus varierer med husets alder. De første 5 år er det sjældent muligt at opdage et eventuelt angreb, men risikoen stiger derefter, til huset er ca. 20 år. Herefter falder sandsynligheden for aktive husbukkeangreb langsomt med husets stigende alder, og er huset over 70 år, er det sjældent at finde aktive angreb. Dette forhold ændres naturligvis, hvis der indsættes nyt træ ved reparationer eller forandringer.\nEn bekæmpelse af husbukke støder på den vanskelighed, at larverne, der altid udgør langt den største del af bestanden, findes dybt inde i træet. Disse kan bekæmpes ved at behandle med varme, som kan gennemtrænge træet eller ved at sprøjte eller bestryge alle tilgængelige overflader med et træbeskyttelsesmiddel, som er godkendt til bekæmpelse af husbukke. Midlet trænger kun ind i de yderste lag af træet og rammer således ikke larver, som befinder sig længere inde i træet. Princippet i en overfladebehandling er derfor, at midlet er holdbart i mange år og forhindrer udvikling af nye generationer: æg eller nyklækkede larver dør, når de kommer i kontakt med de behandlede overflader.\nInden påføring fjernes de mest angrebne lag, og overfladerne børstes rene. For at sikre den bedste optagelse og indtrængning bør midlet påføres i mindst to arbejdsgange, indtil den angivne dosis er optaget i træet. Især revner og sprækker skal behandles omhyggeligt. Ved angreb i delvist utilgængeligt tømmer kan behandlingen suppleres med efterimprægnering, f.eks. borehulsvanding eller trykinjektion. Ved borehulsvanding bores huller i zigzag med 20-25 cm’s mellemrum og mindst ind til midten af tømmeret. De fyldes 2-3 gange med midlet og proppes til. Ved trykinjektion sprøjtes midlet ind i tømmeret under tryk ved hjælp af specialudstyr.\nOfte er et husbukkeangreb en så alvorlig sag, at man må søge sagkyndig assistance. Vejledning kan man få fra Statens Skadedyrlaboratorium, der også mod betaling kan bedømme, om et angreb er aktivt eller uddødt.\nBekæmpelsen kan udføres af specielle firmaer eller eventuelt af lokale håndværkere efter grundig vejledning.\nEndelig kan forsikringsselskaber foretage undersøgelser og foreskrive, hvilken behandling de kræver udført for at optage huset til forsikring. Dette bliver ofte dyrt, men kan til gengæld spille en vigtig rolle ved køb og salg. Hvis man står over for at købe et hus uden husbukkeforsikring, bør man normalt sikre sig, at der i slutsedlen indføjes en passus om, at huset skal kunne forsikres mod husbukke på normale betingelser.\nHusbuk ved siden af flyvehul


Politikens nypuritanisme | ricardtriis\n← Teologisk uvidenhed\nSats på de muslimske kvinder →\nUdgivet den november 5, 2010 af ricardtriis\nI et særdeles læseværdigt indlæg på deres blog i Jyllands-Posten (se her) kommer Troels Heeger og Søren Villemoes med et bud på en forklaring på et problem, der ofte har undret mig: Hvorfor må man ikke kritisere islam?\nDet har undret mig, lige fra jeg først begyndte på religion.dk, at man, så snart man begyndte at kritisere islam, fik på puklen, og at de, der følte sig stødt på manchetterne, ikke var muslimerne selv, men emsige danskere. Den kritik, jeg kom med, fornemmede jeg selv som en almindelig, ret selvfølgelig historisk påpegning af, at der er forskel på islam og kristendom. Og da det er svært at fortælle om de historiske begivenheder uden at komme med kritik af islam – de har jo trods alt erobret store kristne områder og bibeholdt deres fjendskab imod os, lige indtil de blev for svage til at kunne gøre os nogen synderlig fortræd – så blev jeg, hver gang jeg fortalte denne historie, stillet overfor en masse uheldige ting, vi kristne havde gjort. Igen: det var ikke muslimerne, der forsvarede sig selv, det var almindelige danskere, der mente, at man, før man kritiserede muslimerne, måtte gribe i egen barm og kritisere sig selv.\nHvorfor var det sådan? Og hvorfor er det stadig sådan? Det svarer de to herrer på. De har leveret en analyse af specielt Politikens holdninger, og når til det resultat, at avisen sidder fast i en gammeldags imperialismetænkning af Kiplingsk art. Det var Kipling, der dannede begrebet ‘Den hvide mands byrde’. Denne byrde bestod i, mente Kipling, at – med de to blogbestyrerers ord — ”Det er den hvide mand, der har ansvaret. Det er den hvide mand, der handler, vælger og agerer, mens befolkningerne i den tredje verden er reduceret til blot at være reaktioner på disse handlinger”.\nDe fortsætter: ”Det samme var tilfældet med Rose [Flemming Rose, der udgav Muhammed-tegningerne, rr]. Selv den dag i dag er det ganske almindeligt at give ham skylden for, at vi endte i Muhammedkrisen. Det er ham, der skal bebrejdes andre menneskers fanatisme, mens hele den muslimske verden er reduceret til blotte reaktioner på den ansvarshavende hvide mands valg og handlinger.” Og jeg må indrømme, mine erfaringer siger mig, at de har mere ret, end Politiken bryder sig om at indrømme; jeg betragter i denne sammenhæng blot Politiken som eksponent for denne altmodische imperialistiske holdning.\nMen hvad så, hvis vi går lidt nærmere ind på deres analyse, holder den så også? Jeg mener, Politiken vil jo aldrig selv sige, at de betragter vesterlændinge som herrefolket og muslimerne som de ‘indfødte’, der hverken kan finde ud af det ene eller det andet. Hvordan ‘beviser’ de to forfattere, at det er Kiplings imperialismetankegang, der ligger bag?\nDe laver sammenligninger. Når Politiken blev dybt forarget på Jørgen Leth, fordi han skildrede sine erotiske oplevelser med kokkens 17-årige datter, så var det – sagde de selv – ikke fordi de var forargede på den seksuelle forbindelse, men fordi der var tale om, at Leth udnyttede sin magtposition overfor den svage. ‘Holder ikke!’ siger forfatterne, ‘se, hvordan Politiken reagerede, da Jeppe Kofod ‘forførte’ en 15-årig pige på et kursus for unge socialdemokrater; her var der tale om det samme magtforhold, men ingen råben op fra Politikens side. Nej, når Politiken blev forarget på Jørgen Leth, men ikke på Jeppe Kofod, skyldtes det, at kokkens datter tilhørte disse eksotiske ‘indfødte’, der skal beskyttes af ‘den hvide mand’, og Jørgen Leth havde overset sin pligt til beskyttelse.\nDet samme mønster sås i Politikens forargelse over Muhammed-tegninger, kontrasteret med deres manglende forargelse over deres én af deres egne tegninger, der udstillede jøderne på samme måde som Muhammed blev udstillet. Dette vakte ikke et skuldertræk hos ledelse. For jøderne hører med til ‘os’, de var ikke eksotiske nok til at få tildelt beskyttelse og omsorg af ‘den hvide mand’. ”Forargelsen var således en avanceret politisk korrekt racisme (‘antiracismens racisme’, som man kalder den), hvor mødet med den ædle vilde påkalder sig en særlig moralsk adfærd og ansvarlighed – især fordi den vilde ikke forventes selv at tænke eller handle.”\nDet er netop det problematiske ved denne holdning: man tror ikke, at muslimer kan tænke selv; man viser dem enorm omsorg, men drukner fuldstændig al deres selvstændighed i denne omsorg; man siger, at man ønsker for dem, at de må gennemgå en oplysningstid, som vi i vesten har været igennem vor oplysningstid, men når nogen vover at stille kritiske spørgsmål til dem for på den måde at fremkalde andre og mere religionskritiske tanker hos dem, så er man straks på pletten med sine bebrejdelser mod sådanne kritiske røster, og derved handler man åbenlyst imod det ønske om en oplysningstid for muslimerne, man siger, man har.\nUnder Muhammed-krisen rettede man skytset mod politikerne og mod Jyllands-Posten, men kun i ringe grad mod muslimerne. Det var ellers oplagt at tage al den vold, tegningerne fremkaldte i de muslimske lande, som bevis på, at Kurt Westergaards tegning talte sandt: der er virkelig et enormt voldspotentiale i den muslimske tro. Det er den slags selvmodsigelser, man betragter det som en yndet sport at afsløre, når det ikke drejer sig om muslimer. Men her? Ikke, om syv vilde heste kunne få danske medier til at påpege uoverensstemmelsen. For der er jo tale om disse eksotiske muslimer, og de kan naturligvis ikke gøres ansvarlige for det, de gør.\nNuvel, som det vil være denne blogs læsere bekendt, har jeg fra tid til anden prøvet at udforske de mærkelige bevæggrunde for den tilbageholdenhed med hensyn til islamkritik, der er så udbredt i samfundet. I indlægget ”Den evigtvarende gæstfrihed” (se her) forsøgte jeg at plædere for, at vi stiltiende opfatter os selv som værter og vore indvandrere, specielt de muslimske af slagsen, som gæster; det er et andet skema, vi tænkes at bevæge os efter, end det, de to blogbestyrere fra Jyllands-Posten redegør for. Men gør det noget? Er vi ikke tvunget til at afsøge mange forskellige forklaringer, før vi når frem til den rigtige? Og måske der i virkeligheden er tale om en blanding af det ene og det andet?\nOg måske af det tredje med! I et indlæg ”Den ny farisæisme” (se her) prøvede jeg at indfange årsagen til vort mærkelige selvhad og deraf følgende manglende lyst til at kritisere andre, hvor kritisable vi end mener, de er, deri, at vi forvandler dette: ikke at fjerne splinten i den andens øje, før vi har fjernet bjælken i vort eget (Matt 7,3-5), til en farisæisk handling: nu har vi lært, hvordan man undgå at være farisæer, og så kan vi overfor den islamkritiske person bryste os af, at vi i hvert fald ikke er sådan en farisæer som han. Ak ja. Som de to blogforfattere angriber den antiracistiske racisme, sådan angreb jeg den antifarisæiske farisæisme.\nMen hvor er vi dog indviklede, vi vestlige mennesker! Og hvor er det dog synd for vore indvandrere, at de af alle disse velmenende mennesker skal hindres i at få et indtryk af, hvad der bevæger os, det vil sige, skal hindres i at blive virkelig integrerede i vort samfund.\nNå, man kan vel håbe på, at de finder ud af det alligevel. Men hvorfor dog ikke ligefremt og ligetil være ved, at vi er som vi er? Det er mig en stadig kilde til undren, at vi ikke tør det.


Turbulens | Demokratiet er ikke i krise\n29 Mar Demokratiet er ikke i krise\nPosted at 22:01h in Anmeldelser, Artikler uden for tema, Seneste artikler\tby\tClara Wolf\nCand. mag. i Anvendt Filosofi fra Aalborg Universitet\nDemokratiet styrer – Frihed, lighed, uvished\nDet er en ofte gentaget påstand, at demokratiet er i krise. Det har foranlediget nogle politiske tænkere til at påstå, at krisen skal løses med eksperternes kyndige vejledning (epistokrati) eller ved at udskifte politikere med tilfældigt udvalgte borgere (lottokrati). Men det er lidt for tidligt til at skrive demokratiets mindetale, hvis man spørger Jan-Werner Müller. I sin nyeste bog Demokratiet styrer fra 2021 inviterer Müller læseren ind i et historisk perspektiv på demokratiet. Gennem anekdoter fra historien og referencer til mange af demokratiets fædre giver Müller et overbevisende argument for det repræsentative demokrati som den bedste styreform.\nVed første øjekast er Demokratiet styrer en overskuelig størrelse. 279 sider og stor linjeafstand. Desværre er bogen pakket med lange indskudte sætninger og knudrede formuleringer, så man er ikke altid sikker på, hvad Müller faktisk mener. Dette medfører, at bogen ikke læses i det “inviterende stræk”, som udtalelsen af The New York Times på forsiden giver indtryk af. Men hvis man som læser kan finde tålmodigheden frem til at rede hoved og hale i de lange knudrede sætninger, venter der til gengæld en tankevækkende diskussion af demokratiet. Bogens undertitel er frihed, lighed, uvished, hvor ‘uvished’ i denne danske version er understreget med kraftigt rødt på forsiden. Det giver et godt fingerpeg af, hvor Jan-Werner Müller vil hen med sin bog: Demokratiet er karakteriseret ved uforudsigelighed, fornyelse, omskiftelighed og vigtigst af alt – valg af nye personer på magten.\nEn hyldest til det repræsentative og deliberative demokrati\nDet er tydeligt, at Jan-Werner Müllers bog er et forsvar af demokratiet i sin nuværende deliberative og repræsentative form. Dette forsvar kommer i en kontekst af, at demokratiets fætre og kusiner har fået mere medieomtale i de seneste par år. Eksempelvis har Jason Brennans Against Democracy fra 2016 vundet stor opmærksomhed. Brennans bog argumenterer for, at epistokrati (også kaldt ekspertvælde, teknokrati eller meritokrati) vil producere langt bedre resultater politisk set end demokratiet, hvorfor vi bør skrotte demokratiet. Et andet eksempel er det såkaldte “lottokrati”, hvor en tilfældig udvægelse blandt befolkningen dikterer, hvem der sidder ved magten. Den tidligere amerikanske præsident Donald Trumps spøgelse går igennem både disse proklamationer om demokratiets krisetilstand og den stigende opbakning til andre styreformer. Jan-Werner Müller beder os falde til ro og have tillid til demokratiet som den mindst dårlige styreform.\nIfølge Müller mangler både meritokrati og lottokrati den dynamik og kreativitet, som findes i det repræsentative demokrati. Han har den vigtige pointe, at dem, som foreslår lottokrati eller meritokrati har en fejlagtig forståelse af politik. De misforstår politik som noget, teknokrater skal føre – med andre ord at politik blot består af en række veldefinerede problemer som skal løses af de bedste eksperter. Repræsentativt demokrati, mener Müller, er god til at finde problemer. Problemer forstået på den måde, at konkurrerende narrativer om samfundets problemer (ideologier, om man vil) kan have en sameksistens. Det er selvfølgelig ikke sådan, at alle karakteriseringer af samfundets problemer er lige gode – som Hannah Arendt har udtrykt det, så bør meninger være begrænset af kendsgerninger. Men som Walter Lippmann har formuleret det, så afhænger de kendsgerninger vi har af, hvor vi står og af de vaner, vores øjne har. De ligger ikke bare klar til at blive opdaget som objektive fakta. Er det indvandring, høje skatter, lav velfærd eller klimaforandringer, som er de vigtigste problemer i dag? Det kan partier gå sammen om at definere – og den offentlige debat kan bestride eksisterende synspunkter. Vælgerne afgør dernæst, hvilke af samfundets problemer er mest presserende, og partipolitikerne får magt til at indføre deres erklærede politik proportionelt med folkelig opbakning. Her kommer Demokratiet styrer som et forfriskende og pragmatisk forsvar for demokratiet.\nBack to basics: Demokrati er…\nJan-Werner Müller argumenterer dog også, at demokratiet (hvad enten det er USA eller Spanien – to lande, som Müller fokuserer på i bogen) har plads til forbedring. Eksempelvis foreslår han, at det handler om at styrke institutionerne og at have tillid til, at vælgerne ikke er så dumme, som nogle hævder, at de er. De er udemærket klar over, hvad de laver, når de stemmer på Donald Trump eller på det populistiske parti Podemos. Han mener ikke, at det bliver domstolene eller de højtuddannede, som redder demokratiet – men mobiliseringen af borgere.\nIfølge Jan-Werner Müller har demokratiet, når man vender tilbage til grundprincipperne, to væsentlige karakteristika (s. 121):\n1) For det første skal der være et sted og særlige tidspunkter til at træffe kollektivt bindende beslutninger for at kunne udtrykke politisk vilje gennem lovgivning (dvs. et parlament eller lignende). Som han udtrykker det: “Et flertal får sin vilje, efter at oppositionen har givet udtryk for sin mening”.\n2) For det andet er der brug for et sted, hvor der løbende kan dannes meninger og fremføres politiske vurderinger om samfundet i almindelighed. Med andre ord: “Enhver kan komme til orde, mere eller mindre til enhver tid”.\nDet er generelt et gennemgående træk for Demokratiet styrer, at klassiske demokratitænkere som Jean-Jacques Rousseau og Alexis Toqueville bliver støvet af og genbesøgt. Det er forfriskende, at Jan-Werner Müller konsulterer med de oprindelige tanker bag det moderne demokrati. Det sker også med en vis skepsis, heldigvis, for Müller bruger de klassiske politiske tænkere som sparringspartnere for tænkningen snarere end en reel kilde til ekspertise. Disse afbalanceres med samtidens politiske tænkere med over 300 forskellige henvisninger til f.eks. Elizabeth Anderson og Thomas Piketty. Generelt bygger Jan-Werner Müller sin diskussion og argumentation på et stort forfatterskab inden for politik, økonomi, skønlitteratur og så videre – hvilket helt sikkert er med til at give det dens ambitiøse og berigede karakter.\nCoda: Håb for demokratiet\nJan-Werner Müller afrunder diskussionen i et ‘coda’ ved at liste flere grunde til at føle håb for demokratiet. Den første grund indebærer, at selvom mange mennesker i dag er skuffede over eller utilfredse med demokratiets tilstand, så er det de færreste, der vil vende ideen om et demokrati ryggen. De fleste mennesker støtter ideen om et demokrati og vil til hver en tid vælge denne styreform frem for autokrati, oligarki eller “lottokrati” af tilfældigt udvalgte borgere. Dette leder også til Müllers anden grund til håb, nemlig at selv de mest udemokratiske partier og bevægelser ønsker at fremstå demokratiske. Dette ‘hykleri’ mener Müller kan give håb. Når mange autoritære skikkelser bliver ved med at lade som om, at de er demokratiske, giver det en åbning for, at folket kan kritisere og udfordre autoritære ledere. En tredje grund til håb er, at faktorer, som udgør en trussel for demokratiets helbred, f.eks. den stigende ulighed og kulturkampe i USA, er politisk skabte og kan derfor også afskaffes af politik. De konflikter og den store grøft i f.eks. amerikansk politik er ikke statiske men netop mulige at forandre. Det er denne forsigtige optimisme på demokratiets vegne og opfordring til civil handling, som jeg vil tage med mig efter at have læst Jan-Werner Müllers Demokratiet styrer. Derfor en varm anbefaling til at læse dette knudrede men tankevækkende forsvar for demokratiet.


House Doctor Boligartikler | Spar 5% på hele sortimentet!\nHOUSE DOCTOR (949)\nHouse Doctor er en dansk designvirksomhed som udsprang tilbage i 2001, da søstrene Rikke Juhl Jensen og Gitte Juhl Capel havde en brugskunstforretning i Ikast, og derfra designede de første møbler. Det blev starten til det vi i dag kender som House Doctor. Butikken i Ikast blev over nogle år langsomt afviklet og arbejdet med at designe brugskunst, møbler og andre designemner til hjemmet tog over. Flere år senere er broderen Klaus Juhl Pedersen også stødt til virksomheden, og de 3 søskende driver i dag House Doctor fra det nye store domicil i Ikast. I dag er der mere end 100 ansatte i den blomstrende virksomhed, som leverer til det mest af Europa, New Zealand, Japan og flere andre lande.\n1 til 24 af 949\nHOUSE DOCTOR TERRA URTEPOTTE (GRØN/55X50 CM)\nSpecial Price 1.643,00 kr\nHOUSE DOCTOR BUSH TANDBØRSTEHOLDER (BRUN)\nPris: Før 194,00 kr\nHOUSE DOCTOR FOEM URTEPOTTE (BRUNERET MESSING/28X25 CM)\nHOUSE DOCTOR FOEM URTEPOTTE (ANTIK MESSING/24X20X24 CM)\nHOUSE DOCTOR FOEM URTEPOTTE (BRUNERET MESSING/24X20 CM)\nHOUSE DOCTOR CAST BAKKE (SORT)\nHOUSE DOCTOR FOY SKÅL (BRUNERET MESSING)\nHOUSE DOCTOR CROWN LYSESTAGE (SORT)\nHOUSE DOCTOR HAFI TÆPPE (BRUN/250X250 CM)\nPris: Før 5.999,00 kr\nHOUSE DOCTOR MIRR FYRFADSSTAGE (GOLDEN)\nHOUSE DOCTOR HAFI TÆPPE (GRÅ/BRUN/250X250 CM)\nFind House Doctors lækre Boliginteriør her\nHouse Doctor har siden deres lancering i 2005 skabt tusindvis af produkter til hjemmet. Produkterne er altid kendetegnet ved deres unikke og personlige design, lækre kvalitet, og hyggelige atmosfære. Med stor inspiration fra den klassiske, skandinaviske stil, blandet med et boho-agtigt vibe, har House Doctor skabt sig et prisvindende navn, der er blevet kendt verden over. Med deres årlige kollektioner tilbyder de konstant nye produkter til ethvert hjem, der altid følger tidens trends, men alligevel har sit helt eget tvist.\nAlle 3 House Doctor søskende er udstyret med kreative evner og deler en tro på, at smukke hjem fremmer livsglæden. House Doctor er personligt boligtilbehør til hjemmet, der er provokerende og ikke er alt for formelt. House Doctor tilbyder møbler og boligtilbehør til den bevidste og boliginteresserede kunde, som gerne vil skabe et hyggeligt og varmt hjem, hvor man føler sig velkommen.\nBoligartikler af høj kvalitet fra House Doctor\nHvert år kommer der masser af spændende nyheder indenfor både lamper, lysestager, møbler, vasketøjskurve og meget andet. Alt i flotte nye designs og til konkurrencedygtige priser. Der bliver afholdt messer rundt om i verdenen, og ikke mindst deres egen in-house messe er populær. Her møder altid hundredvis af forhandlere op for at se de nye produkter.\nFunktionelle og pænt designede køkkenartikler til dig\nKøkkenet er blevet en stor del af sortimenetet hos House Doctor, og blandt andet er deres keramikserie "Rustic" og deres porcelænsserie "Grey Stone" blevet meget populære.\nHouse Doctor’s høje popularitet kan skyldes deres utrolige innovation når det kommer til køkkenartikler. Hos House Doctor er fint nemlig ikke godt nok, de stopper ikke før de når absolut perfektion. Derfor ser du også at mange af deres produkter er lidt alternative og unikke. På den måde kan deres køkken elementer faktisk passe ind i ethvert hjem da det jo er meningen at de skal skille sig lidt ud.\nNogle gange går House Doctor også den helt anden vej og laver noget der passer ind i alle hjem ved at være fuldstændig neutralt. Her er de sorte Square Grydelapper et godt eksempel. Disse læder grydelapper ser utroligt fede ud og passer samtidigt ind i alle hjem.\nMøbler fra House Doctor er en voksende gruppe, og rummer alt fra Daybeds, sofaer og stole til borde, kommoder og vinreoler. De fine møbler er lavet i den originale House Doctor stil som er kendetegnet af rå minimalisme. Derfor kan du finde mange rå møbler lavet af natur materialer som skind, træ osv. For eksempel er denne Loungestol fra House Doctor utrolig fin på terrassen med dens tilhørende bord som kan ses her.\nEt andet meget populært møbel er deres Apart hyldebærer, som findes i både sort og messing, og passer perfekt til deres marmorhylder. Brug Apart hylderne i stuen, soveværelset eller i entreen. Ja, de vil passe i de fleste rum.\nÉt andet af disse møbler er blandt andet HOUSE DOCTOR LÆNESTOL QUEST GRÅ MELANGE 75X79 CM H84 CM SIDDEHØJDE 40 CM. Denne super lækre lænestol har et minimalistisk udseende, der er utrolig indbydende. Lænestolen har et betræk i lysegråt polyester, et fyld af polyurethan skum, og ben i massivt egetræ. Den måler 75 x 79 x 84 cm, og siddehøjden er 40 cm. Det enkle look gør, at lænestolen passer ind i ethvert hjem, hvor den ikke kun bidrager med en komfortabel siddeplads, men også et dekorativt element til rummet.\nEt andet lækkert møbel er HOUSE DOCTOR SPISEBORD TEAKY (H74XØ130CM). Dette spisebord, fremstillet af teaktræ, har fået det meget passende navn ”Teaky”. Bordet måler 130 cm i diameter og 74 cm i højden, så det er lidt til den mindre side. Dette er dog intet problem, hvis man godt kan lide at sidde tæt sammen når man spiser. På den måde har man heller ikke så lang afstand imellem sig, og det gør det en smule mere hyggeligt at spise måltider sammen. Man kan evt. fuldende oplevelsen med HOUSE DOCTOR SPISEBORDSTOL TEAKY (L60XB33XH60 CM), men grundet spisebordets simple og naturlige look, kan man bruge alle mulige slags stole til det.\nDe øvrige House Doctor produkter\nHouse Doctor har mange super fine nipsting som kan pifte dit hus lidt op. Engang i mellem laver House Doctor nemlig et produkt som måske ikke passer ind i de øvrige kategorier men de ser stadig smukke ud. Derfor har vi lavet en kategori med alle de andre fine House Doctor produkter, og du kan se dem her. Her finder du alt fra en uro til termokander og alt der imellem. Et af de produkter der hører til i alt der er imellem er Evighedskalenderen, som findes i både bord og vægmodel. Denne kalender kan placeres på skrivebordet, i vindueskarmen. Hvis du ikke er til bord modellen kan du hænge den store model op på væggen.\nI House Doctors udvalg finder du generelt alt, du behøver for at skabe et smukt og personligt hjem. Vores hylderne bugner af bl.a. håndlavet porcelæn, skulpturelle lamper, lækre møbler og eksklusive boligaccessories. House Doctor giver dig et dagligt vitamintilskud til et mere inspirerende, smukkere og personligt hjem.\nHer på siden er du sikret et stort udvalg af boligartikler og vi matcher alle priser på House Doctors produkter.\nHouse Doctors andre mærker\nGrundet House Doctors store succes, har det givet dem mulighed for at udvide deres sortiment med andet end bare møbler. Gennem årene har de derfor skabt tre populære brands. Det første er Nicolas Vahé. Med dette brand har de lanceret lækre gourmetprodukter til køkkenet, der er både velsmagende, baseret på gode og sunde ingredienser, og som gør madlavningen mere spændende, alt sammen til en overskuelig pris.\nMed alt fra marmelade og krydderier, til chokolade og olier byder Nicolas Vahés sortiment på alt hvad man kan drømme om, madelsker eller ej. De bygger på en filosofi om at skabe elementer til madlavningen, der er tilfredsstillende lige fra indpakning til smag.\nHouse Doctors andet brand er Meraki. Går man bare en lille smule op i livsstilsprodukter, så har man med garanti hørt om lige præcis dette mærke. Deres udvalg byder nemlig på alt lige fra sæbe og roomspray, til badekåber og tandbørster. Alle deres produkter er skabt ud fra et ønske om et æstetisk udseende, og lækre og naturlige ingredienser. Hele fremstillingsprocessen er baseret på en respekt og kærlighed for naturen, og det er blandt andet derfor, at deres emballager er fremstillet af 100% genanvendelige materialer. Meraki er også blevet velfortjent anerkendt for deres produkter, da de har både svanemærket, astma-allergimærket og ecocert-mærket.\nSidst, men ikke mindst, er der Monograph. Med Monograph har House Doctor ønsket at skabe et brand, der udelukkende fremstiller praktiske og flotte kontorartikler. Her finder du notesbøger, opslagstavler og dekorativ opbevaring, der alt sammen er skabt til at give dit kontor en personlig og rolig atmosfære, uden alt for mange forstyrrende elementer. Alle produkterne er holdt i simple og varme farver, der kan sammensættes på kryds og tværs, og som har til opgave at booste din kreativitet så meget som muligt.


Glas & Borddækning\nPinolino VIKTORIA - børneseng og bred puslekommode\nPinolino TUULA - børneseng og bred puslekommode\nPinolino RIVA - børneseng og bred puslekommode\nLækre børnemøbler, der holder i MANGE år...\nIndretningen af børneværelset skal være praktisk, funktionel og i god kvalitet, så møblerne kan holde i mange år og gerne gå i arv...\nHer hos L for Living, har vi Pinolino børnemøbler i flotte design og i en fantastisk god kvalitet, der kan holde i mange år.\nPinolino børnemøblerne bliver produceret i Tyskland og de er så sikre på deres gode kvalitet, at de yder 10 års garanti på alle produkter. Ved at købe flere møbler til børneværelset på én gang, får du rabat via vor møbelpakker samt mulighed for lempelige afdrag uden renter og gebyrer.\nDer er intet som at træde ind i et hyggeligt børneværelse, der oser af kvalitet og god smag - det sætter prikken over iét...\nPuslekommoder - hvor det hele er lige ved hånden\nDer behøver ikke at rode, fordi der er en masse opbevaringsplads og "lillemanden" eller "lillepigen" stortrives i dejlige omgivelser og det er nemt at pusle barnet på de funktionelle puslekommoder, hvor det hele er lige ved hånden. Når barnet er kommet over "puslealderen" har man en flot og anvendelig kommode mange år frem i tiden.\nKombisengene kan også bruges i rigtig mage år, da de kan trækkes ud og "vokse" med barnet fra babyseng til juniorseng for senere at blive brugt som sofa. Mange af børnesengene har aftagelige tremmer, så barnet selv kan stå op, når barnet bliver lidt større.\nDet er også vigtigt at barnet sover på en ordentlig madras. Vi har et udvalg af allergivenlige og komfortable madrasser samt selvfølgelig puder, baby- og juniordyner, sengelinned m.m.\nKlædeskabene - de er rummelige og kan også bruges af alle aldre. Så ved at investere i kvalitet, har man faktisk sparet på sigt....\nDu har mulighed for at vælge mellem flere serier - så der er noget for enhver smag - prøv at tage et kig :-)


byråd – nytgribskov\nVi vil være digitale\nnytgribskov har på byrådsmøde den 14. marts stillet forslag om, at byrådsmedlemmerne i fremtiden skal have deres dagsorden i elektronisk form – og ikke længere i papirudgave sendt til privatadressen. Byrådsmedlemmerne har alle fået udleveret en ipad. Derfor mener vi,\nSent torsdag eftermiddag blev nytgribskov kontaktet af borgmester Kim Valentin. Valentin orienterede om situationen i Venstre, hvor børneudvalgsformand Trine Egetved har forladt partiet til fordel for Konservative. “I nytgribskov ser vi det det som en ny mulighed for demokratiet i


Dobbeltpublicering, overlappende publikationer og selvplagiering – Forskerportalen.dk\n/Plagiering og god citatskik /Dobbeltpublicering, overlappende publikationer og selvplagiering\n2 Selvplagiat kan være i strid med ansvarlig forskningspraksis, men ikke være uredelighed\n3 Videnskabsetiske normer om selvplagiat\n4 Kodeksen respekterer traditionen på de forskellige videnskabelige områder\n5 Egentlig dobbeltpublicering\n6 Overlappende publikationer og andre former for genbrug\n6.1 Genbrug af tidligere publicerede tekststykker og formuleringer\n6.2 Genbrug af tidligere publicerede forskningsdata, resultater mm.\n6.2.1 Afhandlinger, der skal føre til en akademisk grad\n7 Ophavsretlige begrænsninger for genanvendelse af eget arbejde\n7.1 Fælles ophavsret til det tidligere arbejde\n7.2 Når ophavsretten til det tidligere arbejde er overdraget til et forlag m.v.\nHvis forskere genbruger stof, de allerede har publiceret én gang, i nye publikationer, har de i et vist omfang en forskningsetisk forpligtelse til at gøre opmærksom på det. Hvis ikke de lever op til det, kan der være tale om et forskningsetisk angribeligt ”selvplagiat”. Spørgsmålet er imidlertid, hvor grænserne går.\nMens der på nogle videnskabelige områder har dannet sig ret faste principper for disse fænomener, giver de på andre videnskabelige områder anledning til tvivl.\nSelvplagiat kan være i strid med ansvarlig forskningspraksis, men ikke være uredelighed\nUdvalgene vedrørende videnskabelig uredelighed (UVVU) anså sig for kompetente til at beskæftige sig med selvplagiat-problemstillinger og gjorde det ofte. Det skete bl.a. i den såkaldte Klarlund-sag. Her blev den kendte læge Bente Klarlund fundet uredelig af UVVU, bl.a. fordi hun havde genbrugt måleresultater. UVVUs afgørelse blev siden erklæret ugyldig af Østre Landsret. Se interviews med Klarlund-sagens hovedpersoner på UBVAs symposium Forskning, etik og jura, 2014 og på UBVAs arrangement om Forskningsetik og retssikkerhed på Folkemødet på Bornholm 2015.\nUVVUs efterfølger Uredelighedsnævnet kan derimod ikke beskæftige sig med selvplagiatsager. Det skyldes, at § 3 definerer uredelighed som omfattende bl.a. ”plagiering”, hvilket igen defineres som ”Tilegnelse af andres ideer, processer, resultater, tekst eller særlige begreber uden retmæssig kreditering”. At selvplagiat højst kan stride mod ansvarlig forskningspraksis, men ikke være udtryk for uredelighed, er bevidst understreget flere steder i forarbejderne til uredelighedsloven. Se nærmere forarbejderne til loven på https://www.retsinformation.dk/eli/ft/201612L00117.\nUddrag af forarbejderne til forslag til lov om videnskabelig uredelighed m.v. af 25. januar 2017:\n[Der] foreslås en mindre justering af definitionen af plagiering ved en tilføjelse af, at plagiering omfattet af uredelighedsbegrebet vedrører tilegnelse af andres ideer, processer, resultater, tekst eller særlige begreber. Denne justering foreslås for at skabe overensstemmelse med international praksis og opfattelsen i de danske forskningsmiljøer, hvorefter selvplagiering, dvs. genbrug af eget tidligere anvendt stof uden retmæssig kreditering, ikke kan betragtes som videnskabelig uredelighed. Det bemærkes hertil, at selvplagiering vil kunne falde ind under definitionen af tvivlsom forskningspraksis i lovforslagets § 3, stk. 1, nr. 5.\nSelvplagiering i form af eksempelvis genbrug af egne tidligere anvendte tekstpassager og lignende vil […] alene kunne behandles som tilfælde af tvivlsom forskningspraksis. Det forventes endvidere, at forfatterskabstvister som udgangspunkt vil blive håndteret som tilfælde af tvivlsom forskningspraksis fremfor at blive anset som videnskabelig uredelighed i form af plagiering.\nVidenskabsetiske normer om selvplagiat\nSelvom selvplagiat ikke kan være udtryk for egentlig uredelighed, kan det stadig stride mod ansvarlig forskningspraksis. Kodeks for forskningsintegritet udtaler nærmere i pkt. 3.1.:\nForskningsresultater bør publiceres på en ærlig, gennemsigtig og præcis måde.\nPublicering af de samme resultater i mere end én publikation må kun forekomme under særlige, tydeligt forklarede og fuldt oplyste omstændigheder.\niii. Hvis primært materiale, data, fortolkninger eller resultater genanvendes, bør der gøres tydeligt rede for dette.\nVed anvendelse af eget arbejde … i en publikation skal der angives tilstrækkelige og præcise referencer hertil.\nBegreberne “primært materiale” og “data” er defineret således i kodeksen (side 9):\nData er detaljerede optegnelser over det primære materiale, som udgør grundlaget for den analyse, der fører til resultaterne.\nKodeksen respekterer traditionen på de forskellige videnskabelige områder\nNår man umiddelbart læser kodeksens regler, kunne man få indtryk af, at alle former for genbrug af tidligere publiceret stof altid skal deklareres, og at en lang række tilfælde af genbrug, som man plejer at opleve som naturlige, nu er i strid med ansvarlig forskningspraksis.\nDet er imidlertid ikke tilfældet. Kodeksens generelle udgangspunkt er nemlig, at dens regler skal forstås og administreres på en måde, som respekterer traditionerne inden for de forskellige forskningsområder. Det fremgår af kodeksens s. 5. Det hedder her:\nDet har stor betydning, når man tolker kodeksens regler om selvplagiat.\nDer er tale om egentlig dobbeltpublicering, hvis det samme manuskript, fx til en videnskabelig artikel, publiceres mere end én gang. Der tales i den forbindelse om primær publikation og sekundære publikationer. Der kan nævnes mange eksempler på legitim dobbeltpublicering, herunder\nOffentliggørelse af en artikel på flere sprog\nOptryk af en tidligere publiceret videnskabelig artikel i en antologi, som samler en række væsentlige videnskabelige bidrag på det gældende område\nPublicering af et bidrag til et festskrift, som ofte kun har få læsere, i et videnskabeligt tidsskrift\nParallelpublicering i et open access repositorium\nEgentlig dobbeltpublicering uden tydelig angivelse af, at det pågældende manuskript er publiceret tidligere, anses i almindelighed for at være et brud på ansvarlig forskningspraksis.\nMange tidsskrifter stiller krav om, at indsendte manuskripter ikke er publiceret (eller offentliggjort) tidligere. Hvis de accepterer sekundære publikationer, er der ofte fastsat særlige regler for dem. På nogle videnskabelige områder er der udviklet mere generelle retningslinjer for sekundære publikationer. Se fx ICMJE’tain’t retningslinjer for sekundære publikationer.\nEgentlig dobbeltpublicering kræver altså, at det angives, at der er tale om det. Ellers er det et brud på ansvarlig forskningspraksis. Herudover følger det af ophavsretlige regler, at dobbeltpublicering vil kunne kræve tilladelse fra det forlag/tidsskrift, der først har offentliggjort den pågældende artikel m.v. Hvis der er flere forfattere (ophavsmænd) til det pågældende manuskript, kræver egentlig dobbeltpublicering desuden alle forfatteres samtykke. Ellers kan det være i strid med deres rettigheder ifølge ophavsretsloven.\nOverlappende publikationer og andre former for genbrug\nEgentlig dobbeltpublicering vil sige, at man udgiver det samme manuskrift flere gange. På mange videnskabelige områder er det herudover ikke usædvanligt, at der er et vist overlap mellem en forskers forskningspublikationer, selvom de ikke nødvendigvis er ens. Det kan fx være, at flere publikationer bygger på det samme materiale (forskningsdata) eller formidler de samme resultater. På nogle områder tales der ligefrem om, at forskere kan have en strategisk interesse i at offentliggøre deres forskning i least publishable units, såkaldt salami-publicering.\nI praksis vil det genbrug, der sker, typisk falde i to grupper, der aktualiserer hver deres forskningsetiske spørgsmål:\nFor det første er det et spørgsmål, i hvilket omfang forskere har pligt til at nævne det i tilfælde, hvor de genbruger tekststykker og formuleringer, som de allerede tidligere har brugt i tidligere publikationer.\nFor det andet er det et spørgsmål, i hvilket omfang forskere har pligt til at nævne det, hvis de genbruger andet end tekststykker og formuleringer, herunder forskningsdata og primært materiale, konklusioner mm.\nGenbrug af tidligere publicerede tekststykker og formuleringer\nDet anses som sagt generelt for at stride mod ansvarlig forskningspraksis at genudgive den samme publikation flere gange uden at nævne, at det er det man gør.\nDerimod forekommer det meget tit, at forskere, der beskæftiger sig med det samme emne i flere publikationer, genbruger de formuleringer, de allerede tidligere har brugt, men uden at oplyse for læseren, at der er tale om tekstgenbrug. En juridisk forsker, der for sjette gang i sin karriere beskriver reglerne om ”ansattes ophavsrettigheder”, kan fx ikke have nogen forskningsetisk forpligtelse til at finde på helt nye formuleringer i hver af de seks publikationer, men må have lov til at gentage sig selv i et rimeligt omfang, uden at det behøver fremgå for læseren, præcis hvilke ord og sætninger der går igen. Det er helt sædvanligt på det juridiske område, hvor vi ofte beskriver de samme regler mange forskellige steder i løbet af vores karriere. Denne praksis er ikke i strid med ansvarlig forskningspraksis, fordi det fremgår af kodeksen for forskningsintegritet s. 5, at kodeksens regler respekterer etablerede videnskabelige traditioner. Spørgsmålet er imidlertid, hvilket omfang tekstgenbruget kan have, og om der kommer et punkt, hvor det er så stort, at det bør nævnes at der er tale om genbrug. Hvor går grænsen? Ved ½ side? Ved 2 sider? 5 sider? 10 sider? 20 sider?\nPraksisudvalget ved Københavns Universitet har udtalt sig detaljeret om emnet i sin afgørelse af 29. marts 2016. I sagen var den tidligere forskningsminister Esben Lunde Larsen anklaget for bl.a. selvplagiat, fordi han visse steder i sin ph.d.-afhandling havde genbrugt formuleringer, som han allerede havde brugt i tidligere publikationer.\nPraksisudvalget finder, at reglerne om god videnskabelig praksis generelt skal fortolkes i lyset af reglernes formål, der i denne sammenhæng navnlig er at sikre mod vildledning om egen indsats og resultater. Dette betyder, at selv ved gengivelse af relativt omfattende dele af egen tidligere publiceret tekst vil der normalt ikke ske vildledning om egen indsats og resultater, og den objektive betingelse (se nærmere s. 6) for, at der foreligger brud på god videnskabelig praksis, vil derfor ikke være opfyldt. Betingelsen vil formentlig kun være opfyldt, hvis gengivelsen af egen tidligere tekst uden kildehenvisning og citationstegn har en vis systematisk karakter, eksempelvis hvis gengivelsen er egnet til at give det indtryk, at den pågældende har en betydeligt større original videnskabelig produktion, end tilfældet i realiteten er. Hvis den uoplyste genbrug af egen tekst indgår i en eksamen/afhandling, der er en del af/skal føre til en akademisk grad, kan der efter omstændighederne foreligge vildledning om omfanget af originalt arbejde. Som nævnt ovenfor bør dette give anledning til selvstændige overvejelser om dobbeltmerit, som det imidlertid ligger uden for udvalgets kompetence at tage stilling til.\nBrug af tekst, der er forfattet af andre, i et forskningsarbejde må […] bedømmes væsentligt strengere end genbrug af egen tekst. […]\nEn af de ting, Esben Lunde Larsen var kritiseret for, var, at han ikke havde nævnt i ph.d.-afhadlingen, at den drejede sig om samme emne som hans speciale. I den forbindelse udtalte Praksisudvalget:\nDu har i dine kommentarer anført, at du beklager, at du ikke har fået redegjort for den brug, som du i ph.d.-afhandlingen har gjort af det indledende arbejde med emnet, som du havde foretaget i dit speciale.\nPraksisudvalget noterer sig din beklagelse, idet udvalget bemærker, at det ikke er ualmindelig praksis, at et speciale i større eller mindre grad nyttiggøres i en ph.d.-afhandling. I sådanne tilfælde finder Praksisudvalget, at dette bør anføres. Kravene hertil afhænger af, i hvilken udstrækning specialet nyttiggøres. Når det drejer sig om tekst, der vedrører alment kendte forhold, som det er tilfældet i nærværende sag, vil det normalt være overlødigt og unaturligt at henvise til specialet, hver gang der er et vist tekstsammenfald. I sådanne situationer vil det efter omstændighederne række med en henvisning i en samlet fodnote, i forordet eller på anden måde. Henset til den relativt begrænsede brug af specialet i såvel kvantitativ som kvalitativ henseende, finder udvalget, at den manglende henvisning til specialet ikke i sig selv er i strid med god videnskabelig praksis.\nAfgørelsen indebærer følgende:\nSkjult genbrug af selv relativt store tekststykker er acceptabelt, hvis ikke det giver et vildledende indtryk af forfatterens videnskabelige indsats\nSkjult genbrug af egen tekst kan stride mod god videnskabelig praksis, hvis det sker på systematisk måde, der vildleder om omfanget af forfatterens videnskabelige indsats\nKarakteren af det værk, hvor tekstgenbruget sker, spiller en rolle. Det er bl.a. betydningsfuldt, om der er tale om et værk, der skal lede til en akademisk grad. I den slags værker skal det nævnes (evt. i forordet), hvis værket bygger på forfatterens speciale.\nPrincipperne fra afgørelsen er siden gentaget af KUs praksisudvalg i senere sager, herunder 31/2018 og 34/2018.\nEsben Lunde Larsen-afgørelsen er formelt set ikke bindende uden for Københavns Universitet, heller ikke for uredelighedsnævnet. Efter UBVAs opfattelse er de principper, som afgørelsen udtrykker, imidlertid rimelige og afbalancerede. Vi kan derfor anbefale, at afgørelsens principper også anvendes uden for Københavns Universitet.\nSynspunkter, der ligger tæt op ad kriterierne i Esben Lunde Larsen-sagen, fremgår også af et Notat om dobbeltpublicering og selvplagiering offentliggjort af Aarhus Universitets praksisudvalg 24. maj 2016. Det hedder her bl.a., at det inden for nogle af de samfundsvidenskabelige og humanistiske fag, der ikke har karakter af eksakte videnskaber, er\n… jævnligt forekommende – og ikke i strid med alment accepterede videnskabsnormer – at en forfatter, som tidligere har analyseret f.eks. en lovbestemmelse eller et skønlitterært værk (og publiceret sit analyseresultat), senere i en anden publikation på det samme kildegrundlag fremlægger samme fortolkning eller vurdering uden at henvise til, at han/hun tidligere på samme grundlag har fremlagt og plæderet for samme ”resultat” – måske endda i passager med helt samme ordvalg. Ingen har hidtil drømt om i almindelighed at betegne dette som videnskabsetisk dubiøst – det vil tværtimod efter omstændighederne i fagfællekredse kunne opleves som overflødigt eller ligefrem unødigt selvhævdende, hvis nogen henviser til sig selv igen-igen på områder, hvor det i højere grad er argumentationen end referencer til tidligere eksakte studier, der tæller. Egentlig ”text recycling” (selvplagiering), hvor man uden at oplyse herom direkte copy-paster fra sig selv, kan dog også her efter omstændighederne – men ikke i almindelighed – kunne karakteriseres som ”questionable” i ovennævnte forstand.\nPå mange områder er det en udbredt praksis, at forskere gentager egen tekst i de afsnit, hvor de beskriver deres metode. Det anses ikke for stridende mod ansvarlig forskningspraksis. Se f.eks. uredelighedsnævnets afgørelse af 12. november 2018. Nævnet – der sådan set ikke kan beskæftige sig med selvplagieringsproblemstillinger – tillod sig ikke desto mindre her at udtale, at\nTekstsammenfaldet mellem publikation III og bilag c vedrører altovervejende metodeafsnittet i publikation III. Nævnet finder, at dette tekstsammenfald ikke går ud over, hvad der kan forventes, når der er tale om, at det er de samme forsøg, der afrapporteres i publikation III og bilag c. Et vist tekstsammenfald mellem metodeafsnit i artikler, der afrapporterer de samme forsøg, er bredt accepteret i den videnskabelige verden og kan generelt ikke anses for at udgøre selvplagiering. Der er derfor efter nævnets vurdering med denne del af sagen ikke tale om plagiering […]\nGenbrug af tidligere publicerede forskningsdata, resultater mm.\nDet forrige afsnit drejer sig om, hvorvidt det er i strid med ansvarlig forskningspraksis, at forskere gentager formuleringer og tekstpassager uden at nævne, at der er tale om genbrug.\nForskere kan imidlertid også genbruge andet end egentlig tekst, f.eks. opfattelser, konklusioner, forskningsdata og primært materiale. Spørgsmålet er, i hvilket omfang det er i strid med ansvarlig forskningspraksis.\nKodeksens regler i pkt. 3.1., citeret ovenfor, kan efterlade indtryk af, at alle former for genbrug er problematisk, medmindre genbruget tydeligt klareres. Det er imidlertid ikke en realistisk forståelse. Som det fremgår af kodeksen s. 5, skal dens regler også på dette område respektere etablerede traditioner rundt omkring på de forskellige videnskabelige områder. Og på mange områder er det sædvanligt at genbruge forskningsdata, konklusioner mm. uden at nævne det.\nEksempel 1: En retsvidenskabelig forsker arbejder med en række retskilder (bl.a. med lovtekster og domme), som må anses for at være “primært materiale” i retningslinjernes forstand. En retsvidenskabelig forsker vil ofte lave optegnelser over fx de domme, der findes om en bestemt problemstilling, som derefter indgår i forskerens retsvidenskabelige analyser. Det er utvivlsomt ikke et krav i retsvidenskabelig forskning, at man ved “genbrug” af de samme retskilder (evt. baseret på tidligere optegnelser herover) “gør tydeligt rede for dette” som anført i retningslinjernes punkt iii.\nEksempel 2: En retsvidenskabelig forsker, der er ved at skrive en lærebog, kommer i denne ind på emnet ”ansattes ophavsrettigheder”, hvilket er et emne, som vedkommende har beskæftiget sig med i 5 tidligere publikationer. Forskeren mener det samme i lærebogen som i de tidligere publikationer og gentager dermed egne konklusioner. Inden for retsvidenskab er der ikke nogen etableret praksis om, at forskere udtrykkeligt skal opremse de publikationer, hvor de mener det samme. Det er derfor givet, at det ikke kan anses for at stride mod ansvarlig forskningspraksis, hvis forskeren i lærebogen undlader at nævne, at han eller hun er nået frem til de samme konklusioner før, eller hvor det er sket henne.\nInden for de våde områder, derimod – herunder inden for lægevidenskab – ser man traditionelt med mere strenge øjne på genbrug af forskningsdata og primært materiale. Se f.eks. Aarhus Universitets ”Standarder for ansvarlig forskningspraksis ved Health” pkt. 3:\nSkjult dobbelt publikation dvs. identiske eller næsten identiske publikationer eventuelt i oversættelse må ikke finde sted. Omvendt accepteres sekundærpublikation (eksempel: engelsksproget artikel der senere publiceres på dansk i Ugeskrift for Læger – eller omvendt), når det gøres i åbenhed. Anvendelse af de samme data eller delmængder deraf i forskellige fremstillinger er ikke dobbeltpublikation, forudsat at der klart oplyses om den datamæssige sammenhæng mellem et nyt arbejde og et foregående arbejde, således at bedømmerne og læserne får fuld indsigt.\nSamme holdning lå bag UVVUs afgørelse i Klarlund-sagen, hvor UVVU anså Bente Klarlund for uredelig, fordi hun havde brugt de samme målinger i flere artikler uden at nævne det. UVVU bemærkede:\nUdvalget bemærker indledningsvist, at grundlaget for, at der i empirisk videnskab med biologisk materiale skal oplyses om anvendelse af samme materiale i flere videnskabelige undersøgelser, er, at de enkelte undersøgelsers resultater og konklusioner er baseret på stikprøver. Ud fra disse stikprøver er det undersøgelsernes formål at beskrive sammenhænge af generel karakter, dvs. gældende for alle individer med de karakteristika, der indgår i undersøgelserne. Da individuelle forskelle i reaktionsmønstre er almindelige for biologiske materialer, beror undersøgelsesresultaters værdi og generaliserbarhed i høj grad på resultater af andre stikprøver, der viser resultater af lignende eller understøttende karakter. Hvis der ikke oplyses om undersøgelsesresultaternes baggrund i samme stikprøve, forledes læseren til at tro, at der er tale om forskellige stikprøver. Dermed vil konklusioner med baggrund i samme biologiske stikprøvemateriale få større vægt, end de er berettiget til, og fejlkonklusioner er nærliggende.\nUdvalget bemærker dernæst, at materiale fra forsøg udført på mennesker selvfølgelig kan anvendes i flere undersøgelser og videnskabelige artikler. I den forbindelse er det udvalgets opfattelse, at der kan være særdeles gode grunde til maksimal udnyttelse af materiale, som er indsamlet med et ikke ubetydeligt ubehag for forsøgspersonen. Ved udøvelse af ansvarlig forskningspraksis skal læseren altid orienteres om alle fornødne oplysninger med henblik på at kunne vurdere de pågældende artiklers resultater på et tilstrækkeligt oplyst grundlag. Dette vil i mange tilfælde indebære, at læseren skal oplyses eksplicit om oprindelsen af forsøgsmateriale og om eventuel tidligere anvendelse af samme materiale, hvilket kan ske i form af 1-2 relevante referencer eller henvisning til et kendt navn på et projekt, en biobank, e.l.\nUdvalget kan på baggrund af Klagers og Indklagedes anbringender, herunder Indklagedes henvisning til en skrivelse fra 70 danske forskere og en række videnskabelige arbejder, hvor samme forsøgspersoner anvendes i forskellige artikler, konstatere, at der ikke foreligger en tilstrækkelig entydig praksis for, at der generelt oplyses om forsøgsmaterialets oprindelse, herunder tidligere anvendelse i artikler, der baseres på samme forsøgspersoner. Udvalget har således foretaget en overordnet gennemgang af de artikler, som Indklagede henviser til, jf. afsnit 7. Udvalget finder imidlertid som angivet ovenfor, at det følger af god videnskabelig praksis, at de konkrete omstændigheder ved et givent videnskabeligt arbejde kan medføre, at oplysninger om forsøgsmaterialets oprindelse skal oplyses eksplicit i den pågældende artikel. Dette gør sig bl.a. gældende i følgende tilfælde: i. Når resultaterne fra to eller flere artikler baseret på samme forsøgspersoner sammenholdes og anvendes til at understøtte de enkelte artiklers konklusioner. Hvis oplysninger om forsøgsmaterialets oprindelse ikke gives i sådanne tilfælde, forholdes læseren viden om sammenhængen i undersøgelsesresultaterne i de forskellige artikler og konklusionernes indbyrdes afhængighed. Dette kan i yderste konsekvens føre til, at resultater fra samme studie anvendes i forskellige publikationer til at understøtte artiklernes konklusioner, uden at læseren er vidende om, at det er samme forsøg og forsøgspersoner, der er tale om. På denne måde kan ét studie anvendes til at underbygge en lang række konklusioner via efterfølgende artikler, idet konklusionerne derved optræder som tilsyneladende uafhængige. ii. Når en selektion af forsøgspersoner holdes skjult for læseren ved manglende oplysninger om forsøgsmaterialets oprindelse. Læseren forholdes herved mulighed for at kunne vurdere artiklens resultater på et tilstrækkeligt oplyst grundlag.\nSe nærmere UVVUs afgørelse af 28. august 2014 s. 78 ff.\nLandsretten afviste dog, at Bente Klarlund havde handlet uredeligt. Se landsrettens dom her.\nI Aarhus Universitets praksisudvalgs tidligere nævnte notat hedder det:\n”Genanvendelse af egne forskningsdata (i nye publikationer) kan […] efter omstændighederne være både acceptabelt og ønskværdigt, navnlig hvor materialet helt eller delvis genbruges/genanalyseres til opnåelse af nye resultater og ny erkendelse. Det gælder også, selv om de nye resultater i et vist (begrænset) omfang måtte være overlappende med de tidligere publicerede […]. Kravet er blot […], at der skal gøres åbent og ærligt rede for dette, således at der er fuldstændig gennemsigtighed om forholdet, overalt hvor det har relevans. Den danske kodeks synes her at gå meget langt, når den i sin definition af ”primært materiale” og ”data”, […] som der ”bør gøres tydeligt rede for”, også medtager personlige noter, anvendt litteratur o.l. Her må efter Praksisudvalgets opfattelse indfortolkes en relevans- og proportionalitetsbegrænsning – med udgangspunkt i det enkelte forskningsområdes særlige karakteristika […].\nSelv om Den danske kodeks overordnet set tilstræber at gælde inden for alle forskningsområder, er det utvivlsomt, at standarderne ikke skal udmøntes fuldstændig ens inden for alle fagområder, hvilket kodeksen også selv giver udtryk for (s. 5). […] Da standarder i modsætning til faste regler er kendetegnet ved at kunne tage farve efter omgivelserne og konteksten, vil der både kunne og skulle tages hensyn til de forskellige vilkår og traditioner fagområderne imellem.\nInden for de naturvidenskabelige og sundhedsvidenskabelige fag, hvor forskningen i høj grad baserer sig på naturlove/naturkonstanter og eksakte empiriske lovmæssigheder, vil den nødvendige åbenhed og gennemsigtighed typisk kræve, at der i forbindelse med gentagen anvendelse i flere studier af samme rådata eller samme ”primære materiale” oplyses om den datamæssige sammenhæng, herunder især et eventuelt metode- eller resultatmæssigt overlap, mellem det ”tidligere” og det ”nye” arbejde. Det nye arbejde bør således her – hvis det indeholder eller bygger videre på tidligere studier – tydeligt skelne mellem på den ene side de tidligere opnåede resultater og på den anden side den nye måde at behandle de benyttede rådata på samt det nye udbytte heraf. […]\nI hvert fald inden for nogle af de samfundsvidenskabelige og humanistiske fag, der ikke har karakter af eksakte videnskaber, forholder det sig anderledes. Her er det jævnligt forekommende – og ikke i strid med alment accepterede videnskabsnormer – at en forfatter, som tidligere har analyseret f.eks. en lovbestemmelse eller et skønlitterært værk (og publiceret sit analyseresultat), senere i en anden publikation på det samme kildegrundlag fremlægger samme fortolkning eller vurdering uden at henvise til, at han/hun tidligere på samme grundlag har fremlagt og plæderet for samme ”resultat” – måske endda i passager med helt samme ordvalg. Ingen har hidtil drømt om i almindelighed at betegne dette som videnskabsetisk dubiøst – det vil tværtimod efter omstændighederne i fagfællekredse kunne opleves som overflødigt eller ligefrem unødigt selvhævdende, hvis nogen henviser til sig selv igen-igen på områder, hvor det i højere grad er argumentationen end referencer til tidligere eksakte studier, der tæller. Egentlig ”text recycling” (selvplagiering), hvor man uden at oplyse herom direkte copy-paster fra sig selv, kan dog også her efter omstændighederne – men ikke i almindelighed – kunne karakteriseres som ”questionable” i ovennævnte forstand.\nAfhandlinger, der skal føre til en akademisk grad\nI afhandlinger, der skal lede til en akademisk grad, f.eks. ph.d.-afhandlinger, bør det udtrykkeligt fremgå, hvis afhandlingen viderefører forfatterens speciale. Det fremgår af KUs Praksisudvalg afgørelse i Esben Lunde Larsen-sagen, citeret ovenfor. Det er også antaget i notatet fra Aarhus Universitets praksisudvalg. Det kan f.eks. nævnes i forordet, at afhandlingen viderefører de studier, forfatteren påbegyndte i sit speciale.\nHvis en afhandling, der skal lede til en akademisk grad, bygger på forfatterens tidligere publicerede værker, kræves der muligvis mere præcise henvisninger. Det er i hvert fald opfattelsen i notatet fra Aarhus Universitets praksisudvalg. Det hedder her:\n“Et særligt spørgsmål rejser sig i de tilfælde, hvor stof, som tidligere er blevet bedømt i forbindelse med opnåelsen af en kandidat- eller ph.d.-grad, i større eller mindre omfang genanvendes i en senere afhandling, som indleveres med henblik på erhvervelse af ph.d.- eller doktofafhandling. Spørgsmålet accentueres inden for de fag, hvor det mere er reglen end undtagelsen, at ph.d.-afhandlinger skrives over mere eller mindre samme emne som den studerendes speciale, eller hvor selve studieordningen (som det generelt er tilfældet med 4+4-forløbene) lægger op til dette.\nEr det pågældende tidligere arbejde publiceret, bør den nye afhandling rumme præcise referencer hertil efter de retningslinjer, der […] gælder for al videnskabelig produktion. Uanset om den pågældendes tidligere bedømte arbejde er publiceret eller ej, bør imidlertid altid kunne kræves i en afhandling, som skal indbringe sin forfatter en videnskabelig grad og dermed bl.a. skal præstere en vis nyhedsværdi, at eventuel genavendelse af tidligere bedømt materiale gøres tydeligt for læserne/bedømmerne. Dette kan, hvis det tidligere bedømte arbejde er upubliceret, normalt gøres i generelle vendinger ved f.eks. blot at nævne, at dette eller hint afsnit ”bygger på” forfatterens tidligere speciale (eller andet arbejde, som forfatteren tidligere er blevet krediteret for). Er det tidligere bedømte arbejde publiceret, må der kunne kræves tydeligere og mere præcise referencer hertil.\nSamlet set må forpligtelsen til at angive tydelige og pålidelige oplysninger om eventuel inddragelse af egne tidligere arbejder således antages generelt at være skærpet i forhold til anden (”almindelig”) videnskabelig publicering, når et manuskript indleves til bedømmelse med henblik på at opnå en akademisk grad […].”\nOphavsretlige begrænsninger for genanvendelse af eget arbejde\nForskningspublikationer er normalt beskyttet af ophavsret som ”litterære værker”, og denne ophavsret tilkommer den eller de forskere, der har frembragt værket, jf. ophavsretslovens § 1 og § 6.\nOphavsretten indebærer blandt andet, at det kræver forskernes samtykke at råde over værket ved at fremstille eksemparer af det og ved at gøre det tilgængeligt for almenheden (fx ved at udgive eller offentliggøre det). Ophavsretten beskytter ikke bare værket som helhed, men også enhver del af værket, som er præget af ophavsmandens personlige skabende indsats. Det kan fx være en krænkelse af forskernes ophavsret, hvis andre uden deres samtykke gengiver konkrete uddrag af en bog (forudsat der ikke er tale om et lovligt citat) eller skriver en bog med samme originale struktur/opbygning. Derimod beskytter ophavsretten fx ikke abstrakte idéer, teorier, emner, metoder, pointer m.v. Det betyder bl.a., at det ikke udgør en krænkelse af forskernes ophavsret at skrive en bog om samme emne, der er baseret på samme grundlæggende idé og evt. baseret på brug af samme metoder osv. I disse tilfælde kan det imidlertid være forskningsetisk forkert at gøre dette, hvis det sker uden behørig kreditering af forskernes bog.\nLæs mere i UBVAs informationsbog Ophavsret for begyndere.\nFælles ophavsret til det tidligere arbejde\nNår flere forskere har frembragt en forskningspublikation, der beskyttes ophavsretligt som et litterært værk, i fællesskab, har de fælles ophavsret til værket. Det betyder, at det som udgangspunkt kræver samtykke fra alle ophavsmænd (forskere), hvis nogen ønsker at råde over værket på en måde, som kræver ophavsmandens samtykke, jf. bemærkningerne ovenfor. Dette gælder også, hvor fx én forsker ønsker at genbruge ophavsretligt beskyttede dele af den fælles forskningspublikation. Hvis dette gøres uden samtykke, krænker forskeren således de andre ophavsmænds ophavsret til den pågældende forskningspublikation.\nNår ophavsretten til det tidligere arbejde er overdraget til et forlag m.v.\nDe fleste forskningspublikationer udgives på bog- eller tidsskriftsforlag, og i denne forbindelse overdrager forskerne ophavsretten til den pågældende publikation til forlaget helt eller delvist. Det afhænger altid af en konkret vurdering af den enkelte aftale om publicering, hvordan forskeren er stillet i denne henseende, men i mange tilfælde indebærer forskerens publicering af værket blandt andet følgende:\nAt forskeren ikke uden forlagets samtykke må udgive eller offentliggøre den pågældende forskningspublikation (værket) på anden vis, herunder på et andet forlag eller i et open access repositorium.\nAt forskeren ikke uden forlagets samtykke må genbruge dele af forskningspublikationen (værket), som i sig selv er udtryk for forskerens personlige skabende indsats (jf. bemærkningerne ovenfor), i andre sammenhænge, herunder i andre forskningspublikationer, undervisning og formidling. Dette er en konsekvens af, at forskeren har overdraget sin ophavsret til forlaget.\nAt forskeren har en loyalitetspligt over for det forlag, der har udgivet bogen/artiklen. For bogudgivelser indebærer dette ofte, at forskeren ikke uden forlagets samtykke må udgive andre bøger, der direkte konkurrerer med det værk, som forlaget har udgivet, og som underminerer forlagets muligheder for at afsætte det.\nEn forsker, der har fået udgivet en forskningspublikation på Forlag X, vil således i en række tilfælde handle retsstridigt i forhold til Forlag X, hvis forskeren uden samtykke fra Forlag X genudgiver den samme publikation på et andet forlag, fx som bog eller som artikel i et tidsskrift. Hvis Forlag X giver sig samtykke til genudgivelsen, handler forskeren derimod ikke retsstridigt i forhold til Forlag X.\nI nogle tilfælde udgives eller offentliggøres forskningspublikationer uden nogen nærmere aftale om vilkårene herfor. Det kan fx være tilfælde, hvor der ikke indgås nogen egentlig aftale om publicering med et tidsskrift. I sådanne tilfælde må det bl.a. vurderes, hvad der mellem parterne har været forudsat omkring publiceringen. I nogle tilfælde har tidsskriftet fastsat vilkår for publicering på en hjemmeside, som forskeren måske ikke har været opmærksom på ved indsendelse af artiklen – i mange tilfælde vil disse vilkår imidlertid kunne tillægges betydning alligevel. Det afhænger dog altid af en konkret vurdering.\nNår det gælder ph.d.-afhandlinger, der indgives til bedømmelse ved en dansk forskningsinstitution, er institutionen ifølge ph.d.-bekendtgørelsen forpligtet til at gøre afhandlingen offentligt tilgængelig i forbindelse med ph.d.-forsvaret. Det er UBVA’s vurdering, at dette ikke indebærer nogen overdragelse af ophavsret til institutionen ud over hvad der er nødvendigt for at opfylde forpligtelsen efter ph.d.-bekendtgørelsen.\nOphavsretten kan i nogle tilfælde betyde, at forskere kun kan genbruge dele af deres tidligere forskningspublikationer med samtykke fra det forlag, der har udgivet den pågældende forskningspublikation, og/eller med samtykke fra de andre forskere, som har været med til at frembringe den pågældende publikation.


Danskerne tror på AG København – Ekstra Bladet\nFredag d. 20. apr. 2012 - kl. 15:08 0\nDanskerne tror på AG København\nKlar overvægt i spil på sejr over Barcelona\nHos Danske Spil har mange satset på, at Mikkel Hansen har scoringsproblemer i aften og netter under 6,5 gange. (Foto: Jakob Jørgensen)\nFest skal der nok blive i Parken i aften, når AG København møder håndbold-giganten FC Barcelona i den første af to Champions League-kvartfinaler. Når de over 21.000 tilskuere forlader Danmarks nationalarena, forventer spillefuglene, at det bliver opløftet af en hjemmesejr.\n- Vi har modtaget ca. 80 procent af indsatserne på AG København. Et tidligt tip på et bettingforum betød, at vi fik en del action, og i dag tegner sig det samme billede, siger Frederik Søvang, seniorbookmaker for NordicBet, som vurderer catalanerne til at være svage favoritter ... også i Parken.\n- Selv med hjemmebanen er det svært at gøre AG til forhåndsfavoritter, når de er oppe mod det hold, vi sammen med Kiel har som favoritter til at vinde turneringen, siger han.\nBlandt de mere seriøse sportsbettere er der tvivl om aftenens resultat.\n- Vores kunder, som er vindende spillere på håndbold, er på forhånd uenige. De spiller begge veje, fortæller Frederik Søvang.\nFik annulleret direkte rødt\nKampen var også anledning til en længere snak oddssætterne imellem hos Danske Spil\n- Vi har sat odds efter, at hviderusseren Rutenka ikke var med. Han er en spiller på niveau med Mikkel Hansen og fik direkte rødt mod Montpellier. Kendelsen appellerede Barcelona til EHF og har fået karantænen annulleret, fortæller Jan Trier, oddssætter ved Danske Spil.\n- Vi besluttede så at beholde oddset, hvilket betyder, at vi med 2,05 har det højeste odds i verden på Barcelona, siger han.\nSidstnævnte er korrekt, men Scandic Bookmakers udbyder det samme. Markedsgennemsnittet lå fredag over middag på 1,96 på Barcelona mod 2,07 på AG København.\nSe også: Barca-stjerner: Stor respekt for Mikkel\nSe også: AGK-direktør: Skuffende hvis vi taber\nHos Danske Spil er 60 procent af indsatserne sat på AG København mod 20 procent på både uafgjort og Barcelona.\n- Der er altid mange, der spiller håndbold-kryds i forskellige systemer, siger Jan Trier.\nSpillerne forventer desuden en skidt kamp af Mikkel Hansen med få mål (under 6,5) og i det hele taget en målfattig affære (under samlet 56,5 mål).\nHåndbold 20. apr. 2012 - kl. 22:18


Logning af data – Kollegienet.dk\nForside › Dokumenter › Logning af data\n1. Logning af brugernes aktivitet på kollegienettet\nJf. Registerloven skal vi informere om, hvad der logges på kollegienettet. Dette dokument beskriver, hvilken type logning der sker på kollegienettet under normale driftsforhold samt håndteringen af disse data.\nAlle foreningens servere logger indgående aktivitet med følgende data: dato, tidspunkt, source IP, (destination IP), bruger login, mængden af data samt filnavn. Disse logdata vil blive anvendt til at finde brugere, som belaster serveren/netværket ud over det normale, men vil herudover ikke blive analyseret med henblik på undersøgelse af enkelte brugeres aktivitet. Desuden anvendes informationen til generel aktivitetsstatistik for den samlede brugermasse.\nLogning af MAC-adresse og IP-adresse på kollegienettet, herunder forskellige lokale netværk finder sted med det formål at administrere automatisk tildeling af IP numre, identikation af nye/ikke registrerede brugere på nettet samt fejlsøgning.\nForeningen forbeholder sig ret til med jævne mellemrum at foretage logning af anden serveraktivitet, herunder forstås brugeres ping og portscanning af aktive IP-adresser, med det formål at registrere antallet og typen af disse. Bemærk at det ikke er tilladt for brugere at foretage ping og portscanning på kollegienettet uden foregående tilladelse fra FKO’s bestyrelse.\nPå servere og aktivt udstyr tilhørende FKO logges desuden uautoriserede forsøg på at skaffe sig adgang til disse.\n3. Adgang til logdata\nAlle logdata behandles af udvalgte administratorer, som enten i form af et bestyrelsesansvar eller en underskreven tavshedserklæring er bekendt med, at disse data er fortrolige.\nFor servere, som benytte foreningens linie til Forskningsnettet kan logdata udleveres til SDU – Odense Universitet, såfremt de ønsker dette (de har ansvaret for vores træk gennem Forskningsnettet). For øvrige servere/aktivt udstyr vil logdata kun blive brugt internt eller udleveret til politiet. Dog vil evt. henvendelse med en specifik forespørgsel fra andre administratorer på Internettet blive besvaret uden at videregive andre oplysninger.\n4. Arkivering af logdata\nLogdata gemmes normalt et år bagud.\nDag Almindelig åbningstid Teknisk support\nMandag 10.00-15.00 10:00-14:00\nTirsdag 10.00-15.00 16:00-20:00 (Kun telefon og mail)\nOnsdag 10.00-15.00 16:00-20:00 (Kun telefon og mail)\nTorsdag 10:00-15:00 09:00-12:00\n© 2018 Kollegienet.dk