energiforum God kvalitet er ikke en selvfølge Nr. 2 / Marts 2015 Nr. 4 / April PDF\nenergiforum God kvalitet er ikke en selvfølge Nr. 2 / Marts 2015 Nr. 4 / April 2009\nDownload "energiforum God kvalitet er ikke en selvfølge Nr. 2 / Marts 2015 Nr. 4 / April 2009"\n1 Nr. 2 / Marts 2015 Nr. 4 / April 2009 Energiforum Danmark ønsker aktivt at medvirke til at nedbringe energiforbruget til gavn for samfund og miljø. energiforum d a n m a r k God kvalitet er ikke en selvfølge\n2 Eurovent-certifikat Nogen at stole på Hvis du kræver Eurovent-certifikat, får du et produkt, som er testet af uafhængig tredjepart og testet efter europæiske og internationale standarder. Eurovent-certifikat for produkter der holder, hvad de lover. Skru op for besparelserne Vand er en både dyr og knap ressource. Men med en mindre investering og lidt omtanke i hverdagen kan du spare både vand og penge. Brunatas data viser, at når vandforbruget synliggøres ved installation af målere, kan forbruget reduceres med %. Det kan ses på vandregningen, samtidig med at I giver en håndsrækning til miljøet. Kom på forkant med ny lovgivning, der træder i kraft i 2017 Kontakt os for spørgsmål eller book et møde allerede i dag og hør mere om vores løsninger indenfor vandmåling og visualisering. Ring på eller skriv til Brunata a/s Vesterlundvej Herlev Tlf\n3 Af Karen Marie Pagh Nielsen, klimakonsulent i Helsingør kommune og næstformand i Energiforum Danmark LEDER Lav oliepris er et wake-up call til handling MENS BILEJERE OG NATURGAS- FORBRUGERE nyder godt af de lavere energipriser, døjer olie- og gasselskaber med elendige regnskaber og røde bundlinjer. I januar 2015 faldt prisen på en tønde olie til 45 dollars, hvilket ikke er set billigere siden I årtier har vi i Danmark haft ambitiøse mål om at reducere vores brug af fossile brændsler. Vores energiforbrug skal afkobles fra den økonomiske udvikling gennem øget energieffektivitet. Forsyningssikkerheden skal øges ved at mindske energiimporten og udvikle dansk vedvarende energi. Miljøet skal tilgodeses ved at arbejde hen imod nationale og lokale klimamål. Arbejdet henimod disse mål kræver store investeringer. I nogle perioder har investeringerne givet god økonomisk mening også på kort sigt, men hastigt svingende olie- og gaspriser kan forstyrre billedet og skabe et alvorligt paradoks: Vores indsats for at reducere brugen af fossile brændsler mindsker efterspørgslen efter olie og gas, og så falder prisen. Vi kan ende i en snublefælde, hvor billig olie og gas spænder ben for øget energieffektivitet og fossilfri teknologi. Derfor bør vi tænke os alvorligt om, så vi kan videreføre den hidtidige strategi trods aktuelle økonomiske skvulp. Hvordan sikrer vi fortsat energieffektivisering? Investeringer i ny energieffektiv teknologi skal føre til robuste og langsigtede forbedringer. Vi skal derfor tænke i kvalitet og helhedsløsninger, der er holdbare. Det store vækstområde for energiteknologi er it. Hver dag byder på nye elektroniske løsninger i form af computerteknik, telefoner, internet, intelligent styring osv., og it indgår mere og mere i vores dagligdag, både i boligen, på arbejdet og i fritiden. Der er behov for, at vi tænker kvalitet, miljø og energikrav ind i hele denne udvikling. Et eksempel er belysningsområdet. Lavenergipærer og LED-belysning vinder frem, som erstatning for glødepærer. Den udvikling blev hjulpet godt på vej af en målrettet EUplan for udfasning af glødepærerne. Et andet eksempel er energispildet ved stand-by funktionen i vores elapparater. For 10 år siden var det vældig vigtigt at huske at slukke på kontakten. Siden da er der indført skrappe EU-krav, ligesom producenterne har forbedret apparaterne så betragteligt, at det i dag er knap så vigtigt, at vi husker at slukke. Vi har i Danmark haft en tradition for forbrugerbeskyttelse og vejledning, som bl.a. har været afspejlet i produktvurderinger, anmeldelser og testprogrammer. For 15 år siden gjorde man således meget ud af at udarbejde positivlister for blandt andet elapparater, IT og hvidevarer. Dengang var det et krav, at staten, regioner og kommuner skulle holde sig under klart definerede tærskelværdier for energiforbrug, når der blev købt nyt energiforbrugende udstyr. Der var også positivlister for installatører, som kunne få papir på kompetencer vedr. solceller, biobrændselsfyr og solvarme. Det var en forudsætning for at få tilskud til et anlæg, at det blev installeret af en godkendt håndværker. Oplysning om kvalitetskrav til apparater og håndværkere blev kommunikeret på mange kreative måder via blandt andre Elsparefonden og senere Go Energi. I dag er de fleste positivlister afløst af frivillige ordninger, og produkter (og bygninger) testes kun sporadisk hvis overhovedet i forhold til kvalitetskrav. Med det aktuelle olieprisfald bliver det endnu mere tydeligt, at vi ikke når i mål med omstillingen uden at stille krav om lavenergi og kvalitet i de produkter, vi omgiver os med. I øjeblikket er det EU, der viser vejen med nye krav fra 2015 til computere, kaffemaskiner mv. Man må håbe, at vi fra dansk side i det mindste følger op med information, sådan at gældende kvalitetskrav og nye produktvurderinger kommer ind på lystavlen hos forbrugerne. n Energiforum Danmark marts 2015 / 3\n4 INDHOLD Forsidefoto: Lene Esthave Leder Lav oliepris er et wake-up call til handling... side 3 8 Vækst og energibesparelser går hånd i hånd... side 6 Coloplast er modtager af Energi- og Miljøprisen Læs hvorfor. Diplomuddannelse er skræddersyet til energioptimering... side 8 Maskinmester Peter Jensen fra Danfoss er i gang med to diplomuddannelser. Det giver konkrete resultater, når det lærte føres ud i livet. Havets energi en stærk kilde til 100 % vedvarende energi... side 11 Når vinden lægger sig, fortsætter bølgerne med at rulle. Læs om potentialet i og udfordringerne for bølgekraft. Tema: Kvalitet... side 14 Opnå den forventede kvalitet gennem totaløkonomi... side 14 Er totaløkonomi kun for McDonalds?... side 16 Det perfekte byggeri findes ikke, men... side 18 Nye tests skal afgøre, om et byggeri er dumpet eller bestået... side 20 Økonomisk mest fordelagtige handler stadig mest om økonomi... side Første danske lejligheder har fået Svanemærket... side 23 Nye vandhaner i lufthavnen giver gevinst på både CO2 og bundlinjen... side 25 Intelligente vandhaner sparer både på vandet og energien. Med en tilbagebetalingstid på under to år har lufthavnen udskiftet 250 haner. Nybyggeri med fokus på optimalt energianlæg... side 27 Det Faglige Hus i Esbjerg ønskede det optimale anlæg, da de byggede nyt. Trods stort fokus i designfasen, har det første år i drift budt på fortsat indstilling af og optimering af driften. Energitjek af fremstillingsvirksomheder: Hvorfor og hvordan... side 30 Helsingør Kommune har i forbindelse med de lovpligtige miljøtilsyn af fremstillingsvirksomheder forsøgsvist tilbudt virksomheder et frivilligt energitjek. 27 Om lidt er kaffen kold... side 32 Nye EU-regler har fra 1. januar sat grænser for, hvor meget energi de forskellige produkter, vi har i hjemmet, må bruge. Det går godt, vi har det sjovt send mere slik... side 33 Opsummering på 2014 i Energiforum Danmark. Medlemssiden... side 34 Sekretariat Energiforum Danmark Paul Bergsøes Vej Glostrup Sekretariatsleder Dorte Nørregaard Larsen Telefon: / Fax: Telefonerne er åbne mandag-torsdag kl. 9 16, fredag kl Website: Redaktion Mads Bo Bojesen (formand, ansvarshavende) Redaktionsudvalg: Dorte Nørregaard Larsen (sekretariatsleder) Karen Marie Pagh Nielsen (næstformand) Susanne Kuehn (næstformand) Niels Boel (lokalformand) Malene Dissing (redaktør) Dorte E. Larnæs (redaktionssekretær) Karin Winther (layout) Annoncer Dorte Nørregaard Larsen Telefon: Abonnement Dorte Nørregaard Larsen Årsabonnement kr. 75,00 ekskl. moms Tryk Scanprint A/S ISSN: / ISSN: (online version) Trykoplag: 800 eksemplarer Distribueret oplag: 600 eksemplarer NORDISK MILJØMÆRKNING Tryksag Bladet Energiforum Danmark formidler viden og holdninger på energiområdet. Artiklernes indhold leveres af eksterne skribenter. Foreningen Energiforum Danmark deler ikke nødvendigvis de fremsatte holdninger, ligesom foreningen ikke har ressourcer til at faktatjekke alle fremsatte påstande. 4 / Energiforum Danmark marts 2015\n5 Optimér ejendommens drift med ista MinuteView Følg dine energisystemer real time, undgå nedetid og ressourcespild NYHED Funktioner i ista MinuteView Fjernaflæsning af varme, vand, el, køling og fugt Real time visning af data fra målere Visning af tendenser i ydeevne Visualisering af temperatur- og kølingsforhold Skræddersy alarmer med egne grænseværdier Fejlalarmer på SMS eller Kontakt ista på for mere information. ista Danmark A/S Brydehusvej Ballerup Tlf.: Brug dit medlemslogin Medlems-login til Energiforum Danmarks hjemmeside giver adgang til en guldgrube af informationer, fx: n Referat og andre dokumenter fra generalforsamlingen n Præsentationer fra møder og arrangementer også Energiforum 2015 n Kompetenceoversigten med kontaktoplysninger på andre medlemmer Du får også adgang til beskeder", hvor du blandt andet kan skrive gode tips til andre medlemmer Det er dit login brug det\n6 Om Coloplast n Coloplast udvikler, producerer og markedsfører produkter og serviceydelser, der gør livet lettere for mennesker med meget personlige og private lidelser. n Coloplast har fire forretningsområder: stomi, kontinens, urologi og hud- og sårpleje. n Coloplasts produkter sælges i over 130 lande n Stiftet i 1957 af Aage Louis-Hansen n Omsætning: 12,4 mia. kr. (2013/2014). Coloplast har været noteret på Københavns Fondsbørs siden 1983 n Cirka 9300 medarbejde globalt, heraf cirka 1600 i Danmark n Coloplast har produktionsfaciliteter i Danmark, Frankrig, Ungarn, USA og Kina n Omkring 42 datterselskaber fordelt over hele verden. Foto: Coloplast Vækst og energibesparelser Årets modtager af Energiog Miljøprisen er for mange nok mest kendt for deres stomiposer. Men virksomheden bag poserne, Coloplast, fortjener også at være kendt og anerkendt for deres energiarbejde. For samtidig med at produktionen vækster, falder CO2-udledningen og affaldsmængden i den danske virksomhed COLOPLAST får prisen for en meget helstøbt klima- og energiindsats, hvor selv de mest garvede specialister har svært ved at finde noget at komme efter, og for at vise hvordan vækst og bæredygtighed kan gå hånd i hånd. Sådan siger formand for dommerkomitéen bag Energi- og Miljøprisen, Mads Bo Bojesen, om valget af dette års prismodtager. Tallene fra Coloplast taler deres eget tydelige sprog: I de seneste 4 år har virksomheden haft en årlig vækst i produktionen på 6-8 procent og har samtidig formået at reducere den samlede CO2-udledning fra energiforbruget med 7 procent. Det svarer til en CO2-reduktion pr. produceret enhed på hele 26 procent. Reduktionen i CO2-udledningen er opnået ved at investere over 15 millioner danske kroner. Alle investeringerne har haft en tilbagebetalingstid på under to år. Dette på trods af at virksomheden tillader en tilbagebetalingstid på op til 5 år på grønne initiativer, hvilket er det dobbelte af, hvad de tillader for andre investeringer. Mange bække små Det er ikke et enkelt projekt, der har sikret Coloplast de flotte resultater, men derimod 150 forskellige energieffektiviseringsprojekter over hele kloden igennem de seneste fire år. Princippet har været mange bække små, og ingen mulighed er blevet overset. Lone Stubberup, der er director for Environment, Health and Safety, fortæller: Vores projekter tæller alt fra dagslysstyring til udskiftning af naturgaskedler, men også bedre udnyttelse af eksisterende udstyr. På vores fabrik i Mørdrup er vi for eksempel begyndt at sammenkoble køleanlæg på tværs af de forskellige anlæg. Det sikrer fleksibilitet, skalerbarhed, optimal drift og ikke mindst energibesparelser ikke at have overproduktion af køling. 6 / Energiforum Danmark marts 2015\n7 Om Energiforum Danmarks "Energi- & Miljøpris" n "Energi- og Miljøprisen" gives til personer/virksomheder, som anerkendelse for en motiverende indsats for ansvarlig energianvendelse gennem energistyring, energiledelse og energieffektivisering. n Ved udvælgelsen af modtageren af "Energi- og Miljøprisen" lægges der vægt på, at prisen gives til en person/virksomhed, der har opnået væsentlige resultater ved målrettet arbejde på energiområdet, og som har formået at udbrede kendskabet til resultater og metoder til en videre kreds uden for virksomheden. n Modtageren kan vælges inden for såvel private som offentlige virksomheder og institutioner. Kriteriet for modtagervalget kan eventuelt understøtte strømninger og ideer, som er aktuelle for Energiforum Danmark. n Prisen har været uddelt årligt siden går hånd i hånd Til at facilitere energieffektiviseringsprojekter har Coloplast dedikerede medarbejdere på alle fabrikker med fokus på miljø og energiforbrug. Maskiner designes til lavt energiforbrug Også i fremtiden ønsker Coloplast at have så minimalt energiforbrug som muligt, og derfor stilles der skrappe krav til nye produktionsmaskiner. En del af fremtidige energibesparelser vil derfor blive hentet i designprocessen. Coloplast har blandt andet introduceret nye miljøvejledninger til produktionsmaskinernes design samt trænet ingeniører og designere heri. Elektriske drev skal foretrækkes og alle maskiner udstyres med energimålere til online overvågning. De nye tiltag vil blive indført løbende blandt de større maskiner, Coloplast udskifter og udvikler på årsplan. Med det nye maskindesign har Coloplast i et pilotprojekt effektiviseret energiforbruget i fem nye stomipose-maskiner med hele 30% i forhold til de tidligere maskiner. Det er udelukkende sket ved hjælp af optimeringer på komponentniveau ved eksempelvis valg af eldrev frem for hydraulik og pneumatiske drev, da energitabet i eldrev ligger på omkring 10 procent modsat omkring 50 procent i hydrauliske og over 90 procent i pneumatiske drev. Affaldsmængden er også faldet Det er ikke kun energiforbruget og CO2- udledningen, Coloplast kigger på som en del af miljøarbejdet. Virksomheden har også reduceret affaldsmængden med 10 procent og øget genanvendelsesgraden med 27 procent. n Med Energi & Miljøprisen 2015 fulgte en smuk glasskulptur "Canned" udført af Pipaluk Lake. Af Malene Dissing Energiforum Danmark marts 2015 / 7\n8 Foto: Lene Esthave 8 / Energiforum Danmark marts 2015\n9 Diplomuddannelse er skræddersyet til energioptimeringer Energioptimering og bedre vedligehold. Det er målet hos Danfoss. Maskinmester Peter Jensen er i gang med to diplomuddannelser og kan med det samme omsætte det lærte i konkrete resultater Maskinmester Peter Jensen har beskæftiget sig med drift og vedligehold, siden han begyndte hos Danfoss i Derfor var det naturligt at videreuddanne sig. Først med en diplomuddannelse i vedligehold og nu i Energi og Miljø. PETER JENSEN er forsyningsmester hos Danfoss i Nordborg på Als, hvor han er en af to maskinmestre, der koordinerer drift og vedligehold af de energiproducerende anlæg til virksomhedens mange forskellige produktionsenheder. Der leveres blandt andet el, varme, køling, ventilation, tryk, gas, helium og brint. Jeg har arbejdet med drift og vedligehold, siden jeg startede hos Danfoss i 2007, og derfor var det naturligt, at jeg på et tidspunkt begyndte at videreuddanne mig inden for området. Først med diplomuddannelsen i vedligehold, men da mit arbejdsområde i høj grad også omfatter energiforbrug, har det været oplagt at koble diplomuddannelsen i Energi og Miljø på, siger Peter Jensen. Så nu er han i gang med to diplomuddannelser på samme tid på Center for Drift og Vedligehold ved Fredericia Maskinmesterskole. I foråret 2014 gennemførte han Energioptimering og Vedligehold, som er et valgfrit modul på begge uddannelser, og dette modul har Peter Jensen direkte kunnet omsætte i handling med kontante besparelser til følge. På modulet får man nogle konkrete metoder og værktøjer, som man umiddelbart kan anvende i optimeringen af sit vedligehold og til at høste energibesparelser. Jeg synes, forløbet indtil nu har været skræddersyet til mine opgaver, siger Peter Jensen. Life Cycle Cost Danfoss har en overordnet målsætning kaldet 3x25 som skal nedbringe koncernens energiforbrug og CO2-udledning frem mod 2025 og i højere grad basere forbruget på vedvarende energikilder (se faktaboks, red.) Også vores afdeling skal bidrage til at opfylde disse mål, og derfor er vi hele tiden på jagt efter energibesparelser, både når vi køber nyt udstyr, når vi lægger en driftsstrategi for vores udstyr, og når vi tilrettelægger vores vedligehold, siger Peter Jensen. Ø Af Joel Goodstein, journalist Energiforum Danmark marts 2015 / 9\n10 Ø Blandt de værktøjer, han har lært at bruge på modulet Energioptimering og vedligehold, er Life Cycle Cost-analyser, energiledelsesstandarden og Plan- Do-Check-Act-hjulet. Det er ligesom i tv-reklamen, når kunden beder om det billigste køleskab og får anbefalet det dyreste, fordi driftsomkostningerne for det dyreste køleskab i sidste ende gør det til den billigste løsning. Den måde at regne på sine investeringer lærer man også på uddannelsen. Man skal kunne indregne parametre som anskaffelsespris, forventet levetid, driftstimer, vedligeholdsomkostninger og energiforbrug. Til sammen er de med til at bestemme Life Cycle Cost, siger Peter Jensen. Ikke mindst driftstimer er et vigtigt parameter. Der er store besparelser at hente både energi- og vedligeholdsmæssigt, hvis man kan reducere antallet af driftstimer i et anlæg. Behøver ventilationen at skifte luften ti gange i timen, eller kan man nøjes med mindre? Skal man investere i en lidt dyrere, men mere energibesparende løsning, hvis man har et anlæg, der skal køre nonstop alle timer om året? Så kan en motor, der er 20 procent dyrere i indkøb, men mere energieffektiv, betyde meget for driftsomkostningerne, siger Peter Jensen. Energioptimering og vedligehold Energioptimering og vedligehold er et valgfrit modul på diplomuddannelserne i henholdsvis Vedligehold og Energi og Miljø. Modulet kan også tages som en enkeltstående uddannelse. Modulet indeholder følgende elementer: n Synergi mellem energioptimering og effektivt vedligehold n Energioptimering som opgave for vedligeholdsafdelingen n Valg af KPI er til energieffektiviseringsprocessen n Energikortlægning n Energioptimering og økonomi n Ledelse og organisering af indsatsen n Inddragelse af eksterne aktører n Energieffektivitet ved projektering af nye anlæg n Modulet udbydes af Center for Drift og Vedligehold på Fredericia Maskinmesterskole Foto: Lene Esthave 3x25 Danfoss klimastrategi,»3 25«, betyder, at koncernen skal reducere den absolutte CO2-udledning fra energiforbrug, transport af færdigvarer og forretningsrejser med 25 procent og øge andelen af CO2-neutral energi med 25 procent inden i forhold til udledningen i Danfoss samlede CO2-udledning i 2007 var cirka tons, og udledningen må derfor ikke overstige tons i ventilationsanlæg Danfoss har udpeget ventilation som et fokusområde, der skal sættes særligt ind over for. Vi starter nu en ekstra indsats over for vores i alt 191 ventilationsanlæg. I dag bruger vi omkring 18 procent af vores håndværkertimer alene på ventilation og forventer, at der er store besparelser at hente, siger Peter Jensen. I et andet projekt inspireret af uddannelsen er energiforbruget i et ventilationsanlæg blevet skåret fra kwh til kwh. Jeg tror, vi stadig har mange lavthængende frugter at plukke, når det gælder energiforbruget. Danfoss tilstræber en maksimal tilbagebetalingstid på tre år, men i nogle af vores projekter er investeringerne tilbagebetalt på under et år. Vi investerede kr. i bedre ventilationsstyring, og det var tjent hjem på syv måneder, fortæller Peter Jensen. Fordele på alle niveauer Et andet værktøj er at opstille Key Performance Indicators (KPI er) eller NPI er, når det handler om energiledelsesstandarden NPI er energinøgletal og kan for eksempel opstilles som kwh-forbrug per kvadratmeter. Der er behov for at styre efter energinøgletal, når man arbejder med optimering. Hvad er udgangspunktet, hvad er målet, hvad er den opnåede besparelse? Man skal løbende kunne følge udviklingen og gøre status, siger Peter Jensen. Han mener, at virksomheder i alle størrelser kan have glæde af at få medarbejdere på diplomuddannelser i energioptimering og vedligehold. Der er altid noget at hente uanset størrelsen på virksomheden. Men det kræver, at man har de rette værktøjer, metoder og standarder for at få den bedste tilgang til opgaven og få nogle valide beregninger at arbejde videre fra, siger Peter Jensen, som nu mangler hovedopgaven på begge diplomuddannelser og et enkelt obligatorisk fag på Energi- og miljøuddannelsen.n 10 / Energiforum Danmark marts 2015\n11 Foto: Floating Power Plant Havets energi en stærk kilde til 100 % vedvarende energi Når vinden lægger sig, fortsætter bølgerne med at rulle. Det er blot en af grundene til, at bølgekraften fortsat udforskes som leverandør af energi. Og bølgekraften kan lære af vindenergiens historie. Læs om potentialet i og udfordringerne for bølgekraften VINDMØLLERNES årige innovationshistorie i Danmark er historien om at gå fra at være en alternativ teknologiform for idealisterne til en jobskabende mega eksportindustri. I 2014 kom 39 procent af elenergien i Danmark fra vinden. Den historie er efterhånden velkendt. Det er også velkendt, men måske alligevel glemt i succesen, at der var en del teknologiske og Ø Af Hans Jørgen Brodersen, tidligere centerleder hos DanWEC Energiforum Danmark marts 2015 / 11\n12 Ø økonomiske bump på vejen fra landbaserede små-møller til en vind-offshore industri, der stadig er under kraftig innovation i dag. Bump som kun blev overkommet blandt andet på grund af idealisternes vedvarende ihærdighed; en langsomt voksende nysgerrighed i forskningsverdenen, der tog teknologiideerne seriøst, en olie- og forsyningskrise, heldige skatteforhold i udlandet samt nogle politikere, der havde mod til at tro på og arbejde for visionen om et vedvarende og selvforsynende energi-danmark. Bølgekraft kan ikke kopiere innovationssuccesen med vindmøllerne. Men de, der arbejder med bølgekraft, kan dog lære af vindkraften og sætte forventningerne derefter. Bølgekraft har nemlig potentiale til at kunne bidrage til det fossilfrie samfund på verdensplan er den potentielle brutto havenergiressource over 3TW svarende til procent af verdens elforbrug. Ihærdige entreprenører, en voksende forskningsverden, der tager teknologien seriøst, og en efterhånden voksende globaliseret tro på, at forsynings- og klimaproblemet blandt andet skal løses med langt mere vedvarende energi fra alle anvendelige ressourcer, skal nok sikre, at bølgekraften bliver udviklet yderligere de kommende år. EU sætter nu også øget fokus på den blågrønne energiressource. Investeringslysten er lav, men erfaringen vokser Udgangspunktet for at udvikle bølgekraften og de øvrige havbaserede energier er altså godt, men det kniber med investeringslysten fra fonde og private investorer. Årsagen til den lave investeringslyst er måske den længerevarende teknologiinnovation, bølgekraften har været igennem og de udfordringer, den skal overkomme, men det bør vende nu, hvis man ser lidt på innovationshistorien. Siden starten i 1980 erne er antallet af udviklingsselskaber og bølgekraftopfindere vokset til mindst 170 globalt. Fra at være skjulte enkeltmandsprojekter med meget få teknologiske ressourcer er der nu flere selskaber globalt med adskillige medarbejdere. Ikke mindst i Skotland, Irland og England er der investeret en del i bølgekraften gennem tiden med flere forsøg til følge. For hvert projekt vokser erfaringen og den viden, der er nødvendig for at bryde bølgernes og havets kræfter. I Danmark har vi 7-10 aktive selskaber og et antal opfindere, der arbejder på hver deres teknologiplatform. Både i udlandet og i Danmark stiger erkendelsen af, at bølgekraften må være mere åben, dokumentere resultaterne og dele erfaringerne frem for at holde på dem. Erfaringsudveksling kan være med til at sikre, at de store og fælles teknologiske udfordringer, alle i bølgekraften deler, bliver løst. De internationale havenergikonferencer vokser, og branchepartnerskaber i f.eks. Danmark (Partnerskab for Bølgekraft ) og i Skotland (Wave Energy Scotland ) etableres. Åbenheden kan også vise politikere og investorer, at bølgekraften har det forventede potentiale til at kunne bidrage til den vedvarende energiproduktion i et 100 % fossilfrit samfund. Trods erfaringsudvekslingen er det dog vigtigt, at man respekterer og holder på de centrale patenter! Bølgekraftens udfordringer Blandt bølgekraftens mange udfordringer er, at der ikke kan fokuseres på ét veldefineret teknologisk princip til at høste eller omsætte bølgekraften til energi på, men at der er mange metoder, der alle har store potentialer. Det anslås, at der er 8-9 forskellige principper og undervariationer, som anvender enten mekaniske, vand- eller oliehydrauliske og tryk- 12 / Energiforum Danmark marts 2015\n13 Foto: Wave Star A/S skabende metoder og løsninger til at opsamle og omsætte energien til el. Dertil kommer de vedvarende og kraftige korrosions-, storm- og orkanforhold, som havet byder ind med. Det udfordrer udviklerne, når det gælder dimensionering, konstruktionsdesign samt stormog forankringssikring af anlæggene, der ellers risikerer forlis. Endelig er springet fra velfungerende modeller i nedskalerede tank- og bassinstørrelser i 1:40 til 1:20 til de nødvendige længerevarende demonstrations anlæg i 1:5, 1:2 eller 1:1 så kapitalkrævende, at investorerne indtil videre har glimret ved deres tilbageholdenhed. Typisk fordi investorerne ofte har relativt kortsigtede tilbagebetalingshorisonter. Forhistorien med en del forliste koncepter gør, at selv meget nye og også kendte og meget lovende projekter har haft vanskeligt I oktober 2014 besøgte Energiforum Danmarks VE-netværk DanWEC og fik blandt andet en rundvisning på Wave Star. Måske er VE-netværket også noget for dig? Om DanWec DanWEC er det nationale Danish Wave Energy Test Center, der er under opbygning ved Hanstholm. DanWEC skal understøtte bølgeenergiudviklingsselskaberne med testfaciliteter for demonstrationsanlæg i et veldokumenteret testmiljø i de barske hav- og bølgeforhold. Målet er at tilbyde udviklerne et søkabelforbundet dansk kystnært område og skalatest område ved Nissum Bredning, hvor de kan tage det meget omkostningstunge innovationsspring fra model tanktest til virkelige fuld- eller nærfuldskala producerende anlæg. DanWEC er en erhvervsdrivende not-for-profit fond, der er støttet af Greenlabsprogrammet til udgangen af ved at finde økonomi i et vigende investeringsmiljø. Teknologiudviklingen trækker dermed ud. Selv med de rette teknologiske løsninger er der også i havene en pladsmæssig udfordring. Bølgeenergiparkerne skal arealmæssigt deles om søterritoriet med vindmølleparker, handelsflåden, fiskerne, olieindustrien, naturreservater, kystnær turisme, fri udsigt og åben plads til at fisk og pattedyr kan jage og yngle m.v. Pladsen på havet - og her ikke mindst den kystnære - er ikke uendelig, men skal sikres og deles med forskellige formål. Danske erfaringer I Danmark anses bruttopotentialet i bølgekraft til at være over 2GW ved Vesterhavet og i Nordsøen. Branchens mål er, at 5-7% af vores elforbrug kan dækkes af bølgekraft i For at nå dette mål er det et delmål, at der bliver sat flere fungerende demonstrationsanlæg i vandet fra til 2020, og demonstrationsparker i ved f.eks. DanWEC. De teknologiske erfaringer er dog så gode, at de 10 danske bølgekraftkoncepter alle er testet på forskellige niveauer i de danske farvande ved blandt andet Frederikshavn, Onsevig og Hanstholm. Nu er de klar til test i endnu større skala. Eksempelvis har Crestwing testet deres flydende attenuator med to led ved Frederikshavn gennem en årrække og er nu også parat til at teste i stor skala. Med 10 mio. kr. i støtte fra Energinet.dk bygger de her i :2 anlæg, der forhåbentlig skal lægges ud i 2016 i Vesterhavet. Crestwing har også et trepunkts forankringssystem, de er parate til at teste ved deres næste anlæg. Et andet eksempel er det bundfæstnede Wavestar, der består af et generatorhus på søjleben over vandet, hvorpå en række hængslede arme med flydere for enden af armene følger bølgebevægelserne. Ved hængslet er der en hydraulisk pumpe sat fast på armen, og i huset kan man så omsætte og tappe energien. Wavestar har succesfuldt testet deres anlæg i 4 år ved Hanstholm frem til 2013 og ombygger nu deres maskine med ny optimeret teknologi. De 4 års test har bragt anlægget tættere på et kommerciel anlæg. Et tredje eksempel er Wavepiston, der er et konstruktionsmæssigt meget let, svingende/cirkulerende bølgestrømsanlæg, som består af en række dykkede plader hægtet på et langt rør. Pladerne bevæger sig frem og tilbage med vandets bevægelse i bølgen og skaber et vandtryk i forbundne slanger, hvor energien kan tappes. Wavepiston har testet ved Nissum Bredning i 2013 og forventer at teste i Vesterhavet i og har her i 2014 modtaget 7.5 mio. kroner i støtte fra Energinet.dk. Bølgekraften er i live og vil inden for de næste år kunne vise nogle producerende demonstrationsanlæg, der kan konkurrere om effektiv vedvarende energiproduktion. Med de forventede udjævnede omkostninger ved udvikling, anlæg og drift af energiproduktionen, bølgeenergien sætter i udsigt, vil den kunne indgå i det samlede mix af vedvarende energiformer. Branchen er tættere på at kunne dokumentere sin effektivitet end nogen sinde før. n Dette er en forkortet og redigeret artikel. Læs den oprindelige artikel i fuld længde på for at få mere information om alle 10 danske anlæg samt større viden om teknologierne bag. Energiforum Danmark marts 2015 / 13\n14 TEMA: KVALITET Opnå den forventede kvalitet gennem TOTALØKONOMI Prøv at smage på ordet totaløkonomi. Ikke alene er ordets første del total omfattende og vidtrækkende. Sættes det sammen med ordet økonomi bliver det næsten helt trættende. En samling tørre tal, der tilsidesætter vores egen velfærd i energiprojekter. Totaløkonomiske beregninger kan hurtigt blive en uoverskuelig opgave, når tidskrævende data skal samles ind og analyseres. Hvad skal vi egentlig også bruge totaløkonomi til, når man med erfaring og god mavefornemmelse meget hurtigere kan træffe de rigtige valg? Svaret er, at det skal være med til at løfte kvaliteten i det, vi efterspørger, og det vi får ved gennemsigtighed og dialog Af Philippe Scanlon, konsulent, Kuben Management A/S FORNUFTSBETRAGTNINGER og forventede effekter er ofte de redskaber, en bygherre griber til, når beslutninger skal tages hurtigt. Totaløkonomiske beregninger opfattes ikke som et alternativ, fordi de ses som komplekse og uoverskuelige i en grad, så arbejdet med det ikke opvejer resultaterne. Totaløkonomiske beregninger behøver dog ikke at være et ondsindet bjerg at bestige. Holdes de simple og tilpasses opgavens størrelse, er de et fantastisk redskab til at understøtte den gode mavefornemmelse hos bygherre, men også hos udfører og leverandører. Beregningerne skaber et fair grundlag at diskutere ud fra, når det gælder forventninger til ønsket kvalitet og de forudsætninger, der skal ligge til grund for det. Balancen mellem anlæg og drift Totaløkonomi er kort sagt at forsøge at vurdere bygge- og driftsudgifter for herefter at balancere forholdet mellem de to med henblik på at finde det optimale forhold. Selvfølgelig kan vi koble mange flere parametre på, der kan vægtes i den samlede betragtning. Det kan være bæredygtighed, arkitektur, brugervenlighed osv., men lad os i første omgang begrænse det og holde det simpelt. Tesen i totaløkonomi er, at en ofte dyrere men kvalitetsmæssig bedre anlægsløsning fører til en billigere driftsløsning, hvorfor den samlede økonomi reelt set vil være billigere set over hele energitiltagets levetid. Ganske 14 / Energiforum Danmark marts 2015\n15 Tesen i totaløkonomi er, at en ofte dyrere men kvalitetsmæssig bedre anlægsløsning fører til en billigere driftsløsning, hvorfor den samlede økonomi reelt set vil være billigere set over hele energitiltagets levetid. simpelt ved at vi tænker drift ind allerede i starten af vores beslutningsproces. Hvis der er flere løsninger, der kan vælges imellem - for eksempel i et udbud - kan det ligeledes være et redskab til at skabe gennemsigtighed i sammenligningsgrundlaget. Det gør det simpelthen nemmere at skulle vælge mellem flere alternativer, som sidestilles objektivt for at belyse hver deres fordele/ulemper. Hvis man så oven i købet har det rigtige (simple) værktøj til at gøre det, kan det vise sig at være en rigtig god hjælp i et ellers tidspresset forløb. Hold det simpelt Der er ikke altid behov for avancerede totaløkonomiske beregningsteknikker og komplekse modeller. Det er vigtig at benytte sig af en beregningsmetode, som er så tilpas lavpraktisk, at det er en hjælp frem for en tidskrævende og tung proces, hvor det, vi får ud af det, kun er for de særligt indviede. Står man som beslutningstager for eksempel over for at skulle vælge mellem tre forskellige energitiltag på lys, kan man med relativt få input understøtte sin endelige beslutning på et objektivt grundlag. Om det er leverandøren, der skal levere data, eller om beslutningstager selv ønsker at indhente eller beregne for eksempel energiforbrug, er en smagssag. Bare forudsætningerne mellem løsninger, der skal sammenlignes, er ens. Vi ligger i forvejen inde med meget af det data, som der er brug for, og der er derfor ingen grund til at skulle indlede en større skattejagt på data. Skal vi udføre et energiprojekt, kommer vi som oftest ikke uden om områder som anlægsinvestering, energipriser, levetider, salg af energibesparelse, energiforbrug (før og efter) samt behov for vedligehold. Hertil lægger vi forudsætninger ind på prisregulering, inflation og diskonteringsrente. Går vi skridtet videre, kan vi sætte bløde parametre ind som CO2-emissioner, æstetik og for eksempel kundetilfredshed. Så er vi som udgangspunkt klar til at kværne tallene. Start i det små ved mindre energitiltag Excel er et godt sted at opbygge sin simple model. Input behøver kun være få, og output kan varieres alt efter, hvilket grundlag der er behov for til at træffe sin beslutning på. Det skal bare holdes simpelt og i klar tale. Samlet pengestrøm Led-armaturer Led-armaturer (alternativ) Metalhalogen Total økonomisk udgift (anlæg drift og energi) Akkumuleret pengestrøm og breakeven Led-armaturer Led-armaturer (alternativ) Metalhalogen Akkumuleret total økonomisk udgift (anlæg drift og energi) År År Bygger vi en enkel model op i Excel (som kan genbruges igen og igen) findes de mellemliggende beregninger ofte som eksisterende formler som eksempelvis NUTIDVÆRDI. Et vigtigt tip er at dele sine pengestrømme op i drift, energi og (gen)investering. Her kan man med fordel have tekniske og økonomiske kompetencer til at arbejde tæt sammen for at skabe kernen i beregningsværktøjet. Hvad med det, vi skal have ud af det? Tja, det afhænger af, hvilken historie der skal fortælles. Det kan eksempelvis være pengestrømme, breakevens, følsomhedsanalyser etc., som igen kan præsenteres i grafer, forskellige nøgletal, diagrammer osv. Det kommer helt an på, hvem den totaløkonomiske analyse skal præsenteres for. Pointen er, at resultatet ikke nødvendigvis kun behøver at være nutidsværdier. Det skal tale samme sprog som det publikum, det henvender sig til. Formålet er i sidste ende, at de totaløkonomiske beregninger skal være et understøttende grundlag for dialog og beslutninger mellem parterne, så vi kan få den kvalitet, som vi med rette forventer. n Et eksempel på valget mellem tre forskellige belysningsløsninger. 1. Beholde den nuværende belysning som er metalhalogen. Ingen anlægsinvestering, men til gengæld dyre i drift (kort levetid) og energi. 2. Udskifte til nye LED-armaturer. Her er der så en anlægsinvestering, men er billige i drift (længere levetid) og energi. 3. Investering i teknologi som kan forlænge levetiden på løsning 2, men kræver en større anlægsinvestering. Figur 2 viser, at der er en breakeven på ca. 2,5 år ved at skifte til LED ift. eksisterende løsning og en breakeven på 5 år ved investering fra løsning 2 til 3. Energiforum Danmark marts 2015 / 15\n16 TEMA: KVALITET Private bygherrer kan sagtens finde ud af det, så det kan de offentlige selvfølgelig også Statsrevisor Lennart Damsbo Andersen om brugen af totaløkonomiske beregninger. Er TOTALØKONOMI kun for McDonalds? HVIS MAN KASTER ekstra penge efter de rigtige gulve og vinduer, når man lægger an til en offentlig bygning, kan det ofte betale sig på længere sigt. De udgifter, man har på bygningen fra første spadestik og frem til rejsegildet, udgør kun en femtedel af de samlede udgifter i bygningens levetid, mens de resterende 80 procent bruges på alt fra energiforbrug og vedligeholdelse til rengøring. Og her kan for eksempel det rigtige linoleumsgulv have en betydelig indflydelse på driftsomkostningerne. Derfor benytter man sig i stigende grad af totaløkonomiske beregninger, når man skal vurdere forskellige byggetilbud i forhold til hinanden. Det giver bygherren mulighed for ikke kun at forholde sig til anlægsprisen, men alle omkostningerne i byggeriets levetid. Men tendensen er indtil videre mest udbredt i privat regi. Dumpekarakter til Bygningsstyrelsen I maj sidste år udarbejdede statsrevisorerne en beretning, hvori der blev givet dumpekarakter til Bygningsstyrelsens anvendelse af totaløkonomi i statslige byggeprojekter. Her lød det blandt andet, at Folketinget var ude af stand til at beslutte, hvilke byggeprojekter der ud fra en totaløkonomisk vurdering var mest fordelagtig for staten, da det alt for ofte skortede på de totaløkonomiske beregninger. Klima-, Energi- og Bygningsminister, Rasmus Helveg Petersen, besvarede beretningen med at tilkendegive, at Bygningsstyrelsen Af Peter Pagh-Schlegel, journalist fremover vil sikre, at der i relevant omfang foretages totaløkonomiske vurderinger og beregninger i byggeriets forskellige faser. Statsrevisorerne vil dog fortsat følge op på udviklingen og komme med en evaluering i Alt er ikke realiseret endnu, men det er forhåbentligt på vej, siger formand for statsrevisorerne Peder Larsen (SF), mens også statsrevisor Lennart Damsbo Andersen (S) venter i spænding på at se en positiv udvikling. Vi vil fortsat holde øje med udviklingen, indtil vi har dokumentation for, at Bygningsstyrelsen benytter sig af totaløkonomiske beregninger. Den dokumentation er endnu ikke kommet, siger Lennart Damsbo Andersen. Bygningsstyrelsen begrundede sidste år den manglende brug af totaløkonomiske vurderinger med, at der ikke fandtes nok relevant beregningsdata. Og det er stadig en væsentlig udfordring, mener vicedirektør i Bygningsstyrelsen, Kristian Lyk-Jensen. Det er en misforståelse at betragte totaløkonomi snævert som beregninger af forskellige materialers og detailløsningers økonomi. Hvis man skal lave værdiskabende totaløkonomiske vurderinger, skal man kigge på alle faser i beslutningskæden i løsningen af et lokalebehov. Det gælder den geografiske placering, leje kontra eje, nybyggeri eller eksisterende bygning og det grundlæggende design ved nybyggeri, herunder kvadratmeteroptimering, gulvareal i forhold til facadearealet og i sidste ende valget af materialer til bygningen, siger han. Samtidig peger han på, at der er mange nye materialer i et byggeri, som man ikke kan vurdere levetiden på. Tag for eksempel et tagpaptag. Det var elendigt i halvfjerdserne, mens de nye tagpaptage er i god kvalitet. Men de har ikke eksisteret i 30 år endnu. Så vi har ikke fornuftig data til at vurdere dets levetid, og så bliver beregningerne upræcise og alt for omfangsrige, siger Kristian Lyk-Jensen. Private bygherrer er et skridt foran Men den forklaring holder ikke, mener statsrevisor Lennart Damsbo Andersen. Der er intet belæg for den undskyldning. Private bygherrer kan sagtens finde ud af det, så det kan de offentlige selvfølgelig også, siger han. At de private investorer er flittigere i brugen af totaløkonomiske beregninger, kan Dansk Byggeri nikke genkendende til. Det er mit klare indtryk, at de private investorer er langt mere opmærksomme på det, fordi de har mulighed for at lave lånemuligheder med en længere horisont. Man har ikke tradition for den form for investeringstilgang i den offentlige sektor, hvor de penge, der allokeres, ses som et forbrug frem for en investering, siger pressechef i Dansk Byggeri, Torben Liborius. Der skal skabes et incitament hos de offentlige bygherrer, før de i højere grad ser på totaløkonomien, mener han. Der er sjældent en belønning i at se langsigtet på tingene. Den kommunalpolitiker, der skal bruge en børnehave nu, vil typisk være tilbøjelig til at vælge den billigste anlægsløsning, hvilket jo er fuldstændig rationelt på kort sigt, forklarer Torben Liberius. Konkret foreslår Dansk Byggeri, at der bliver oprettet en lånepulje gennem finansministeriet, hvor offentlige bygherrer kan låne til differencen, hvis anlægsprisen er højere på den totaløkonomisk mest fornuftige løsning. Dette skulle ifølge Dansk Byggeri give incitament til at vælge den bæredygtige løsning blandt bygherrerne. Æstetiske krav er en forhindring Men det er slet ikke der, skoen trykker, lyder det fra Bygningsstyrelsen. Derfra lyder det, at en væsentlig forklaring på, hvorfor private investorer er mere tilbøjelige til at se på totaløkonomiske løsninger, er, at der stilles højere krav til unikaudformning og arkitektur, når der skal opføres offentlige bygninger. Der er ingen tvivl om, at hvis vi bygger statslige bygninger i Danmark, som McDo- 16 / Energiforum Danmark marts 2015\n17 Hvis vi bygger statslige bygninger i Danmark, som McDonalds bygger restauranter, så ville det blive totaløkonomisk fordelagtigt. Men man ønsker ikke fra politisk side, at alle offentlige bygninger skal ligne hinanden Kristian Lyk-Jensen, vicedirektør i Bygningsstyrelsen. Statsrevisorer presser på for flere totaløkonomiske beregninger, når staten er bygherre. Det skal give besparelser på længere sigt. Bygningsstyrelsen mener dog, at beregningerne er uklare og kan tage overhånd nalds bygger restauranter, så ville det blive totaløkonomisk fordelagtigt. Men offentlige bygninger er ofte indrettet til specialformål, og man ønsker ikke fra politisk side, at alle offentlige bygninger skal ligne hinanden og alene have fokus på økonomi i snæver forstand. Offentligt byggeri skal forholde sig til flere hensyn, herunder arkitektur, som ikke altid er lige så afgørende i privat regi, forklarer vicedirektør i Bygningsstyrelsen, Kristian Lyk-Jensen. Energistyrelsen udarbejder nyt værktøj En af de største udfordringer ved brugen af totaløkonomiske beregninger til byggeprojekter har ifølge flere brancheorganisationer været manglen på et fælles referencegrundlag. Det forsøger Energistyrelsen i disse dage at imødekomme ved at udarbejde en beregningsmodel, som alle i byggebranchen frit kan vælge at bruge. Vi gør det, fordi der har været stor efterspørgsel efter det i branchen, og fordi vi har et overordnet mål om at fremme bæredygtigt byggeri over en bred kam, og her er netop det at have langsigtede perspektiver afgørende, siger Maria Dall Winther, der er kontorchef i Energistyrelsen. Hun forventer, at mange af byggeriets parter vil tage værktøjet til sig, men understreger samtidig, at den nye model, som ventes præsenteret i løbet af foråret, ikke vil løse alle udfordringer. For eksempel ikke den problematik om data for materialers levetid, som Bygningsstyrelsen har påpeget. Der vil fortsat være udfordringer, og alle problematikkerne bliver ikke løst med det her værktøj, men vi forventer klart, at det kan være med til at fremme brugen af totaløkonomiske overvejelser, siger Maria Dall Winther, der desuden pointerer, at det altid skal overvejes, hvornår og i hvilket omfang det giver mening at gå ind i totaløkonomiske beregninger. Det er aldrig sådan, at de her beregninger skal stå alene. Det skal være en del af det samlede beslutningsgrundlag, siger hun. n Foto: McDonalds Hvad er totaløkonomi? Totaløkonomi går ud på at inddrage alle fremtidige udgifter, så de økonomiske konsekvenser af alternative løsninger kan sammenlignes for at sikre, at byggerier gennemføres på den økonomisk mest fordelagtige måde. I totaløkonomiske beregninger indgår afdrag og renter til anskaffelsessummen, såvel som fremtidige omkostninger til forvaltning, drift og vedligehold af ejendommen. Love og regler n I 1971 bliver princippet om totaløkonomi indført med statsbyggeloven (nu: lov om offentlig byggevirksomhed). n Siden 2000 har det været obligatorisk at foretage en totaløkonomisk vurdering af offentligt støttet byggeri. n Fra 2001 har der været krav om, at der i relevant omfang skal anvendes totaløkonomi i statslige byggerier. n I Maj 2014 kritiserede statsrevisorerne i en beretning, at statslige bygherrer ikke levede op til kravene om anvendelse af totaløkonomi. Energiforum Danmark marts 2015 / 17\n18 TEMA: KVALITET Det PERFEKTE b y ggeri vi kan komme meget tæt på ved at styre, kontrollere og ikke mindst tilpasse kvaliteterne af et byggeri med de rigtige værktøjer og det rigtige sprog. Spørgsmålet er, hvordan man gør det i praksis? SOM RÅDGIVER I BYGGEBRANCHEN oplever jeg tit, at kvalitet i byggeriet opfattes forskelligt fra projekt til projekt, fra bygherre til bygherre, fra rådgiver til rådgiver og ikke mindst fra bruger til bruger. Det hænger måske sammen med, at et byggeri i Danmark er en kompleks opgave, og at byggeriet skal projekteres, bygges og bruges af komplekse mennesker. At definitionen af kvalitet ofte giver heftige diskussioner kan også skyldes, at kvalitet er svært at måle og veje. Men med certificeringsordningen DGNB er det blevet muligt at sætte tal på kvaliteten uden at miste overblikket. Det giver ro og stabilitet i processen frem for diskussioner. DGNB gør det muligt at se konsekvenserne, når der skrues op for kvaliteten et sted, fordi det ofte er sådan med et byggeri, at skruer man op et sted, skruer man ned et andet sted. I de indledende faser frem til et dispositionsforslag, sætter jeg mig som rådgiver sammen med bygherren og brugerne og laver såkaldte hensigtserklæringer på, hvor meget kvalitet de vil have i forhold til de enkelte kriterier. I DGNB arbejder vi med 37 forskellige kriterier. Denne proces kaldes en Projektindflydelse kontr omkostninger Omkostninger ved ændringer Projektindflydelse Ideoplæg & byggeprogram Start Dispos.- forslag - Præcertificering Myndighedsprojekt Hovedprojekt Udførelse Drift Data Data Her en illustration af projektindflydelse kontra omkostninger ved ændringer af kvalitetsniveauet. Det er billigst at ændre i starten af et byggeprojekt, hvorfor præcertificeringer i DGNB er gode til at tydeliggøre kvalitetsniveauet på en grundig og systematisk måde, inden det er for sent eller bliver for dyrt at ændre. Færdiggørelse Certificering Af Zeynel Palamutcu, ingeniør hos DOMINIA rådgivende ingeniører Om forfatteren Zeynel Palamutcu blev i 2013 uddannet bæredygtighedskonsulent og senere auditor i DGNB. præcertificering. Og det er der en god årsag til; jo mere man afstemmer forventninger til kvalitet så tidligt som muligt, desto billigere er det at ændre projektet, og prioriteringer bliver nemmere at håndtere. Når jeg skal rådgive kunder og afdække deres behov, bruger jeg igen DGNB s 37 kriterier som en tjekliste, således at vi ikke glemmer at få forventningsafstemt noget. Fx havde jeg en sag, hvor bygherren bad os om at kortlægge de nuværende forhold for bedre 18 / Energiforum Danmark marts 2015\n19 findes i kke, m e n at kunne definere deres fremtidige behov og ønsker. Takket være DGNB s tjekliste huskede vi at undersøge for elektromagnetisk stråling (kriterium SITE1.1.7 elektromagnetiske felter ), hvilket blev væsentligt i netop denne sag, da der stod en transformerstation, som fik en vigtig betydning. DGNB er et fælles sprog Det er en kæmpe skude, der skal navigeres i retning mod det perfekte byggeri. Når de helt tunge fragtskibe på knap 400 meter skal navigeres fra A til B, så er der én kaptajn og ét fælles sprog om bord. På samme måde mener jeg, at ethvert byggeprojekt skal have én kompetent projektleder og ikke mindst et fælles sprog, man skal styre, kontrollere og tilpasse projektets kvaliteter efter. Ingen kompetent projektleder uden et fælles sprog. I Danmark har vi i forvejen en masse standarder og normer, vi bruger til at vurdere og måle kvalitet, men det kan for et projektteam være en jungle at navigere i. DGNB-ordningen er et rigtig godt bud på et fælles sprog. Renoveringer kan også være med i DGNB, og hvor det efter min vurdering er alfa og omega for en vellykket renovering, at der er tænkt i helhedsorienterede kvaliteter. Jeg har for nylig været med til at certificere en renoveringssag, Sorgenfrivang II, nord for København Danmarks første og eneste DGNB certificerede renoveringssag. Her opnåede vores kontrol af bæredygtigheden i projektet en sølvmedalje. Dette blev kontrolleret af DK-GBC, som havde nogle få bemærkninger og fangede nogle få helligdage, inden vi sendte det i udbud. På den måde er det en ekstra projektgranskning og kvalitetssikring at få certificeret sit byggeri. Bæredygtighed = kvalitet Bæredygtighed er at opfylde nutidige generationers behov - uden at spolere mulighederne for fremtidige generationer i at opfylde deres. Hvis den bæredygtige helhedstanke implementeres i projektgruppen, inden ideerne genereres og entreprisekontrakter underskrives, vil udfaldet af ideerne bære præg Om DGNB n DGNB er en bæredygtighedscertificeringsordning n DGNB er hovedsagligt beregnet til at kontrollere bæredygtigheden af et byggeri via uvildige kvalitetskontrollører (DK-GBC) som giver byggeriet en medalje/point (certificeringen) alt afhængig af, hvor meget kvalitet der kan dokumenteres, når byggeriet er færdigt n Ordningen stammer oprindeligt fra Tyskland, men er tilpasset efter danske normer og lovgivning takket være 150 fageksperters viden og er således valgt af en samlet dansk byggebranche som den certificering, der bedst opfylder kriterier for bæredygtighed n DGNB indeholder stort set alle normer og standarder, vi bruger i byggeriet, og gør det overskueligt at vælge et niveau for kvalitet. n Ordningen bygger på en helhedstankegang og tager afsæt i Brundtland kommissionens definition af bæredygtighed. n Der ses på miljømæssige, sociale og økonomiske kvaliteter samt tekniske og procesmæssige aspekter. Også områdets kvaliteter indgår. Hver kvalitet er yderligere delt op i vurderingskriterier for med point at kunne angive, hvor meget kvalitet byggeriet indeholder. af helhedsorienteret tankegang, hvilket alt andet lige reducerer risiko for fejl, mangler, skuffelser og ærgrelser både nu og i fremtiden. Historiske eksempler på sager, hvor manglende helhedstænkning og dokumentation har spoleret nutidige generationers mulighed for at opfylde deres behov, er mange. For eksempel er PCB i fugematerialer skyld i, at mange brugere ikke kan opfylde deres behov for at leve i et sundt indeklima. Et andet eksempel er, at boligblokke med manglende fleksibilitet står tomme, selvom studerende og ældre mangler boliger, for ikke at nævne lavenergibygninger, der giver problemer med overtemperaturer, og nye bygninger, der ikke er til at betale pga. høje drift- og vedligeholdelsesomkostninger. Eksempler er der mange af i den danske byggebranche. Havde man undersøgt materialerne (DGNB kriterium ENV1.2 miljørisici relateret til byggevarer ); tænkt på at indrette fleksibelt (kriterium ECO2.1 fleksibilitet og tilpasningsevne ), og set på sammenhængen mellem lavenergi (kriterierne ENV2.1 og ECO1.1) kontra overtemperaturer (SOC1.1) samt beregnet omkostninger til drift og vedligehold (ECO1.1 Levetidsomkostninger ) kunne man i dag med stor sandsynlighed og effektivitet opfylde vores generations behov for sunde og fleksible boliger. Denne form for tilpasningskvalitet er efter min mening en kvalitet, vi i byggebranchen i Danmark dyrker for lidt, fordi det ligger så langt ude i fremtiden (+50år). Noget som forståeligt nok er svært for mange at forestille sig, men det er faktisk muligt med værktøjer som DGNB. Darwin sagde: Det er ikke den stærkeste art, der overlever ikke den mest intelligente men den, der er mest indstillet på tilpasning. Vores behov for kvalitet vil ændre sig med tiden, hvorfor det er vigtigt, at vores bygninger og byområder ligeledes kan følge med på en ressourceeffektiv måde. Det er bæredygtighed i sin grundessens. n Energiforum Danmark marts 2015 / 19


Det store overblik til arbejdslederne\nMed en let tilgængelig brugerflade har Mark Information skabt et effektivt planlægningsværktøj til virksomhedens mellemledere, der har det operationelle ansvar for at kombinere ordrer, ressourcer og medarbejdere. Rockwool er netop nu ved at indkøre systemet.\n- Vi er stadig i en indkøringsfase og altså relativt nye i brugen af ProManagement-systemet, forklarer afdelingsleder Preben Schmidt, Rockwool A/S i Vamdrup. - Vi mangler således stadig at implementere nogle af funktionerne, men allerede nu er det tydeligt, at systemet er let og hurtigt at arbejde med, og at det giver store forbedringer, fordi det rummer en masse praktiske funktioner.\nRockwool A/S, der har 800 medarbejdere på sine fabrikker i Danmark, er del af den danskejede koncern Rockwool International A/S, der beskæftiger over 7.400 medarbejdere og har en omsætning på over 6,7 mia. kroner. Koncernen producerer som bekendt stenuld til isolering af bygninger, industrianlæg m.v.\nDækker alle timelønnede\nFabrikken i Vamdrup er opdelt i fem afdelinger:\nProduktionslinjen, hvor natursten ved hjælp af kraftig varme smeltes og spindes til fibre, der formes i batts eller plader af forskellige dimensioner\nKonfektioneringsafdelingen, som Preben Schmidt er chef for, og hvor man videreforarbejder råulden i specielle størrelser og faconer – fx ved kileskæring og produktion af universalrørskåle\n- Vi anvender det Mark Informations planlægningsværktøj i alle fem afdelinger, og der indgår således omkring 245 timelønnede medarbejdere i det, forklarer Preben Schmidt.\n- Hidtil har vi anvendt ProMark til registrering af komme-/gå-tider, og dermed også fravær, overarbejde m.v. Disse informationer blev så, sammen med informationer om f.eks. udlån til en anden afdeling, bearbejdet af vores lønningsbogholderi. Med overgangen til ProManagement har arbejdslederne i de enkelte afdelinger fået et meget større overblik, og vi kan kontere løntimerne langt bedre og planlægge mere præcist i forhold til vores kapacitet.\n”Da jeg først begyndte at arbejde med det, blev jeg overrasket over, hvor let det er at bruge. Fx er det blevet meget lettere om morgenen, hvor der samtidig møder 15-16 personer i afdelingen, at de på min skærm skifter fra "røde mænd" til "grønne mænd", når de stempler ind."\nAfdelingsleder, Rockwool A/S\nOverblik med afgørende betydning\n- Netop "overblik" er nøgleordet for ProManagement, der er udviklet som et modul til bemandingsplanlægning i ProMark.\n- Modulet giver et samlet overblik over medarbejdere, produktionsressourcer og produktionsplaner. Et overblik, der kan have afgørende betydning for at varerne bliver leveret til tiden og om der er avance på dem. Systemet giver simpelt hen mellemlederen mulighed for at udnytte sine ressourcer bedre ved f.eks. at identificere uudnyttet overkapacitet eller flaskehalse i afdelingen og virksomheden.\nSamkøring af produktionsplan og bemanding\n- ProManagement er den budgetansvarlige driftsleders "ERP-system" (Enterprise Resource Planning), hvor man kan planlægge og styre sine medarbejderressourcer i forhold til den produktionsplan som virksomhedens ERP- eller MPS-system angiver ved at samkøre ressourcebehovet med bemandingsplanen. En sådan samkøring identificerer umiddelbart misforhold mellem planlagt behov og faktisk mødeplan, og viser dermed, hvor der er behov for justeringer for overskydende eller for lav kapacitet. Endelig kan den pågældende driftsleder beregne, hvad en given mødeplan har kostet eller vil komme til at koste virksomheden.\nUdgangspunktet for bemandingsplanlægningen kan varieres efter virksomhedens eller afdelingens behov. Således kan den styrende parameter være de opgaver, der skal udføres. Men hvis produktionsudstyr eller medarbejdere er de mest knappe ressourcer, kan ProManagement også håndtere at gøre en af disse parametre til omdrejningspunkt for planlægningen.\nMødeplan med de rette kvalifikationer\nMan kan også anvende bemandingsplanlægning til at udjævne medarbejderressourcerne på tværs af virksomheden. I stedet for at hver afdeling budgetterer med et fravær kan man på tværs af virksomheden have et samlet fraværsbudget, der baserer sig på udlån af medarbejdere afdelingerne imellem.\nLigeledes kan man i systemet disponere på kvalifikationsniveau. Virksomhedernes medarbejderstyrke er jo som regel sammensat af en række specialister, - faglærte, måske med forskellige certifikater, eller medarbejdere, der har fået særlig oplæring i en given funktion etc. Og det er naturligvis en fordel hurtigt at kunne overskue, om man har de nødvendige kvalifikationer repræsenteret i bemandingsplanen, når der er behov for dem.\n- Kvalifikationsdelen har vi endnu ikke implementeret, men det er en af de funktioner jeg ser frem til at bruge, siger Preben Schmidt. - Vi råder over syv forskellige maskiner til konfektionering i min afdeling. Grundgruppen af disse maskiner skal alle 34 medarbejdere kunne betjene, men vi har også tre maskiner som kræver ekstra kvalifikationer, og hvor systemet helt klart vil kunne lette planlægningen.\nBrugergruppe til implementering\nRockwool A/S har SAP til økonomistyring, hvorfra produktionsplanen genereres, men virksomheden har altså valgt bemandingsplanlægning fra Mark Information.\n- Det har vi blandt andet gjort på grundlag af prismæssige overvejelser, men nok så meget fordi brugerfladen i ProManagement er meget fin, siger Preben Schmidt, der sammen med en kollega fra kontorholdet har været Vamdrup-fabrikkens repræsentanter i den brugergruppe, der skulle være med til at implementere systemet.\n- Brugergruppen, der blev sammensat af en arbejdsleder og en repræsentant for kontorholdet fra hver af Rockwools danske fabrikker, har fået undervisning i systemet. Herefter har vi haft ansvaret for at lære fra os til vore kolleger. Her i Vamdrup har vi således indtil videre haft 15 arbejdsledere igennem planlægnings- og godkendelsesdelen i systemet.\n- Til at begynde med var jeg faktisk lidt tvivlende over for systemet, og at vi selv skulle sidde med alle funktionerne, indrømmer Preben Schmidt. - Men da jeg først begyndte at arbejde med det, blev jeg overrasket over, hvor let det er at bruge. Således anvender jeg næsten ikke mere tid på det - også fordi det på visse punkter til gengæld sparer mig tid. Fx er det blevet meget lettere om morgenen, hvor der samtidig møder 15-16 personer i afdelingen, at de på min skærm skifter fra "røde mænd" til "grønne mænd", når de stempler ind. Før i tiden måtte jeg danne mig det samme overblik ved at gå rundt i afdelingen.\n- Systemet giver også mulighed for at taste beskeder ind - fx til medarbejdere på natholdet - som umiddelbart popper op, når de stempler ind. Og så tager det faktisk mindre end en kursusdag at lære.


Kontrolmanual til måling af bionaturgas - PDF\nDownload "Kontrolmanual til måling af bionaturgas"\nPeter Fredrik Kjær\n1 Kontrolmanual til måling af bionaturgas Naturgasselskabernes kontrolmanual til måling af bionaturgas 2. udgave Kontrolmanual Juni 2012\n2 Titel : Kontrolmanual til måling af bionaturgas Rapport kategori : Kontrolmanual 2. udgave Dato for udgivelse : Juni 2012 Copyright : Dansk Gasteknisk Center a/s Sagsnummer : H:\_438\_01\_FAU GM\_2012\_4. Møde 2012\_Revision KM for måling af bionaturgas finale docx Sagsnavn : FAU GM\n3 1 FORORD Grundlaget for "Kontrolmanual til måling af bionaturgas " er Sikkerhedsstyrelsens krav i Gasreglementet og tilsvarende krav fra Arbejdstilsynet til indholdet i bionaturgas. Kontrolmanualen er udarbejdet i 2010 i FAU GM (Fagudvalget for Gasmåling under gasselskabernes samarbejde om drift og teknik) under projekt med deltagelse af repræsentanter fra: HMN Naturgas I/S ved John Bo Siemonsen DONG Energy ved Jan Sommerstær og Jacob Sandholdt Energinet.dk ved Jesper Bruun Michael Larsen fra DGC har stået for udførelsen af kontrolmanualen. Manualen vedligeholdes af Dansk Gasteknisk Center a/s under FAU-GM. I udgave 2 af kontrolmanualen (2012) er afsnit 3 og 5 sammenlagt, og kravene til målenøjagtighed og målefrekvens er blevet præciseret. Herudover er der tilføjet en oversigt over gaskvalitetskravene for biogasnaturgas, der afsættes via naturgasnettet. Kontrolmanualen træder i kraft, når gasselskaberne har godkendt manualen på FAU-GM møde 3/2012 den 14. juni Selskab DONG Energy Kraftværksvej Fredericia Tlf.: HMN Naturgas Gladsaxe Ringvej Søborg Tlf.: Naturgas Fyn Ørbækvej Odense SØ Tlf.:\n4 2 Baggrund Denne kontrolmanual er udarbejdet i henhold til relevante myndighedskrav. Samtidig konkretiserer kontrolmanualen et måleteknisk regelsæt og de betingelser, som bionaturgasproducenterne skal overholde for at kunne levere bionaturgas til gasnettet. 2.1 Definitioner Inden biogassen kan afsættes til gasnettet, skal den opgraderes, så den kan opfylde kravene, som er beskrevet i afsnit 3. Det skal herefter sikres, at kvalitetskravene overholdes, og volumen, gaskvalitet og brændværdi af bionaturgassen bestemmes. Bionaturgassen skal tilsættes odorant, hvis den skal på distributionsnettet. Opgraderingen og biogasproducentens måling sker i et bionaturgasanlæg, og gasdistributionsselskabets måling og kontrol sker i et tilslutningsanlæg. Overdragelsen af bionaturgas fra bionaturgasproducenten til gasdistributionsselskabet sker i tilslutningspunktet, men kvaliteten er først godkendt, når bionaturgassen er kontrolleret i tilslutningsanlægget. De forskellige snitflader mellem anlæggene er angivet på Figur 1: Snit 1: Grænseflade mellem biogasanlæg og bionaturgasanlæg. Snit 2: Grænseflade mellem bionaturgasanlæg og distributionsnet. Snit 3: Grænsefladen mellem distributionsnet og forbruger. Denne kontrolmanual omhandler alene grænsefladen snit 2 mellem bionaturgasanlægget og distributionsnettet. I princippet 1 skal både bionaturgasproducenten og distributionsselskabet kontrollere, om den leverede kvalitet overholder myndighedskrav, og kontrollere de parametre, der sikrer korrekt afregning mellem de to parter. På figuren er angivet, hvor de enkelte parter foretager den indbyrdes slutafregningsmåling. 1 De formelle krav mellem bionaturgasproducenten og distributionsselskabet er beskrevet i tilslutningsaftalen 4\n5 Snit 1 Snit 2 Snit 3 Biogasanlæg Biogas Bionaturgasproduktion Bionaturgas Tilslutningsanlæg Distributionsnet Tilslutningspunkt Biogasproduktion Opgradering/ fjernelse af CO2, H2S og H2O Afregningsmåling for bionaturgasproducenten Odorisering Afregningsmåling for distributionsselskabet Figur 1 Flowdiagram med angivelse af kontrolflader mellem opgraderingsanlægget og distributionsselskabernes tilslutningsanlæg i snit 2 Biogas er den ikke-opgraderede bionaturgas. Biogasanlæg er det anlæg, som producerer biogas. Bionaturgas er den opgraderede biogas, som overholder det til enhver tid gældende myndighedskrav. Bionaturgas kan fx være fra et synteseanlæg, renseanlæg eller fra et gylleanlæg. Men der skelnes ikke mellem bionaturgassens oprindelsessted, når den først er opgraderet. Bionaturgasanlæg er det anlæg, som opgraderer biogas til bionaturgas. Bionaturgasproducenten har ansvaret for driften af bionaturgasanlægget. Distributionsnettet er det regionale naturgasforsyningsnet, der ejes og drives af et distributionsselskab. Kontinuerlige målinger/bestemmelser er målinger/beregninger, der gennemføres på bionaturgassen, minimum 4 gange i timen, for at kontrollere om bionaturgassen overholder de anbefalede specifikationer. 5\n6 Periodiske målinger/bestemmelser er målinger/beregninger, der gennemføres på bionaturgassen, fx en gang om ugen, en gang om måneden eller en gang om året, for at kontrollere om bionaturgassen overholder de anbefalede specifikationer. Tilslutningsanlæg er det anlæg, hvor bionaturgassen modtages, kvalitetskontrolleres, odoriseres 2 og måles med henblik på afregning, og som tilfører bionaturgassen til distributionsnettet. Gasdistributionsselskabet kan vælge at brændværdijustere med propan i tilslutningsanlæg. 2 Tilsætningen af odorant kan også foregå i opgraderingsanlægget, i så fald skal det være beskrevet i tilslutningsaftalen imellem selskaberne 6\n7 3 Krav til gaskvalitet Nedenstående tabel sammenfatter gaskvalitetskravene stillet af danske myndigheder. Kravene kommer fra Gasreglementet (GR), som Sikkerhedsstyrelsen er myndighed for samt Arbejdstilsynets krav til naturgasanlæg 3. Supplerende krav til bionaturgas til transmissionsnettet kommer fra Regler for Gastransport (RfG). Kravene har til formål at sikre korrekt funktion af gasinstallationer og gasforbrugende udstyr samt at forebygge korrosion af ledningsnettet. Bionaturgas, som udelukkende afsættes via distributionsnettet, skal overholde krav til bionaturgas til distributionsnettet. Bionaturgas som periodisk eller kontinuerligt afsættes via transmissionsnettet skal overholde krav til bionaturgas på transmissionsnettet. Krav til bionaturgas på distributionsnettet Krav til bionaturgas på transmisionsnettet Wobbe Indeks (kwh/m 3 ) 14,1 15,5 # 14,1 15,5 Relativ densitet < 0,7 0,555-0,7 CO 2 (mol-%) < 3.0 < 2,5 O 2 (mol-%) < 0,5 ### < 0,1 Ammoniak (mg/m 3 ) < 3 < 3 Siloxaner (mg/m 3 ) < 0,1 < 0,1 Bakterier og mikro- må ikke give helbredsmæssig risiko må ikke give helbredsmæssig risiko organismer H 2S og COS (mg/m 3 ) < 5 (kun H 2S) < 5 målt som svovl Merkaptan (mg/m 3 ) < 6 målt som svovl Totalt svovlindhold (mg/m 3 ) < 30 ## < 30 Vanddugpunkt ( C) < 0 ved driftstryk op < -8 C ved tryk 70 bar til 4 bar; < -8 ved højere driftstryk Hydratdannelse ingen dannelse af hydrater ved tryk 70 bar og temp. > -8 C Kulbrintedugpunkt ( C) Støv og væsker < -5 ved driftstryk op til 4 bar; < 0 ved højere driftstryk fri for luftformige, faste eller flydende stoffer, der kan indebære en risiko for blokering og fejlfunktioner eller korrosion af installationer og udstyr < -2 C for et hvert tryk op til 70 bar fri for luftformige, faste eller flydende stoffer, der kan indebære en risiko for blokering og fejlfunktioner eller korrosion af almindelige installationer og udstyr Odorant (mg/m 3 ) THT > 10,5 eller uodoriseret mercaptan > 4,0 Andre komponenter og urenheder gassen skal kunne transporteres, lagres og/eller markedsføres uden yderligere justering af kvaliteten Temperatur ( C) 0 20 ved tilslutning 0-50 til plastnet ### # Krav offentliggjort af Sikkerhedsstyrelsen i meddelelser om gas 02/07 ## Krav ikke offentliggjort af Sikkerhedsstyrelsen, men bekræftet i krav til bionaturgas, se Bilag 1 ### Krav stillet af Arbejdstilsynet 3 AT vejledning F.0.1 fra juli 2001 pba. bekendtgørelse 414 af 8. juli\n8 4 Krav til nøjagtighed Som nævnt i afsnit 2 skal der måles, en række komponenter for at sikre, at myndighedskravene er overholdt i tilslutningspunkt. Herudover måles volumen og brændværdi for den leverede gas. Kravene skal altid være overholdt. Dette gælder summen af måleværdi og måleusikkerhed (på 95 % konfidensniveau), som vist i Figur 2. Figur 2 Eksempel på overholdelse af grænseværdi for Wobbe indeks Med hensyn til volumen og brændværdi, som ikke skal overholde en grænseværdi, gælder følgende: Volumen Med baggrund i gasdistributionsselskabernes leveringsbetingelser for naturgas er der krav om at kunne overholde en nøjagtighed på måling af volumenmængde på ± 3 % (per m 3 n) til kunderne. Dette krav videreføres til tilslutningspunktet, med mindre andet aftales mellem bionaturgasproducenten og distributionsselskabet. Brændværdi Brændværdibestemmelse i tilslutningspunktet skal overholde bestemmelserne i kontrolmanual for allokering af brændværdi i distributionsnettet (nøjagtighed bedre end ± 0,5 %). 8\n9 5 Kontinuerlige og periodiske målinger/beregninger ved tilslutningspunktet Gasselskaberne og bionaturgasanlægsejerne skal opstille et kontrolprogram, der opdeler de enkelte komponenter efter behovet for kontrol efter en procentvis andel af grænseværdien for komponenten i bionaturgassen. Kontrolprogrammet udarbejdes på baggrund af en række målinger i opstartsfasen, hvor gassen undersøges for de bestanddele, som er beskrevet i afsnit 3. Der udføres altid kontinuerlige bestemmelser for følgende parametre: Brændværdi og leveret mængde (af hensyn til afregning) Wobbe indeks Vanddugpunkt H 2 S Øvrige parametre bestemmes kontinuerligt eller periodisk efter følgende kriterier: Hvis målingen er mindre end 25 % af grænseværdien, udføres der årlige kontrolmålinger. Hvis målingerne er større end 25 %, men mindre end 75 % af grænseværdien, udføres der kvartalsvis kontrolmålinger. Hvis målingen er større end 75 %, men mindre end 90 % af grænseværdien, udføres der månedlige kontrolmålinger. Hvis fem eller flere af disse målinger ligger inden for dette bånd i løbet af et år, bør det overvejes, om der skal gennemføres ugentlige måling af komponenten. Dette aftales indbyrdes mellem ejeren af bionaturgasanlægget og distributionsselskabet. Hvis målingen er større end 90 % af grænseværdien, skal der gennemføres kontinuerlige, målinger af bestanddelen. Der gennemføres årlig in-situ kontrol af måleudstyr, enten af gasdistributionsselskabet eller af tredjepart, ligesom det aftales mellem ejeren af bionaturgasanlægget og distributionsselskabet, om der skal gennemføres årlige audit af de indskrevne måledata i anlæggets logbog. Odoriseringen skal kontrolleres mindst to gang årligt efter naturgasselskabernes Retningslinjer for odoranttilsætning og kontrol af odorantindhold 4. Opgaven påhviler distributionsselskabet. 4 Udgave af Retningslinjer for odoranttilsætning og kontrol af odorantindhold, februar\n10 Bilag 1 Sikkerhedsstyrelsens reviderede udkast til krav for bio(natur)gas som distribueres i distributionsnettet af 23. november Krav til indholdet i bionaturgas skal til enhver tid kontrolleres med Sikkerhedsstyrelsens sidste opdateringer af Gasreglementet. 10


Den store katastrofe af Ian Kershaw Læs online på Bookmate\nI sommeren 1914 blev det meste af Europa kastet ud i en krig så katastrofal, at det tog generationer at komme sig over den. Første Verdenskrig efterlod de overlevende i en tilstand af chok over, at det civiliserede Europa, som hidtil havde været forbillede for resten af verden, havde ladet sig nedsænke i barbari. Efter krigen blev europakortet nytegnet, og nu fulgte en tumultarisk periode med dybe politiske og økonomiske kriser. Kontinentet, som rummede en række nyfødte demokratier, blev i stigende grad klemt mellem revolutionære strømninger under indtryk af den nye Sovjetstat i øst, og spirende fascistiske bevægelser og tendenser i mange andre lande. Den foreløbige kulmination kom med Hitlers magtovertagelse i det store europæiske kerneland Tyskland i 1933.\nDen store katastrofe bliver i efteråret 2017 fulgt op af Helvede tur-retur, der tager fat, hvor den første bog slutter. Den nye militære konflikt, der opstod i 1939 og som resulterede i Anden Verdenskrig, skulle vise sig at blive endnu værre end den første — med massemord på civile og en lang række voldsomme begivenheder, der påvirkede hele det europæiske kontinent.\nI disse to monumentale værker udfolder den prisbelønnede historiker Ian Kershaw på overbevisende vis denne dybt fascinerende periode i europæisk historie. Han beskriver ikke bare de dramatiske og traumatiske begivenheder, men diskuterer også de vanskelige spørgsmål, som er fulgt i krigenes kølvand, og hvis virkninger heraf stadig mærkes den dag i dag.\nAnders Nygaard, Morten Visby


TV2 og Politiken bringer urigtige oplysninger og beskyldninger om talfusk, mener Skattestyrelsen.\nIfølge Skattestyrelsens fagdirektør Steen Bechmann Jacobsen er en aftale om straffrihed slet ikke en mulighed efter dansk ret. Fold sammen\nTorsdag d. 26. september 2019, kl. 08.49\nSkattestyrelsen tager skarpt afstand fra en række centrale oplysninger, som er blevet frembragt af TV2 og Politiken i dækningen af udbyttesagen, der omhandler svindel mod den danske statskasse for 12,7 milliarder kroner\nOnsdag bragte TV2 dokumentaren »Jagten på vores milliarder«, hvor mediets journalister opsøger flere af de formodede bagmænd i sagen.\n»Det er ikke korrekt, at et vilkår om straffrihed er blevet tilbudt som led i forligsforhandlingerne,« skriver Skattestyrelsen i en pressemeddelelse.\nDet er dog ifølge Skattestyrelsen ikke korrekt, da det omtalte forlig kun omhandler 61 såkaldte pensionsplaner, der har søgt refusion for cirka 2,9 milliarder. Heraf er de 1,6 milliarder gået direkte eller indirekte til forligsparterne. Og det er beløbet, som Skattestyrelsen kræver tilbagebetalt.\n»Der er ikke med dette tv-program kommet oplysninger frem, som er nye for os. Vi har ad flere gange forklaret blandt andet TV2, hvordan dette - ret komplicerede - forlig er sat sammen«, udtaler Steen Bechmann Jacobsen i en pressemeddelelse.\n»Vi har selvfølgelig ikke oplyst forkerte tal. Det beløb, som de 61 amerikanske pensionsplaner, der er omfattet af forliget, samlet har søgt om i udbytteskatterefusion, er ikke 4,1 milliarder kroner, men cirka 2,9 milliarder kroner.«\nRitzau arbejder på at få en kommentar fra TV2 og Politiken.


Gode grunde til at drikke mere stempelkaffe - Søstjernen\nGode grunde til at drikke mere stempelkaffe\nPosted on november 9, 2017 by Redaktion\nDer bør ikke herske nogen tvivl om, at danskerne elsker kaffe, men der er delte holdninger til, om den perfekte kaffe stammer fra en traditionel kaffemaskine, stempelkande eller espressomaskine. Der er både fordele og ulemper ved de nævnte varianter, så den ene variant er ikke nødvendigvis bedre end den anden.\nI dette blogindlæg kan du læse om tre gode grunde til, at stempelkaffe er bedre end de fleste andre kaffetyper. Du kender måske allerede til flere af grundene, men mon ikke du bliver en smule overrasket over nogle af dem.\nGrund 1 – Højt koffeinindhold\nSåfremt du hovedsageligt drikker kaffe for at få mere energi i hverdagen, så skal du vælge en kaffetype med et højt koffeinindhold. Det er i den anledning værd at fremhæve stempelkaffe, da denne kaffetype byder på et usædvanligt højt indhold af koffein.\nDet er ikke kun mængden, der er afgørende for koffeinindholdet, men også fremstillingsprocessen. Der fjernes nemlig mindre koffein i brygningsprocessen, hvilket er én af årsagerne til den stigende interesse for netop stempelkaffe.\nGrund 2 – Mere koncentreret og fyldig smag\nSammenligner du stempelkaffe med andre kaffetyper, vil du med al sandsynlighed opleve, at smagen er mere koncentreret og fyldig. Det hænger sammen med, at der bliver trukket mere smag ud af den kværnede kaffe. Det er en smagssag, om man er mest til stempelkaffe eller filterkaffe, men de fleste kaffedrikkere kan nikke genkendende til, at stempelkaffe smager himmelsk.\nSelvom smagen er god, så skal du være bekendt med, at der kan opstå en smule grums i kaffen, som du naturligvis ikke har lyst til at drikke. Du kan heldigvis holde mængden af grums nede på et minimum ved at vælge en god stempelkande fra vores sortiment.\nGrund 3 – Hyggelig og hjemlig stemning\nHar du svært ved at sætte dig ind i, at det kan være hyggeligt at brygge kaffe, så skyldes det måske, at du aldrig har arbejdet med en stempelkande. Det er almen kendt, at det er muligt at skabe en hyggelig og hjemlig stemning med en stempelkande i køkkenet. En stempelkande er let at betjene sammenlignet med avancerede kaffemaskiner, så den høje brugervenlighed er også en vigtig fordel.\nKøb en stempelkande til hjemmet\nDet er helt åbenlyst svært – faktisk decideret umuligt – at lave stempelkande kaffe uden en stempelkande, så det er måske ved rette tid, at du finder den perfekte stempelkande til netop dit hjem. Derudover skal du have købt kaffebønner og evt. andet tilbehør, som kan gøre det nemmere at lave kaffe i dagligdagen.\nInvesterer du i en stempelkande, så kan du nyde smagfuld og koffeinholdig stempelkaffe, når du har allermest brug for det. Det kan f.eks. være om morgenen, inden du skal på arbejde eller i skole. Det kan også være, at du har brug for et energiboost for at holde dig vågen om aftenen.\nDet er let som en leg at skabe en ren og fin kaffesmag uden bitterstoffer, hvis man bruger en stempelkande fra vores udvalg. Fælles for de fleste stempelkander er, at de er både nemme og fleksible at bruge. Bliver du i tvivl om noget, kan du altid finde den simple manual frem fra pakken.\n5 køb til hjemmet du IKKE fortryder\nSLAP AF & SPIS AFTENSMAD I SENGEN


marts « 2016 « Duegårdens Andelsboligforening –\nTil samarbejdspartnere og leverandører mv.\nSom bekendt er A/B Duegården i likvidation ved likvidatorerne Hanne Sandersen og undertegnede. Foreningen har indgivet konkursbegæring og blev taget under konkurs af Sø- og Handelsrettens Skifteret. Dette konkursdekret blev efterfølgende ophævet af Østre Landsret, hvorfor foreningen fortsat er i likvidation.\nØstre Landsrets kendelse om ophævelse af konkursdekretet bliver behandlet af Højesteret den 11. og 12. april 2016, hvor Højesteret endeligt vil tage stilling til, hvorvidt foreningen skal tages under konkursbehandling eller ikke.\nSom likvidatorer vil vi sikre os, at foreningen ikke påtager sig yderligere gældsforpligtelser eller modtager ydelser på kredit til betaling efter Højesterets behandling.\nMed henvisning hertil skal vi derfor opfordre alle leverandører og samarbejdspartnere til at fremsende afregning af deres tilgodehavende pr. 1. april 2016. Likvidatorerne vil herefter drage omsorg for, at der sker betaling af disse udeståender, såfremt de kan godkendes.\nArbejde, bistand mv. der ydes til og for foreningen efter den 1. april 2016 skal ske mod forudbetaling eller deponering således, at foreningen i perioden op til Højesteret afgørelse ikke påtager sig ny gæld eller modtager ydelser på kredit. Det skal understreges, at det påhviler den enkelt leverandør og samarbejdspartner at sikre sig, at ovenstående er opfyldt inden, at der leveres ydelser eller udføres arbejde for foreningen.\nBRANDT & LAURITSEN\nAMALIEGADE 35, DK-1256 KØBENHAVN K\nT: +45 70 27 88 99\nF: +45 70 27 88 98\nDu kigger i øjeblikket i arkiverne for marts 2016 hos Duegårdens Andelsboligforening -.


Flad mave for altid af Birgitte Nymann by bog.nu - issuu\nFlad mave for altid – så enkelt er det!\nKAP.1 Er din mave for stor?\nVidste du, at du kan måle din talje med et målebånd og finde ud af, om du er usund – også selvom du ikke er tyk på resten af kroppen? Vidste du, at når taljemålet er for stort, har du større risiko for at få ondt i ryggen? Vidste du, at når maven er stor, er der forstørret risiko for, at du udvikler velfærdssygdomme?\n8 NYMANN_TRYK.indd 12\nHvordan ser du, om din mave er for stor til at være sund? Den hurtigste og mest korrekte måde, hvorpå du kan finde ud af, om din mave er for stor, er ved at kigge på den med fornuftige øjne. Hvis maven buler ud, uanset om du er tyk eller tynd, er maven for stor i forhold til at være sund. Om det så er fedt, dårlig fordøjelse eller svage mavemuskler – eller det hele på én gang, der giver den store mave.\nSpiser du for meget sukker, hvidt brød og andre hurtigtoptagelige kulhydrater, øger du fedtlagringen. Jeg taler her også om fedtet under huden, der sidder og giver en donutlignende figur på maven, og ”håndtagene”, som buler ud over bukselinningen. Du øger dog ikke udelukkende lagringen af fedt, for der er i høj grad også væske at finde i dette væv. Væskeophobninger i kroppen er altid et tegn på ubalance, og på at kroppen er i gang med at beskytte sig selv for at have det bedst muligt. Væskeophobningerne kommer ikke væk af, at du spiser mindre. De forsvinder først, når du stopper med at gøre det, som er årsag til dem! Når fedtet sætter sig på maven, sætter det sig også inde omkring dine organer. Når fedtet sætter sig omkring organerne, kan organerne ikke arbejde optimalt, fordi de ikke får optimal næring, og der opstår der inflammation i vævet, som øger risikoen for åreforkalkninger og dermed blodpropper og hjerneblødninger. Når fedtet sidder og fylder, skubber det på mavens muskler og ændrer den måde, de arbejder på. Og når mavens muskler ikke arbejder, som de er skabt til, kan de ikke holde dit skelet optimalt, og det kan give smerter i ryg, hofter, nakke, skuldre, knæ og fødder. Den øgede fylde i maveregionen giver også en dårligere vejrtrækning. Og når din vejrtrækning er besværet vil en lang række andre muskler spænde for meget, og det kan også skabe muskel- og ledsmerter, samtidig med at\nEr maven for stor, er kroppen usund! Jo større omkredsen på din talje er, desto mere usund er du – med langt større risiko for at få følgesygdomme deraf. Men endnu vigtigere: Når maven ikke er flad (uanset hvad det skyldes), har du ikke samme energi og overskud til at nyde dit liv, som du ellers ville have. Og det har ikke noget at gøre med udseende – overhovedet. Det er bare et faktum. Det kan godt være, at du synes, at du har det fint nok. Og så er det jo fint. Men for dig, der vil have det rigtigt godt, skal du vide, at det at have en flad mave og velfungerende mave- og rygmuskler er alfa og omega. Og så er der den langsigtede virkning af at leve sundt: Du forebygger sygdomme, smerter og træthed, som tærer på din evne til at nyde dit liv. Og hvad er det, du er sat i verden for? Er det ikke at have det rigtigt godt på alle måder?\nHvorfor er mavefedtet så usundt?\norganerne og tarmsystemet ikke bliver masseret ordentligt, hvilket igen går ud over organernes arbejde. MÅL DIN TALJE\nEr du mand, bør dit taljemål ligge under 94 cm målt lige omkring kroppen ud for navlen, og kvinder bør have et mål på under 80 cm. Fedtet omkring maven er farligst for din sundhed, og derfor bør taljemålet ikke overstige de nævnte værdier. Her tages ikke hensyn til vægt, højde eller fedtprocenter, men bare til omkredsen af taljen. Uanset hvor stor tilhænger du er af fedtprocentsmålere og andet udstyr, SKAL taljemålet holde sig inden for ovenstående, for at du kan kalde din krop sund. Så kan det godt være, du synes, at du har for meget fedt på hofter, arme eller lår, men der sidder det ikke og udgør anden risiko, end at du bliver træt af det. Jo større taljemål i forhold til det anbefalede, desto større risiko har du for at udvikle forskellige livsstilssygdomme, som for eksempel type 2-diabetes. Lav gerne en test hver 2.-3. uge, når du ændrer kostvaner, så du kan følge dine fremskridt på nært hold.\nOBS: Er dit taljemål under 80 cm, og du er overvægtig ifølge BMI-målingerne, eller synes du, at der sidder for meget fedt på hofterne, skal du spise lidt mere kulhydrat for at tabe dig på en sund måde end den, jeg anbefaler her i bogen.\nHav styr på fejlkilderne! Boksens tal gælder kun for personer i standardstørrelser (de gælder altså ikke for meget høje eller meget lave mennesker). Er du ualmindelig høj, kan du godt have en flad mave og en sund krop, selv-om taljemålet er højere end det tilladte. Og er du ikke så høj, kan dit taljemål godt være under ovenstående, uden at du er slank på din mave. Er du stadig i tvivl om, hvorvidt dit taljemål er for stort, kan du finde ud af, om du er overvægtig i generel forstand. Det gør du ved at udregne dit BMI.\nDen mest benyttede metode til at vurdere, om din vægt er for høj, er at udregne dit BMI = Body Mass Indeks. BMI fortæller, hvor mange kilo du vejer pr. m² krop. For at kunne udregne dit BMI skal du kende din højde og din vægt: BMI = vægt i kilo/højde i meter/højde i meter OBS: BMI-formlen kan kun bruges til personer over 18 år. Resultat Jo længere over et BMI på 18,5-25, du ligger, desto større indflydelse har det på din sundhedstilstand. De sygdomme, der oftest ses hos overvægtige, er blandt andet type 2-diabetes, hjerte-kar-sygdomme, slidgigt og nedsat frugtbarhed.\n10 NYMANN_TRYK.indd 14\n< 18,5 → Du er undervægtig. Undervægt er behæftet med en række risici for udvikling af sygdomme – dog ikke i samme grad som overvægt. Blot fordi man er undervægtig, er man ikke nødvendigvis usund. 18,5-25 → Du er normalvægtig. Men normalvægt er ikke nødvendigvis lig med sundhed. Er du i dårlig form, er der stadig stor risiko for udvikling af velfærdssygdomme. Har du større mængder fedt omkring livet, kan det ligeledes være usundt, til trods for at BMI ligger under 25. Den bedste måde at forebygge velfærdssygdomme på er ved at være normalvægtig og i god form. 25-30 → Du er overvægtig. Og din risiko for udvikling af følgesygdomme af overvægt er stærkt forøget. Skyldes din overvægt større mængder fedt på kroppen, bør du tabe dig – og hellere nu end senere, for erfaring viser, at er man først overvægtig, forsætter vægtøgningen støt gennem livet, hvis der ikke gribes ind.\n> 35 → Du lider af svær fedme. Og du er så overvægtig, at du sandsynligvis er hæmmet i din dagligdag. Fedme på dette niveau er direkte livstruende, og det er vigtigt at komme ned i vægt. Søg eventuelt hjælp hos din læge eller en anden person, der kan støtte dig i dit valg.\nHav styr på fejlkilderne! Er du spinkelt bygget, eller har du en skæv fedtfordeling, kan du godt have for meget fedt på maven, i forhold til hvad der er sundt, og stadig ligge inden for normalområdet. Beregn din taljehofte-ratio, hvis du har fedt på maven, og dit BMI rammer normalen (se herunder). Hvis du har kraftig muskulatur, skal du desuden være opmærksom på, at store muskler vejer meget. Dit BMI kan derfor godt blive forvrænget.\n30-35 → Du er svært overvægtig. Og du er så overvægtig, at man kalder det fedme. Skyldes din svære overvægt, at du har store mængder fedt på kroppen, har du stor risiko for nu eller i fremtiden at komme til at døje med nogle af overvægtens følgesygdomme. Du bør tabe dig nu. Gå roligt i gang, så vægttabet bliver permanent. Husk, at vægten ikke er kommet på kort tid – og derfor kan du heller ikke fjerne den med rekordfart, hvis den skal blive væk for altid.\nHvis du er overvægtig ifølge BMImålingen, er der forskel på, hvor farlig overvægten er, alt efter hvor fedtet placerer sig på kroppen. Har du mest fedt placeret omkring mave og bryst, har din krop det, man kalder æbleform – og det er mest usundt at have fedtet placeret der. Har du pæreform, som er karakteriseret ved, at fedtet primært sidder på bagdel, hofte og lår, er det langt mindre usundt. Vil du vide mere om fedtets fordeling, kan du udregne din talje-hofte-ratio, som siger noget om, hvor stor maven er i forhold til hofterne.\nHav styr på fejlkilderne! Målingen er behæftet med nog-le fejlkilder, blandt andet den fejl, at hvis du bare er stor nok omkring hofterne, bliver tallet ved med at holde sig under det anbefalede. Du kan således have alt for meget fedt på maven, bare hofterne også er tilstrækkeligt fyldige, og det bliver du jo ikke sundere af. Derfor skal du også bruge BMImålingen i sammenhæng med talje-hofte-ratioen. Og du skal tjekke, at dit taljemål ligger inden for normalområdet.\nSådan gør du: Tag taljemålet (mål med et centimeterbånd rundt lige omkring navlen), og dividér det med dit hoftemål, som du tager ved at måle hele vejen rundt om det bredeste sted på hoften. Få eventuelt én til at hjælpe dig med det.\nTaljemål i cm/hoftemål i cm = talje-hofte-ratio KVINDE > 80 cm MAND > 100 cm\n12 NYMANN_TRYK.indd 16\nTEST: MANGLER DIN KROP NATURLIG MAD? Dagligt Hver 2. dag Hver 3. dag Hver 4. dag eller mindre\nHvor ofte tilbereder du selv din mad fra bunden?\nTil alle måltider 1 gang dagligt 2 gange dagligt 3 gange dagligt eller flere Ikke hver dag Sjældent\n0 2 1 0 4 5\nHvor ofte spiser du færdiglavede dressinger?\nDagligt 2-3 gange om ugen 1 gang om ugen Sjældent Aldrig\nHvor ofte spiser du friske grønsager?\nTil alle måltider 1 gang dagligt 2 gange dagligt 3 gange dagligt eller flere Ikke hver dag Stort set aldrig\nHvor ofte spiser du mellemmåltider fra tankstationer og kiosker?\nHvor ofte spiser du mad fra pizzeriaer, grillbarer og burgerbarer til frokost og aftensmad?\nDagligt Hver 2-3 gange om ugen 1 gang om ugen Sjældent Aldrig\nHvor ofte spiser du hvidt brød, kager, kiks, drikkeyoghurt, energidrik, sodavand, chips og slik, is og chokoladebarer?\nFlere gange dagligt Dagligt 2-3 gange om ugen 1 gang om ugen Sjældent\nHvor ofte spiser du morgenmadsprodukter, pulversupper, pulversauce, dåsemad, færdigretter og mikromad?\nHvor ofte spiser du forarbejdet mad, du tager ud af en pakke og kan spise direkte derfra (gælder også retter til opvarmning)?\nHvor ofte handler du ind?\nRESULTAT 0-14 point: Du spiser naturlig og veltilberedt mad med god variation. Se, om der er grund til forbedring på enkelte områder (der, hvor du scorer højeste point), og sæt ind der, hvis du finder det nødvendigt. 15-24 point: Du spiser for meget ”hurtig” og næringsforladt mad. Er du for tyk, træt og tung, så sæt ind på det område, hvor du scorer højeste point, så vil du hurtigt kunne mærke en forskel. >25 point: Du spiser alt for meget usund mad, som gør dig tyk, træt og skaber dårlig fordøjelse. Hvis du forsætter med dine nuværende kostvaner, vil du med garanti miste energien, hvis du ikke allerede har gjort det. Og på længere sigt vil du sandsynligvis udvikle livsstilssygdomme, hvis du ikke allerede har gjort det. Sæt ind, hvor du scorer højeste point. TO DO  Spis veltilberedt mad, du ville kunne fange, plukke, samle eller fange selv (læs mere under: Mangler din krop naturlig mad?, side 24).  Spis den rigtige fordeling af de rigtige kulhydrater, de gode proteiner og det sunde fedt (læs mere under: Skab den rigtige balance for dig, side 32).\nMaden opbygger dig Alt hvad du spiser, er med til at bygge dig op. Du bliver til det, du spiser. Og det er klart, at jo mere unaturlig mad, du indtager, desto flere uforståelige signaler får kroppen, og det bliver den forvirret af. Samtidig får den ikke nok til at klare en optimal opbygning, og så kører du kun på halvt blus af, hvad du kunne, i forhold til hvis kroppen var opbygget optimalt. Det er klart, at hvis du ikke har byggesten nok til at klare reparationsarbejdet, som primært foregår, når vi sover, og du så heller ikke sover nok, så kan du ikke producere energi til at leve livet fuldt ud, og forskellige symptomer i kroppen opstår: ledsmerter, stivhed i leddene, væskeophobninger, overvægt, større humørsvingninger, dårlig fordøjelse og så videre. Og du må sætte tempoet ned.\nDesværre forbinder mange mennesker sund mad med afsavn og kedelig mad. Min opfattelse er, at vi misforstår, hvad der er sundt, og hvad der ikke er. Vi tror, at jo mere fedtfattig maden er, desto bedre. Og vi tror, at kaffe og sukker er en essentiel bestanddel af vores kost, som skal indtages i større mængder for at give energi. Jeg oplever, at når man først har smagt al den sunde gode mad, der findes, og man har fundet den type mad, man kan lide at lave og spise, så vil man ikke bytte for noget andet, for det er det mest glædesgivende valg. Men mange af os ved ikke, at det kan føles sådan, fordi mange har erfaringer med at få det dårligt og blive sulten, når vanerne ændres. Når kroppen får det dårligt af at ændre til sundere kostvaner, er det kun en kort overgang. Efter kort tid kan kroppen selv skabe balance, og symptomerne forsvinder.\n26 NYMANN_TRYK.indd 30\nKroppen nedbrydes hele tiden Hver dag bliver mange celler i din krop nedbrudt og ødelagt, og hver dag klarer kroppens stofskifte at opbygge det hele igen. Produktionen af nye hormoner, enzymer, celler til immunforsvaret, neurotransmitter og udviklingen af energi og energilagre koster energi og skal bruge byggesten. Der er to sider af vores stofskifte: en del, der nedbryder, og en del, der opbygger. For at være sund skal der være balance mellem de to. Når du spiser naturligt og sover nok, kan kroppen opbygges til at klare næsten hvad som helst, men hvis du spiser dårlige byggesten og for lidt af de vigtigste af dem, nedbryder kroppen mere, end den opbygger. Og så bliver den endnu mere stresset, end den er i forvejen af alle dine tanker og gøremål. Du skal give din krop byggesten, den kan forstå og bruge til noget, hvis du vil have velvære, energi, god fordøjelse og flad mave. Det er umuligt at blive lykkelig, hvis du ikke har det fysiske grundlag for at skabe de stoffer, der skal til, for at du er glad. Det er svært at finde det positive ved livet, hvis kroppen tror, den er i fare for at dø, fordi der er hungersnød. Og din krop tror, at der er hungersnød, når den ikke får nok af de naturlige byggesten.\nDER ER AKTIVE ENZYMER I NATURLIG MAD\nNaturlige fødevarer indeholder kulhydrat, fedt og/eller protein, vitaminer, mineraler, sporstoffer, antioxidanter og en lang række andre naturlige stoffer, ikke mindst enzymer. Mange tror, at enzymer er noget, der er forbeholdt vaskepulver og hårshampoo, men der indgår enzymer i stort set alle funktioner og processer, der foregår i kroppen. Enzymer har masser af funktioner i naturen og i menneskekroppen, helt naturligt. Enzymerne i maden bruges til at hjælpe med nedbrydningen, fra du begynder med at spise den. I al naturlig mad er der enzymer. Død mad har ingen eller meget få af både enzymer, vitaminer og mineraler, og derfor er det sværere at fordøje maden og dermed udnytte den optimalt. Det er en af årsagerne til, at mangel på sund mad i dagligdagen påvirker fordøjelsen negativt (læs mere under: Har du en dårlig fordøjelse?, side 80). En optimal sammensat kost indeholder alle de livsvigtige næringsstoffer. Som udgangspunkt er der ikke plads\nNaturlig mad er mad, du selv ville kunne finde i naturen, hvis du skulle det. Og det er af den mad, du skal lave dine måltider, hvis du vil have styr på appetitten, ned i vægt, have god fordøjelse, mere energi, være glad og have flad\nmave. Alt for meget af det mad, mange spiser, er godt nok naturligt i udgangspunktet, men er blevet forarbejdet meget, inden vi får den hjem, hvor vi så også tilbereder den, så den forarbejdes endnu mere. Mad, der er ekstremt forarbejdet, indeholder ikke nævneværdig næring, men stadig en masse kalorier. Og disse kalorier mætter ikke lige så godt, som når maden er nænsomt forarbejdet, og du er den, der lægger ”første” hånd på den – i hvert fald næsten.\ntil sygdom i en sund krop. Sygdom opstår som resultat af manglende sundhed, så det gælder om at sikre sig en optimal mængde af de sunde næringsstoffer og så lidt skadelige molekyler som muligt for at være sund, slank og rask. Ud over de livsvigtige næringsstoffer, som skal tilføres kroppen udefra, er der en lang række andre stoffer, der er gavnlige for sundhed, energi og overskud, som skal produceres inde i din krop af den mad, du har spist. Og det hele sikrer du dig ved at skabe optimal fordøjelse (læs mere under: Har du en dårlig fordøjelse?, side 80), drikke tilstrækkeligt med vand (læs mere under: Drikker du nok vand?, side 72) og spise naturlig mad, (læs mere under: Mangler din krop naturlig mad?, side 24). DØD MAD FORGÅR IKKE\nForestil dig, at du lægger en stor bøf på dit skrivebord – og forlader bordet i en uge. Hvad er der sket med bøffen, når du kommer tilbage? Den er begyndt at rådne. Det vil sige, den er begyndt at ”spise” sig selv – uden at du har tilført den noget. Det er, fordi den selv indeholder stoffer til at nedbryde sig. Disse stoffer binder sig sammen med luft og eventuelt lys, og så går de i gang med nedbrydningen. Det betyder, at der er liv i bøffen. Den er naturlig. Forestil dig så, at du lægger en pose vingummi på skrivebordet i en uge. Den er ligeså spiselig efter en uge, og den kan ligge i flere år og stadig se ud på samme måde. Den har intet liv i sig. Vingummier er døde! Det vil sige, at når du spiser dem, skal du hente vitaminer, mineraler, sporstoffer og enzymer fra din krop, for at\nde kan blive nedbrudt. Det betyder, at du trækker på noget af det ”liv”, som du skulle have brugt til at give dig energi, vitalitet, overblik, kreativitet og livsgnist – bare for at fordøje maden. Derudover tilfører du ikke kroppen vigtige næringsstoffer fra død mad – kun kalorier. Og kalorier er ikke nok for at holde dig sund, frisk, rask og sprællevende. Derfor får du underskud. Den døde mad trækker ”livet” ud af dig for selv at blive ”levende”, så det kan blive nedbrudt. Der sker naturligvis intet ved at spise død mad indimellem. For spiser du generelt sund og naturlig mad, har du masser af overskud at trække på. Består de fleste af dine måltider derimod af død mad, er du meget dårligere rustet til at modtage al den næringsfattige og døde mad. Det vil sige: Jo mere sundt du spiser, desto mere usundt kan du tillade dig at spise. Men jeg oplever ofte, at folk ikke har lyst til at spise usundt, når de har vænnet sig til den nye livsstil. De kan ganske simpelt mærke virkningen af den usunde mad meget kraftigere, når de ikke er vant til den, og de mister ofte lysten til at kaste sig ud i orgier af usund mad. Og når du når dertil, har du ændret dine vaner for evigt. Det kan tage lidt tid at nå dertil, men jeg lover dig, at hvis du vil have masser af energi, en flad mave, stort velvære og smuk hud, samtidig med at det føles let og ubesværet, så skal du nok nå dertil.\n28 NYMANN_TRYK.indd 32\nFlad mave for altid af Birgitte Nymann\nBIRGITTE NYMANN – så enkelt er det! POLITIKENS FORLAG Vidste du, at du kan måle din talje med et målebånd og finde ud af, om du er usund – o...