Nr. 04 december 2009/61. årgang - PDF\nNr. 04 december 2009/61. årgang\nDownload "Nr. 04 december 2009/61. årgang"\n1 Nr. 04 december 2009/61. årgang\n2 Nr. 4 december 2009/61. årgang byplan Udkommer med 4 numre om året Redaktion Dennis Lund (ansvarshavende) Christina Hoffer Christina Lohfert Rolandsen Redaktionsudvalg Dennis Lund, Peer Frank, Ellen Højgaard Jensen, Christina Hoffer, Niels Østergaard, Christina Lohfert Rolandsen, Erik Abitz Redaktionsudvalget udpeges af Dansk Byplanlaboratorium og FAB (Foreningen af Byplanlæggere) Redaktionsadresse Dansk Byplanlaboratorium Gry Christophersen el. Marie Partoft Nørregade 36, 1165 København K Tlf.: Mail: Abonnement i Danmark Årsabonnement i 2009: 525 kr. inkl. moms og porto. Pris for udenlandske abonnementer henvendelse til Gry Christophersen Grafisk tilrettelæggelse Gry Olivia Christophersen Forsidebillede Herregård Skitse: Dennis Lund Kolofonbillede Foto: Vibeke Meyling Bagsidebillede Foto: Birgitte Lindegaard Jensen Ekspedition Dansk Byplanlaboratorium Eva Josephsen 1165 København K Nørregade 36 Tlf.: Mail: Tryk Handy-Print A/S ISSN Oplag 800 Signerede artikler står for forfatterens regning, usignerede for den ansvarshavende redaktørs regning Leder 1 Dennis Lund Planstafetten 2 Torben Kjeldgaard Anmeldelse: Plankultur og tidsånd 4 Poul Mathiesen Anderkend forstadens kulturarv 7 Signe Dehn Sparrevohn og Poul Sverrild Herregården kan blive vækstdynamo på landet 10 Birgitte Lindegaard Jensen Kulturarven som bindemiddel 12 Helle Nysted Andersen og Helga Madsen Dynamisk kulturarv, herregården, den hvide tornado og black box 16 Dennis Lund HafenCity 20 Torsten Bo Jørgensen Stor succes med postkort som borgerinddragelse 24 Jane Stockholm Børgesen Bæredygtige infrastrukturer 26 Signe Rabølle Nielsen Kommuneplan 2009 Godt på vej 30 Helle Witt Et problemfyldt konsulentsamarbejde 34 Anne Rodil og Torben Kjeldgaard Hvordan ligger landet i yderområderne? 39 Helle Nørgaard Dagbogsnotater fra FAB s studietur 42 Projekter i Dansk Byplanlaboratorium 46\n3 L e d e r Kulturarv: Hvor skal vi hen, Hugo? I Kinas land, der hvor kejseren regerede engang, deltog jeg for nogle år siden i flere planlægningsopgaver. Jeg kom bl.a. til Shanghai nogle gange med 14 dages mellemrum og var hver gang på samme site, som det hedder på nudansk. Når der den ene gang var en lille lav hutong-agtig boligbebyggelse, var der blot to uger efter fundamentet til 3-4 højhuse på etager på samme sted. Alle var begejstrede, selvom vi havde en del materielle elementer af ældre dato, som godt kunne indpasses i en større bykvarterplan, der ellers var domineret af højhuse - den boligtype, som kineserne tydeligvis foretrak. De havde set elendighed nok og højhuset var indbegrebet af fremskridt. Derfor betakkede de sig for kulturarv. Af oplevelsen fra den gang kan uddrages følgende: Det kræver indsigt at kunne forholde sig til fortiden - og den fortid, som næsten er nutid kan virke for påtrængende, hvis livsomstændighederne har været tyngende for den enkelte. Der er spor af fortiden, som man simpelthen ikke ønsker at blive mindet om. Og der er i stedet materialiteter (fx højhuset) i nutiden, som man tilstræber, fordi man mener, at det gør ens gang på jorden lettere - praktisk og symbolsk, dvs. bedre boligforhold og højere status. Man kan desuden sige, at det nye kvarter i Shanghai, som blev opført var for tilflyttere, mens de oprindelige beboere blev sendt andre steder hen. Hvad skal man så med fortællingen om det liv, der var? Det rejser diskussionen om fortidens materielle og immaterielle souvenirs. Hvad skal vi med dem, og hvordan håndterer vi dem i planlægningen? I dette nummer af BYPLAN er kulturarven i højsædet, og flere parter bidrager med forskellige meninger herom. Det synes dog at være gennemgående, at kulturarven har medvind, og man søger at lade den bære et større fortælleansvar, end måske godt er. Den bliver efterhånden tillagt en fortællekraft om byens vækstlag og orientering, der er helt eksalteret. Artiklerne demonstrerer kulturarvens aktuelle bredde, dens uklare grænser og formåen. Kulturarven har en næsten vækkelsesagtigt fremtoning for tiden, men disse vækkelser har vi set før, uden at det har flyttet meget på planlægningens basale problemer, som i det aktuelle 10-år stadig er: Mobilitet, bæredygtighed og social ulighed. Kulturarven har bestemt sin plads i planlægningen, men hvilken? Hvor skal vi hen, Hugo? Dennis Lund Redaktør, BYPLAN 1\n4 P l a n s t a f e t t e n Af Torben Kjeldgaard Bæredygtighed i lokalplanlægningen I Aalborg Kommune arbejder vi, i forlængelse af bæredygtighedsstrategien, med bæredygtighed på flere niveauer. Det seneste halve år har vi arbejdet med at integrere bæredygtighedstankerne i lokalplanlægningen og lokalplanerne. Det er med udgangspunkt i lokalplanerne, at de mange gode tanker om bæredygtighed skal omsættes til konkrete bygninger, anlæg, byrum, infrastruktur osv. Arbejdet er foretaget i en tværgående arbejdsgruppe i Aalborg Kommunes Teknik og Miljøforvaltning. Udviklingsprojektet I projektet har vi arbejdet på flere niveauer i lokalplanlægningen. Vi ønsker at stille krav til de materialer, der benyttes til byggeriet, fx i form af svanemærkning, eller at der ikke må benyttes trykimprægneret træ. Men det kan vi ikke. Kravene til materialer skal have sammenhæng med udseende og arkitektur, hvis de skal reguleres med hjemmel i planloven i en lokalplan. Øvrige krav kan kun forfølges, hvis det er kommunalt byggeri eller hvor man gennem privatretlige aftaler kan tinglyse servitutter til at regulere forhold ud over planloven. Allerede her er man på gyngende grund. Derfor har vi foretaget en tredeling af de forhold, vi gerne vil regulere i lokalplanerne med henblik på at lave bæredygtige lokalplaner. Direkte regulerbart: Forhold, der umiddelbart med hjemmel i planloven kan optages bestemmelser om i en lokalplan, fx byggeriets placering eller energiklasse. Indirekte regulerbart: Forhold, der ikke umiddelbart med hjemmel i planloven kan optages bestemmelser om i en lokalplan fx omfanget af trafik, men som man kan regulere indirekte ved i lokalplanudarbejdelsen at arbejde med bebyggelsesplanen med henblik på fx at minimere biltrafikken. Ikke regulerbart: Forhold, der ikke med den nuværende lovgivning kan reguleres i lokalplaner. Med denne tredeling i baghovedet og med udgangspunkt i de paradigmer (lokalplanskabelon og fraselager) vi normalt benytter i lokalplanproduktionen, er indholdskataloget i lokalplanerne blevet gennemarbejdet. Det har medført en række konkrete forslag til ændringer i paradigmerne, samt en række anbefalinger til det videre arbejde. Anbefalingerne går på forskellige niveauer, eksempelvis ændring af lovgrundlaget, analyser af de interne arbejdsprocesser og interne aftaler i Aalborg Kommune om fx den konkrete udformning af forsinkelsesbassiner. Fokusområder Et fokusområde i arbejdet er, at vores planer ikke (utilsigtet) forhindrer bæredygtige løsninger med uhensigtsmæssige bestemmelser. Eksempelvis kan bestemmelser omkring blanke/skinnende tagflader forhindre brugen af solceller og solfangere, hvis de ikke er undtaget fra bestemmelsen. Traditioner og rutiner har det med at præge lokalplanbestemmelserne. I dette snævre forum kan man vel godt afsløre, at man en enkelt gang eller to har lånt en formulering fra den sidste vedtagne lokalplan. Derfor arbejder vi på at få opdateret vores fraselager med bæredygtige fraser og løsninger. Eksempelvis et standardkoncept for en skraldeø i et boligområde, der nemt kan 2\n5 indarbejdes tidligt i planfasen, men som altid er umulig at placere i byggetilladelsesfasen, da det så enten går ud over parkeringspladserne eller friarealerne. Et andet eksempel på standardløsninger er byrums/landskabstilpassede regnvandsbassiner. Benchmarking og smiley s Projektets hovedformål er at gøre lokalplanerne mere bæredygtige. Vi har arbejdet med at kunne måle bæredygtigheden i lokalplanerne. Måleapparatet skal registrere, hvor bæredygtig en plan er på en række udvalgte parametre samt fungere som formidler af resultaterne, så borgere og politikere umiddelbart kan afkode i hvilken grad en lokalplan understøtter bæredygtig udvikling. En smileyordning med tildeling af sur/neutral/ glad smiley på en række udvalgte parametre ligger lige for. Den aktuelle lokalplans formål kan sammen med målene i bæredygtighedsstrategi, arkitekturpolitik og kommuneplanen udgøre baggrunden for at udvælge parametre og fastsætte referenceskalaen. Det brede bæredygtighedsbegreb gør det svært at se et entydigt smileyordning. Faktorer, der trækker i den rigtige retning på én parameter, kan trække i den forkerte retning på andre parametre. Og hvordan ganger man de mange æbler, pærer og bananer sammen, for til sidst at ende op med én smiley som omverdenen kan forholde sig til? Jeg er sikker på, at løsningen ligger i et tæt sammenspil med miljøvurderingsværktøjet, da der er mange overlap i emnefelterne. Det varer dog lidt endnu, førend vi kan give letforståelige svar på spørgsmålet om denne lokalplan samlet set gør os mere eller mindre bæredygtige. Indtil den forkromede benchmarkingløsning kommer, arbejder vi med en række andre måle- og styringsparametre, som kan være med til at svare på om udvalgte dele af en plan er mere eller mindre bæredygtig, såsom biofaktor, befæstigelsesfaktor og soltal. Bevidst indsats virker Udviklingsprojektet viser, at der ved en bevidst indsats kan udarbejdes lokalplaner, der i højere grad er bæredygtige. En del initiativer i det gennemførte projekt er meget konkrete. Andre initiativer er mere procesorienterede ved, at bæredygtighed skal være en vigtig parameter i alle dele af en planproces. Vigtigt for begge kategorier er, at fokuseringen på bæredygtighed fastholdes i den videre administration af planerne, dvs. i byggesagsbehandlingen, således at bygherrer og andre, der agerer efter planerne kan forstå og vil agere efter bæredygtighedsintentionerne i planerne. Jeg synes, det er spændende, hvordan Århus Kommune kobler natur og miljøvinklen med den fysiske planlægning. Eksempel: Projektet Vand Vision 2100 vender den sædvanlige problemstilling med byudvikling => arealinteresser=> konflikter=> afvejning på hovedet og ser på problemstillingen med udgangspunkt i en planlægning for vandressourcen eller det er i hvert fald det, jeg har forstået ud fra mit sparsomme kendskab med projektet. Denne kobling mellem det åbne lands planlægning og byudviklingen vil jeg gerne høre noget mere om, og der ved jeg, at Karen Elsborg, planlægger i Århus, er den rigtige at gå til. Torben Kjeldgaard, Civilingeniør, Aalborg Kommune 3\n6 Anmeldelse Plankultur og tidsånd fortjener at blive flittigt læst og diskuteret Jeg kan efter læsningen varmt anbefale Plan 09 s nye udgivelse Plankultur og tidsånd til alle, der elsker eller hader fysisk planlægning. Bogens indhold kan bruges som ny inspiration i landets planafdelinger og i kommunernes planudvalg til at tage nye diskussioner af tusindkroners-spørgsmålet: Hvorfor planlægger vi? Af Poul Mathiesen Gå på spændende opdagelse På Plan09 s hjemmeside opdagede jeg en dag i eftersommeren 2009, at der var udkommet en ny bog: Plankultur og Tidsånd. Bogen er blevet til på initiativ af Niels Østergård, som gerne vil have genoplivet en debat om de grundlæggende konsekvenser af planlægningen. Forfatteren, forsker og journalist Gitte Meyer, inviterer os ind i debatten ved at præsentere er række spændende artikler med korte rammende stikord som krise, parcelhuset, bilen og ghetto som tilvalg mv. De superkorte essays fungerer godt og har debatskabende potentiale. Artiklerne er suppleret med citater fra interviews fra 12 mennesker, der har indsigt i og holdning til planlægningen. Herunder et par borgmestre, et par planchefer, en teknisk direktør, flere forskere og en arkitekt fra rådgivende firma. Smuk, overskuelig og inspirerende Bogen er en æstetisk nydelse, lækker i design og layout og med lidt naive, men sigende, illustrationer af Mark Airs. Forfatteren og tilrettelæggerne har med heldig hånd opdelt bogen i 33 små artikler, som gør bogen letlæselig og brugbar som opslagsbog. Jeg har allerede fået en favoritartikel om forskellighed og fællesskab, hvor det efter min mening lykkes at belyse dette dilemma med meget fine og nuancerede synspunkter og med mulighed for at drage egne konklusioner. De mange citater fra mennesker med stor planlægningsindsigt giver bogen et mangfoldigt og personligt præg. Til forskel fra de mere manuducerende og enstrengede publikationer, hvor forfatteren har så travlt med at overbevise om sin egen fortræffelige argumentation, at han/ hun glemmer tvivlen og de alternative betragtningsmåder. Med bind for øjnene Det glæder mig, at nogen taget sig sammen til at forsøge at genrejse den planlægningsdebat, som planlæggerfagets gamle koryfæer førte i erne, og som jeg blev optage af i mine første år på Arkitektskolen i Århus. Især Arne Gårdmands små læseværdige publikationer diskuterede vi inderligt. Som så mange andre planlæggere forlod jeg det trygge og diskuterende studentermiljø for at løse de praktiske planlægningsopgaver. For mit vedkommende først i rådgivende firmaer og senere som ansat i kommuner. De grundlæggende diskussioner af planlægningens nødvendighed og umulighed, modernismen og/eller funktionalismen, borgerinddragelse og skinddemokrati blev gled hurtigt i baggrunden og glemt for at hellige sig den næste planopgave. Årene som praktisk planlægger gik hurtigt med bidrag til 5 generationer af kommuneplaner, produktion af over 30 lokalplaner og et utal af større og mindre planindsatser. Jeg vågnede først op, da min søn på 10 år for et par år siden spurgte: Hvad laver du egentlig på dit arbejde? Han fik et kort svar, som jeg ikke husker, men jeg selv fik noget dybere at tænke over. Hvad er det egentlig, jeg laver eller bidrager til? Har det for 4\n7 længe været med bind for øjnene?! Eller i hvert fald uden ret mange reflekterende samtaler om dette emne. På dagsordenen i Svendborg Jeg har derfor skaffet 10 eksemplarer af bogen Plankultur og Tidsånd hjem til planafdelingen i Svendborg og sat på afdelingsmødets dagsorden, at vi skal diskutere af den nye bog. På det første møde blev det fra min side til en kort omtale af bogens udgivelse. Senere vil vi tage den op, når nogle af bogens temaer er aktuelle. Det bliver de sikkert allerede i næste uge, hvor de næste planlægningsdilemmaer dukker op i vores hverdag. Jeg håber, at vi holder fast i at tage fat på nogle af de grundlæggende diskussioner om planlægningens muligheder og konsekvenser. Jeg har også lyst til at tage en diskussion om planlægningens mere grundlæggende samfundsmæssige konsekvenser (eller mangel på samme) med det planudvalg, som nyvalgt skal tiltræde efter den 1. januar Om dette kom- Billeder fra udgivelsen. Illustrationer Mark Airs 5\n8 mer på dagsordenen på et af de første møder er usikkert, men jeg kan da om ikke andet under et orienteringspunkt fortælle om den nye udgivelse. Det kunne jeg savne i den næste bog om planlægning og samfund. Jeg er meget positiv over for bogens indhold og opbygning. Dog savner jeg, at forfatteren kunne dvæle lidt mere ved fremtidens udfordringer. Der er en tendens i bogen til at henvise bagud i historien. Historien bliver man klogere af, men morgendagens udfordringer er nu spændende. F.eks. i afsnittet bonden bruges der lange passager om andelsbevægelsens historie og strukturudviklingen i landbruget indtil i dag. Men hvad med den højaktuelle diskussion om landbrugets overgang til større grad af økologi, nye energiafgrøder og nye klimatilpasningsstrategier. Det vil sætte nye samfunds- og planlægningsudfordringer, som vi skal takle i næste generationer af naturplaner, kommuneplaner og udfordringer som skal løses i dialog med landbruget og beboerne på landet. Et andet forhold, jeg kunne ønske mig udfoldet tydeligere i en efterfølgende publikation, (hvem tager udfordringen op, når Plan09 nu afgår ved døden?) er behovet for regelforenklinger og effektivisering af den offentlige fysiske planlægning. Ligesom samfundet er blevet hyperkomplekst er planlægningens lovbestemmelser, vejledninger, analyser og metoder blevet meget, meget omfattende. Artiklen Teknokrati slår emnet an, men standser ved at genforeslå en teknokratikritik af fagets udøvere (magt og afstand til folket). Mit ærinde går videre. Hvis den fysiske planlægning skal være et fag, som skal have nye udøvere i fremtiden, skal det have borgernes og politikernes interesse samt developere/investorers respekt. Derfor skal kompleksiteten i planlægningsarbejdet og i planlægningsprocesserne reduceres betragteligt. En artikel om opgørelse af omkostningerne i tid og penge for en typisk planlægningssag vil forhåbentlig sætte fut i regelforenkling og effektiviseringsforslag. Jeg ynder at sige, at jeg elsker byplanlægning, men hader lokalplanlægning, da det er et svagt værktøj med alt for omfattende administrativt arbejde. Så blev der også plads til en af mine kæpheste. God læse- og diskussionslyst. Poul Mathiesen, arkitekt maa Projektleder og byplanlægger i Kultur, Plan og Erhverv i Svendborg Kommune Billede fra udgivelsen. Illustration Mark Airs 6\n9 Anerkend forstadens kulturarv! I disse år står mange forstæder over for at skulle håndtere det 20. århundredes industri- og velfærdshistoriske kulturarv. Det er i forstaden den højeste koncentration af periodens byggeri og planer findes, en arv der i de færreste kommuner er erkendt eller værdsat. Samtidig er planlæggernes værktøjskasse forældet. Hvidovre Kommune har nu skabt sit bud på, hvordan kulturarven i en forstad anerkendes som en bæredygtig udviklingsressource. Af Signe Dehn Sparrevohn og Poul Sverrild Planlæggernes forældede værktøjskasse Efter strukturreformen står kommunerne med ansvaret for den lokale kulturarv i byerne. Det er ikke uproblematisk, når kommunernes værktøjskasse er forældet. De kulturhistoriske interesser i kommuneplanlægningen bliver forbundet med klassiske beskyttelsesbestemmelser udstedt af stat eller region. Tages der stilling til kulturarven på kommunalt niveau er det - næsten per refleks - synonymt med bevarende lokalplaner eller bygningsregistrering af bevaringsværdier. En række kommuner har fået kommuneatlasser baseret på de principper, som er udtrykt i SAVEmetoden (Survey of Architectural Values in the Environment) og den kulturmiljøtænkning, som udvikledes i 1990erne og praktiseredes i de regionale kulturmiljøråd omkring årtusindskiftet. SAVE-metoden bevarer, men åbner i sin metodik ikke for fremadrettet tænkning. Den bevarende lokalplan sikrer bevaringsintentionerne, den sætter ikke i sig selv en udviklingsorienteret dagsorden eller understøtter visioner for fremtidens byliv. SAVE værdisætter yderligere især bygningsegenskaber, som ikke repræsenterer efterkrigstid, ens hovedhistorier: Demokrati, masseproduktion og massekonsumption. I Hvidovre Kommune vil SAVE fortsat udgøre det ene ben i arbejdet med den lokale kulturarv, men kulturarvsplanlægningen har her fået yderligere et til ben at gå på. Kulturarven et nyt planelement Hvordan sikrer man blandt politikere, planlæggere, sagsbehandlere og borgere en forståelse for arven fra forstaden? Den traditionelle planlægningskultur er i Hvidovre Kommune suppleret med en planvinkel og metode, der anskuer kulturarven som en potentiel udviklingsressource. I 2006 udnævnte Kulturarvsstyrelsen og fonden Realdania Hvidovre til kulturarvskommune, og det banede vejen for udvikling af en ny metodisk tilgang til forstadens kulturarv og sikrede, at kulturarven blev placeret i kommunens planstrategi. Efterfølgende har Hvidovre Kommune nu taget det næste skridt. I Udkast til Hvidovres Kommuneplan 2009 udgør kulturarven et nyt selvstændigt planelement. Som et konkret resultat vil den elektroniske kommuneplan kunne præsentere en ny form for kulturarvsatlas. Det er baseret på en metodik, hvor kommunens geografi er inddelt i kulturhistorisk meningsfulde enheder. I den geografisk lille forstadskommune er identificeret 50 kulturarvskvarterer, som danner rammen for: kvarterbeskrivelse bærende fortællinger udviklings- og bevaringsmuligheder Her formuleres der altså ikke kun bevarings hensyn men også forslag til udviklingstiltag med afsæt i forstadens kulturarv. Kulturarven findes i hverdagens byrum, i en skole fra 1950erne eller ned ad et befærdet vejforløb. Bykulturelt genbrug kan danne grundlag i den værdibaserede planlægning, hvad enten det er et bymæssigt rationale eller et fysisk levn. I Hvidovre Kommune kan kulturarven indgå i helhedsvisioner i et samspil med de allerede aner- 7\n10 I forstaden er det helheder og de store fortællinger, kulturarven arbejder med. Det skyldes, at forstadens bymæssighed er meget opdelt i planrationaler. Foto: Historiens Hus, Hvidovre kendte interesseområder som miljø, klima, sundhed eller detailhandel. Kulturarvsværdierne har hyppigt fællesinteresser med andre kommunale plantemaer og kan tilføre styrke til senere lokalplaners kulturelle bæredygtighed. Det særliges historie i det almindelige Bag beplantningen ved den befærdede Avedøre Havnevej kan anes et betonstøbt elementbyggeri, gårdhavehuse fra 1950erne, der ikke umiddelbart gør væsen af sig, men som kan kaldes et hverdagsligt monument fra velfærdssamfundets kulturarv. 8 Grenhusene bærer den centrale fortælling om industrialiseringseksperimenter med boliger i en tid ramt af bolignød og vareknaphed. Da velfærdsarkitekten Svenn Eske Kristensen i 1953 udviklede det tæt-lave betonbyggeri, var atriumbebyggelse en ny type boligeksperiment, og Grenhusene rummede et nyt bidrag til samtidens krav om gode og sunde boliger: Ønsket om privatliv, have og fred. Bygningsarven fra Svenn Eske Kristensens hånd er særlig i den forstand, at han ikke blot som så mange andre mente, at industrialiseringen af byg- geriet kunne løse boligmanglen, han var også en socialt stærkt engageret arkitekt, for hvem det var væsentligt at engagere sig i boligernes efterfølgende funktion for de nye beboere. Standardisering, industrialisering og økonomisering af byggeprocessen ved brug af den nyeste teknologi var et samfundspolitisk projekt for Svenn Eske Kristensen, og han var manden bag afgørende standardiseringsemner som fx etagehøjde, ligesom han var dybt involveret i udviklingen af flere af landets tidligste elementbyggerier. Inspireret af den nordafrikanske kashba og fiskerbyen Dragør projekterede Svenn Eske Kristensen\n11 Grenhusene som en bebyggelsesplan med tæt beliggende atriumgårde med lange, tværgående pergoladækkede gange. Gårdhavehusene blev placeret som blade på grene forskudt på hver side af stierne. For at sikre en overkommelig husleje i det almennyttige byggeri blev alt opført hurtigt og billigt. De flytbare skillevægge og præfabrikerede betonfacader matcher tidens arkitektidealer om rationel funktionalisme, hvor æstetik, beboernes adfærdsbehov og økonomi blev vægtet lige højt. Kulturel bæredygtighed I Hvidovre Kommune er historien om Grenhusene et godt eksempel på en erkendt velfærds - historisk arv, der rejser spørgsmål om, hvordan fortællingen kan fastholdes, og hvad der er bevaringsværdigt? Hvordan ruster man betonbyggeriet til at imødekomme fremtidens krav til boligen, når der samtidig er en væsentlig kulturhistorisk fortælling gemt i plan og byggeri? Kulturarvsatlasset leverer målsætningen, men ikke den konkrete løsning på disse problemstillinger. I en udviklingsstrategi for kulturarv og planlægning i Hvidovre er det forslået kommunalbestyrelsen, at man i et samspil mellem boligforening og kommune udarbejder en kulturelt bæredygtig lokalplan, der kan forenes med en tværfaglig analyse af fx de klima- og miljømæssige hensyn, der er erkendt i dag. En ny tænkning i overensstemmelse med de oprindelige principper bag Svenn Eske Kristensens modernistiske tænkning vil kunne sikre bevaring af de overordnede ideer bag Grenhusene. Ved opførelsen af dette forsøgsbyggeri var det centralt at være moderne, besparende og banebrydende. Hvis et idégrundlag om at være nutidigt nybrydende kombineres med bevaring af Borgerinddragelse Borger- og/eller interessentinddragelse Kommunikationsstrategier Kvarterbeskrivelse Kvarterafgrænsning ud fra et kulturhistorisk og æstetisk perspektiv. De bærende fortællinger Vurderinger baseret på lokale, regionale eller nationale analyser. Bevarings- og udviklingsstrategi Vurderinger baseret på lokale, regionale eller nationale analyser. Forstadens kulturarv eren synlig værdi Intern kommunal afstemning udviklingsplaner Diagrammet illustrerer kulturarvsmetodens procesforløb. Illustration: Poul Sverrild og Signe Dehn Sparrevohn umistelige elementer som bebyggelsesstruktur og teknologi, åbner der sig vide muligheder for ikke blot opdatering af byggeriet, men for generobring af fortællingen om rationalitet i forhold til samtiden. På denne måde bæres traditionen og idealet om udviklingen af byggeriet videre til den næste generation af beboere og traditionsbærere i et Grenhus. Fra udviklingsprojekt til virkelighed? Metodikken er integreret i det aktuelle forslag til kommuneplan, men med erfaringerne fra SAVE in mente, er det centralt, at den værdibaserede og udviklingsorienterede bevaringstænkning forankres bredt internt i den kommunale organisation. I planperioden skal der derfor i givet fald arbejdes med konkret implementering i forbindelse med lokalplaner. Én af mulighederne kunne som eksemplificeret blive Grenhusene, hvor en udviklingsorienteret bevarende lokalplan vil kunne forlænge et kvalitetsliv for det forsøgsbyggeri, som ellers blev født med udløbsdato i første halvdel af det 21. århundrede. Den vil samtidig fremtidssikre fortællemulighederne om tidens idealer, byggeteknologi og arkitektur i det tidlige industrialiserede danske boligbyggeri. Signe Dehn Sparrevohn, projektleder og kulturplanlægger Poul Sverrild, museumschef Historiens Hus Hvidovre 9\n12 Herregården kan blive vækstdynamo på landet m2 lader, stalde og værksteder står tomme på de danske herregårde. Men måske kan de funktionstømte bygninger blive en del af udviklingen på landet og huse nye virksomheder, nye aktiviteter og nye målgrupper. I England kan de. Tag med til herregården Broughton Hall, der blev erhvervspark. Af Birgitte Lindegaard Jensen Fra herregård til erhvervspark Gå ind gennem porten til den nordengelske herregård, som ser ud præcis, som man forestiller sig det. Og dog. Foran den imponerende hovedbygning i klassicistisk Georgian style troner en helikopter, og fortsætter man langs de rundklippede buske, passerer man både gamle og nye bygninger, der ligger side om side langs små, snoede veje. En kvinde afleverer en frokostkurv i en gammel vandmølle. Her er i dag radiostation. I en gårdhave står en flok slipsedrenge og drikker kaffe i efterårssolen, og allerinderst finder man en indhegnet have, hvor et påfuglepar spankulerer. Her ligger restauranten UTOPIA, tegnet af arkitekten Michael Hopkins. Der er kø ved kassen, hvor man kan købe caffé latte, muffins og små raffinerede frokostretter. Dette er Broughton Hall. For 20 år siden var herregården både nedslidt og økonomisk trængt. I dag er den stemningsfuld erhvervspark, som har skabt arbejdspladser og vækst lokalt. Måske kan det samme ske i Danmark. Påfugl på Broughton. Foto: Birgitte Lindegaard Jensen Hver fjerde driftsbygning står tom Fortidens herregård var der, hvor væksten på landet blev skabt. Både økonomisk, kulturelt og socialt havde landbrugssamfundets herregård stor betydning, den var centrum for kunstnere og intellektuelle og ramme om mange menneskers hårde arbejde. Nu er de historiske byg- ninger vidner om en tid, hvor herregårdene endnu var det summende omdrejningspunkt for mange menneskers liv og virke, og herregårdene selv står over for tre centrale udfordringer. For det første har hver fjerde driftsbygning ingen funktion og bidrager ikke til driften. Det svarer til, at ca m2 lader, stalde og værksteder står tomme. For det andet er det dyrt at drive en herregård, for selvom herregårdene ejer store værdier, er forrentningen af egenkapitalen meget lav, og indtjeningen i landbruget er under pres. Dermed mangler herregårdene ressourcer til at udvikle nye indtægtskilder og vedligeholde de historiske bygninger. Og endelig mangler herregårdene, deres rådgivere og netværk ressourcer til at udvikle og gennemføre tiltag, som adskiller sig fra den traditionelle landbrugsdrift. Men det er ikke kun livet på herregårdene, der har forandret sig. Siden 1950erne er landbokulturen forsvundet, og landdistrikterne udfordres af affolk- 10\n13 ning, en aldrende befolkning og lukkede institutioner. Kun 2-3 procent af befolkningen lever i dag af landbruget, og de mange landbrugsarbejdere er blevet erstattet af en effektiv maskinpark. De ændrede vilkår åbner dog også for nye udviklingsmuligheder. Efterhånden er det anerkendt, at traditionel landbrugs- og egnsstøtte ikke er nok til at skabe attraktive landdistrikter, og at landdistriktsudvikling i stedet må fokusere på at udvikle hvert specifikt sted på baggrund af de stedbundne ressourcer. Set med disse briller har netop herregårdene med deres særlige historie, bygninger og kulturmiljøer potentiale til at spille en langt mere aktiv rolle og drive væksten på landet. På en ny tids præmisser. Fra kostald til kontor Fordi mere liv på herregården flere medarbejdere, beboere, brugere eller gæster kan få positiv betydning for lokalområdet, iværksatte Realdania i 2008 kampagnen Fremtidens Herregård, der sammen med herregårdsejerne skal udvikle bud på, hvordan de danske herregårde kan genindtage en position som dynamoer for udviklingen på landet. Det handler om at skabe nye erhverv, arbejds- pladser og øget bosætning med udgangspunkt i herregårdens funktionstømte bygninger, om at gøre herregårdene økonomisk bæredygtige og om at sikre bygningsarven ved at tilføre nye forretningsområder, nye aktiviteter og nye målgrupper. Herregården kan blive teater, som man ønsker det på Borreby Gods, den kan blive biomedicinsk udviklingscenter som på fynske Gyldensteen, eller den kan lægge hus til fremtidens kontorarbejdspladser som på Hørbygaard ved Holbæk. Herregården blev til herregårdsby At det kan lykkes, ser man på Broughton Hall. Den engelske herregård har stadig 12 landbrug tilknyttet, der er en væsentlig del af det daglige liv, men de fleste af stedets funktionstømte bygninger er i dag konverteret fra landbrugsdrift til bolig- og kontorudlejning. 51 virksomheder har adresse på stedet, heriblandt Weber og barnevognsproducenten Silver Cross, som begge har engelsk hovedsæde her. Hver dag kører mere end 600 mennesker ind på den nordengelske herregård, som også har gjort det muligt for lokale servicevirksomheder at skabe øget forretning på at betjene lejerne: Lige fra taxafirmaer til bilværksteder, revisorer, jurister og mælkemanden. Indtægterne fra erhvervsudlej- ning er den primære indtægt for herregården, og lejemålene er populære. Selvom det kan lyde som et paradoks at opføre nye bygninger, når man har svært ved at anvende dem, der er, er det netop det, man har gjort på Broughton Hall. Resultatet er et fortættet miljø og en herregård med struktur som en lille by. Lejerne bor i et samlet miljø og har ikke bare adresse i en gammel lade. Dermed er herregården blevet til en herregårdsby. Et sted, hvor man både bor og arbejder. Og ikke mindst har man på herregården gjort en dyd ud af at imødekomme virksomhedernes krav til individuelle løsninger og levere alt det, man kan få i byen: Bredbånd, catering og et livligt miljø med events, udstillinger og restaurant. Måske kan vi også i Danmark udnytte herregårdens potentiale til at skabe vækst og liv i de danske landdistrikter, og de tomme bygninger kan igen få en rolle at spille som stemningsfulde, historiske rammer om nye erhverv, arbejdspladser og oplevelser. Potentialet er til stede. Birgitte Lindegaard Jensen, projektleder Dansk Bygningsarv 11


Sådan tilføjes en rabat på en faktura i QuickBooks Pro\nTilføjelse af rabat på en faktura i QuickBooks er den samme i både Pro- eller Premier-versionerne. Dette er en rabat, som du tilbyder en kunde, ikke en tilbydes dig af leverandører til tidlig betaling af regninger. Rabatten skal oprettes og derefter anvendes på fakturaen.\nÅbn QuickBooks, og åbn derefter din virksomhed i applikationen. Klik på "Lister", "Type" og "Rabat". Vinduet "Tilføj ny rabat" åbnes. Hvis du planlægger at tilbyde mere end en type rabat, skal du navngive rabatten med det i tankerne. Du kan f.eks. Nævne to rabatter "Seniorrabat" og "Kampagnerabat".\nIndtast beskrivelsen af rabatten i feltet "Beskrivelse". Dette udskrives på kundens faktura. Beskrivelsen kan være et eller to ord eller en sætning, men skab ikke en ekstraordinær lang beskrivelse.\nIndtast rabatbeløbet. Klik på feltet "Beløb eller%". Hvis du ikke indtaster "%" -tegnet, antager QuickBooks, at det antal, du indtaster, er et dollarbeløb.\nOpret en "Rabatudgift" -konto. Rabatter, du giver kunder, er en udgift for din virksomhed. Brug ikke kontoen "Rabatter", da dette gælder rabatter, der tilbydes af leverandører. Når advarselsboksen dukker op, fortæller du dig, at kontoen "Rabatudgifter" ikke findes, skal du klikke på "OK" for at tilføje den. Klik på knappen "Udgifter" i vinduet "Tilføj ny konto". Klik på "OK" og gå tilbage til skærmbilledet "Ny rabat". Klik på "OK" her, og rabatten gemmes.\nIndtast den navngivne rabat i slutningen af fakturaen i kolonnen "Varekode". QuickBooks beregner procent- eller dollarbeløbet og trækker det fra fakturasummen, inden skat tilføjes. Klik på "Gem og luk" eller "Gem og nyt", og fakturaen gemmes.


Kylling i karry - Den bedste opskrift på kylling i karrysauce\nKylling i karry er et sandt hverdagshit, der bringer glæde hos både store og små. Den cremede, (mere eller mindre) krydrede sauce og saftige kyllingestykker både smager og mætter så dejligt.\nJeg serverer retten med fuldkornsris og topper den lidt a la en klassisk ristaffel: Med æble, rosiner, persille og måske lidt hakkede peanuts. Find flere tips og anbefalinger til opskriften under opskriften.\n1 dl sødmælk*\n1 dl piskefløde*\n* mælk og fløde kan erstattes af 1 dåse kokosmælk\n4 d ris, fx fuldkorns basmatiris\nSkær kyllingekød i grove tern.\nPil og hak løget fint. Skyl æblet, fjern kernehuset, og riv det groft. Riv ingefær og hvidløg fint.\nSmelt smør i en stor gryden. Steg først karrypulveret et par minutter – det giver en god smag, når karry ristes lidt. Tilsæt dernæst løg, æble, hvidløg og ingefær, og lad det stege med, indtil løgene bliver bløde.\nTilsæt kyllingetern til gryden. Vend rundt og brun dem på alle sider. Tilsæt mel, og vend rundt, så det fordeler sig i gryden. Hæld dernæst bouillon, mælk og fløde i gryden.\nLad saucen koge op, og lad den simre i 10 minutter, inden retten smages til. Imens retten koger kan du forberede dine toppings: Æbleskiver, rosiner, persille, peanuts, eller hvad du har lyst til.\nServér med ris og toppings.\nAftensmad, Curry, Dansk, Gryderetter, Hverdagsmad, Kylling, Mormormad\nMin opskrift på kylling i karry er lavet ud fra min bedste opskrift på boller i karry. Her er kødbollerne blot udskiftet med kyllingebrystfilet, hvilket gør retten endnu hurtigere. Du skal ikke først røre fars og koge boller – her skal kyllingekødet blot skæres i tern og brunes direkte i gryden.\nOpskriften på kylling i karry udskiller sig desuden lidt fra den danske klassiker, da jeg tilsætter ingefær og hvidløg til karrysaucen. Det giver en mere krydret, eksotisk smag, men retten bliver stadig ikke stærk, så den kan sagtens serveres for børn.\nIngredienser til kylling i karry\nDu kan nemt skrue på ingredienserne til retten, så den kommer til at passe perfekt til din smag.\nTil opskriften bruger jeg økologiske kyllingebryst. Du kan dog nemt lave andre versioner af retten ved at bruge andre typer kød. Prøv eksempelvis at lave retten med kalkun, torsk eller rejer. Eller lav en vegetarisk version med tofu og/eller kikærter.\nKarrysaucen kan laves både helt mild eller mere stærk, alt efter hvilken karry, du bruger. Jeg foretrækker en mediumstærk karry, men prøv dig frem og find din favorit. Der kan være stor forskel på smagen. Du kan også justere op og ned på mængden, alt efter hvor kraftig en karrysmag, du ønsker.\nJeg holder personligt meget af at tilsætte revet æble til min karrysauce. Det giver en sød-syrlig smag, som virkelig passer perfekt til den krydrede, cremede sauce. Æble kan sagtens undlades, men prøv det endelig, hvis du endnu ikke har givet det et forsøg.\nFløde eller kokosmælk\nJeg laver typisk karrysaucen med en blanding af mælk og fløde. Du kan dog vælge at bruge kokosmælk i stedet. Brug her 1 dåse kokosmælk i stedet for mælk og fløde i opskriften.\nTIP: Prøv også min opskrift på kyllingegryde med hvidvinssauce eller fyldt kylling med mozzarella og rød pesto\nEmma Martiny 8. oktober 2020


Gustav er igen single\nTorsdag, 19. juni 2014 - 14:13\nGustav er ked af, at forholdet til hans chilienske kæreste er slut\nRealityfyren følte, at hans chilienske kæreste tog ham for pengenes skyld\nDa Gustav i begyndelsen af maj vendte hjem efter en ferie i Chile fløj han på en lyserød sky. For selvom det var sin chilienske familie, som reality-fyren var taget til Sydamerika for at besøge, så mødte han også kærligheden i form af Felipe.\nMen nu er Gustav atter single. Kærligheden på tværs af jordkloden holdt ikke.\n- Det var meningen, han skulle komme og besøge mig, men så begyndte han at kontakte mig og sige, at han gerne vil komme, men jeg skulle betale for ham, forklarer Gustav.\nLÆS OGSÅ: Gustav onanerer over skype\n- Jeg havde sagt, at jeg ville betale for alt, mens han var her, men han skulle selv betale sin billet herover, da det viste, at han gerne selv ville besøge mig.\n- Og så kunne jeg bare mærke, at det ikke var ægte kærlighed. Det var ikke mig han ville have, han var bare ude efter mine penge. Han havde selv råd til det, for han kommer fra en okay velhavende familie, siger Gustav.\n- Det gør rigtig ondt, når man endelig har fundet en, som man tror bare er den rigtige. Vi var meget ude sammen, da jeg var i Chili. Det var så romantisk det hele, forklarer latino-fyren.\n- Men sådan er livet, erfarer Gustav.\nLÆS OGSÅ: Gustav efter skænderi: Alt er godt igen\nDet næste stykke tid, vil han koncentrere sig om at arbejde i stedet for at jagte kærligheden.\n- Jeg tror, jeg vil holde en pause, nu tager jeg den lidt med ro. Jeg er lidt ked af det, siger Gustav, som føler et tomrum, selvom han ikke har set Felipe siden begyndelsen af maj.\n- Jeg brugte halvanden time hver dag på at sidde og snakke med ham over Skype. Det sluttede i weekenden, og så har vi ikke rigtig snakket sammen siden da, slutter Gustav, der er sikker på, at forholdet er endegyldigt afsluttet.


Om BRA | BRA, Braathens Regional Airlines, er Sveriges næststørste indenrigsflyselskab, der før corona tegnede sig for 30 procent af de svenske indenrigsflyvninger, omkring 2,2 millioner årlige passagerer og 27 ruter til blandt andet Stockholm Bromma. Dertil var BRA det mest punktlige selskab i verden og havde Sveriges mest tilfredse kunder ifølge Swedish Quality Index. BRA har en stærk ambition om at gøre luftfart bæredygtig, og virksomheden er verdens første passagerflyselskab, som har opnået miljøcertificering. Siden 2018 har BRA tilbudt sine passagerer at kunne vælge fossilfri biobrændstof.\nBRA’s luftfarts-DNA rækker helt tilbage til 1940'erne Braathens S.A.F.E. I 2016 blev BRA-brandet lanceret efter fusionen af flere regionale flyselskaber i samme svenske koncern. BRA er en del af rejsekoncernen Braganza, der er 100 procent ejet af nordmanden Per G. Braathen.


Derfor skal du blogge! | ... eller bare oprette nyheder og indlæg på din webside. | Reklamekassen Alt i skilte, bildekorationer, brochurer, websider og m.m.\nDerfor skal du blogge!\n... eller bare oprette nyheder og indlæg på din webside.\nAt vi vælger at kalde det "Blogge" - må endelig ikke afskrække dig. Vi kunne også vælge at kalde det "Content Marketing" - det lyder jo straks mere professionelt. I bund og grund handler det om - løbende at tilføre en webside nyt og relevant indhold.\nMen blogging opfattes ofte som noget uprofessionelt - bag mange Blogs er blot en enkelt person, der med sin bloggen får mulighed for at udtrykke sig overfor et stort publikum f,eks. om mode, mobning, politik eller humor.\nSe Blogging / Content Marketing som en del af din markedsførings- og forretningstrategi\nDu bør se det at blogge som en del af din markedsførings- og forretningsstrategi, hvor du med relativt få midler bedre kan positionere din virksomhed eller brand overfor andre tilsvarende virksomheder/brands. Det primære formål med blogging er at drive flere besøgende til din webside, for efterfølgende at overbevise læserne om at de kompetencer der er tilstede i virksomheden er brugbare for læseren. En del af den overbevisning stammer fra det visuelle udtryk og brugervenlighed af websiden - modtages dette positivt af læserne, så bliver indholdet (teksten) også modtaget mere positivt. Naturligvis skal selve teksten også være informativt, relevant, underholdende osv.\nVirker det at blogge?\nDet korte svar er - JA! Det lange svar er - JA - se ovenstående illustration!\nIllustrationen viser udviklingen i antal besøg på deres webside efter de i starten af februar måned begyndte at blogge / oprette nyt og relevant indhold på deres webside. 4-5 måneder senere er antal af besøg på websiden steget med 50%. Og herfra konkluderer vi så hurtigt at evt. omsætning der udspringer fra websiden forøges med 50% - det er selvfølgelig ikke helt rigtigt, da der er mange andre faktorer der spiller ind før et salg bliver gennemført. Men vi er sikker på at du har gennemskuet pointen i at jo flere besøg på websiden - jo mere omsætning.\nNår du løbende opretter nyt indhold til din webside, så sker der i grove træk 2 ting.\nFor det første får Søgemaskinerne mere indhold at indeksere (som så senere kan findes ved en søgning i søgemaskinen), for det andet favoriserer Søgemaskinerne nyt indhold (dvs. når websiden fremstår som "aktiv" og opdateret). Det vil sige at de enkelte sider på websiden vil blive vist oftere eller før ældre websider med samme indhold. Det er groft forklaret set udfra søgemaskinernes synspunkt.\nEn anden faktor er den professionalisme der bliver udtrykt ved at dele ud af viden og erfaring. Det vil efterlade dine kommende kunder med et indtryk af at din virksomhed fuldt ud er kompetent til at udføre den opgave kunden ønsker, eller at det tilbudte produkt lever op til forventningerne omkring pris og kvalitet.\nTjaaa - i bund og grund er det "bare" at tage et billede eller flere, og så komme igang med at skrive. Mange af vores kunder sender blot billeder og en kort forklarende tekst - så klarer vi resten for dem så de selv kan koncentrere sig om andre aspekter i deres virksomhed. Der findes utallige opfattelser af hvad der er mere eller mindre rigtigt i form af længde på teksten, frekvens og så videre. Det vil i hvert enkelt tilfælde bero på en analyse af virksomheden, websiden, produktet før vi kan give en anbefaling vi kan stå inde for.


De 5 med afternoon tea - Restaurant og café | AOK\nRestaurant og café | 24/01/14\nDe 5 med afternoon tea\nMørke og kulde kalder på lune hyggestunder og varme drikke. Gør englænderne kunsten efter med en gang afternoon tea.\nA.C. Perchs Thehandel har siden 1835 haft til huse i Kronprinsensgade i hjertet af København. Her valfarter te-nørder, Østerbrofruer og unge studiner til for at købe kvalitetsblade i den lille forretning med apotekerloft og gyldenlæder-tapet. Den store kærlighed til teens verden fik i 2006 indehaverne, søskendeparret Christian og Stine Hincheldey, til at åbne Perchs Tea Room. Den herskabelige tesalon ligger lige over butikken, og her møder klassisk, britisk herregårdsstil østens mystik på elegant vis. Enhver anglofil tedrikker, ung som gammel, kan få opfyldt sine vildeste topskudsdrømme, når de erfarne tjenerinder iført grønne forklæder nænsomt varmer vand og brygger løs i ægte sølvkander. Husets overdådige afternoon tea hedder »Perchs Store Ceremoni« og koster 210 kroner. Den indeholder te efter eget valg, et glas Crémant, fingersandwiches, scones, små og sirlige kager og alt, hvad der hører sig til af lemon curd og clotted cream. Ønsker du ikke bobler til herlighederne, koster ceremonien 190 kr.\nHvad: Perchs Tea Room\nHvor: Kronprinsensgade 5, 1.sal, København K\nTante T på Københavns Museum\nTe-glade Vesterbroborgere har i årevis lagt vejen forbi Tante T i Viktoriagade, og i sommeren 2012 fik den populære café opfyldt sit brændende ønske om en ægte tesalon med krystallysekroner og frodige palmer. De indgik nemlig en aftale med Københavns Museum om at bruge den gamle havesal, der i sin tid husede Det Kgl. Kjøbenhavnske Skydeselskab, hvorfor væggene stadig prydes af gamle skydeskiver fra starten af 1900-tallet. Du behøver ikke løse billet til museet for at nyde en hyggestund med historisk vingesus hos Tante T. Salonens afternoon tea står i 225 kroner per næse og byder på en opsats med scones, tre slags kage, tilbehør og små sandwiches med for eksempel hjemmelavet æggesalat og laks med cream cheese, som indeholder grøn te. Der hører naturligvis også te til, og de mest populære sorter skulle efter sigende være økologisk earl grey, grøn te med karamel og husets egen, frugtige blanding kaldet »Mormors Sommerhave«. Ønsker du bobler til din afternoon tea, koster et glas øko-Crémant 50 kroner.\nHvad: Tante T på Københavns Museum\nHvor: Vesterbrogade 59, Vesterbro\nI over 30 år har Conditori & Café H.C. Andersen fristet turister og lokale med kagekreationer ved Rådhuspladsen. Her følger man gamle opskrifter og traditioner for at kreere klassisk velsmag, og cafeens besøgende kan følge med i konditornes arbejde i værkstedet fra en af de 22 siddepladser. Lokalerne er moderne og stilrent indrettet med et nordisk touch. Der er lyst træ på kagemontrerne og behagelige stole i kurveflet rundt om afslebne træborde. Conditori H.C. Andersen byder på hele to forskellige slags afternoon tea, alt efter om du mest er frokostsulten eller kagesulten. Frokostudgaven indeholder en minisandwich, et stykke quiche, to finger sandwiches og to minikager. Den lidt sødere variant byder på fire små sandwiches, to scones med klassisk tilbehør og hele tre forskellige kager. Uanset hvilken slags afternoon tea du vælger, koster herlighederne 150 kroner inklussiv en kop te fra A.C. Perchs eller kaffe/café latte fra Amokka. For ti kroner ekstra kan du få de varme drikke ad libitum.\nHvad: Conditori & Café H.C. Andersen\nHvor: H.C. Andersens Boulevard 15, Vesterbro\nI eftermiddagsteens højborg, London, booker de fine damer med store hatte bord til afternoon tea på luksushoteller som The Ritz og The Dorchester. Herhjemme har tendensen kun kortvarigt vundet indpas på byens bedste hoteller, men et enkelt af slagsen holder stadig stand, nemlig Avenue Hotel på Frederiksberg. Det funky designhotel er kendt for at danne rammen om mange forskellige typer events, og den første søndag i måneden inviteres der således til high tea i hotellets lounge. Her kan du slænge dig i bløde sofaer iklædt Missoni-tæpper med udsigt til den buldrende pejs. Temaet for hotellets afternoon tea varierer fra gang til gang, men de arbejder ofte sammen med kagekongen Nikolaos Strangas, der har en fortid som dessertkok på Michelin-restauranten Era Ora. Priserne varierer også, men ligger omkring de 250 kroner per snude. Ønsker du bobler til, bliver det en knivspids dyrere. 1. februar klokken 14 inviteres der ekstraordinært til afternoon tea på en lørdag i anledning af Copenhagen Fashion Week.\nHvad: High Tea på Avenue Hotel\nHvor: Åboulevard 29, Frederiksberg\nAf Bernard Berthier28/02/14, 15:24\nVi skal ikke glem Taste på Store Kongensgade\nVi skal ikke glem Taste på Store Kongensgade som servere mere en 10 forsk. tea fra Perch med små hjemmelavet kage.\nhuske at de har mange glutenfri kage at vælge mellem som er lavet på bedste råvare samt andre delikatesser.\nAf Charlotte Parnas01/02/14, 11:26\nTante T er for dyr i forhold til kvaliteten.\nThe, sandwich, boller og kager var helt OK, og servicen var for så vidt venlig nok, men slet ikke opmærksom og opsøgende nok til prisen. Jeg måtte således selv (efter forgæves st have forsøgt at fange deres opmærksomhed) flere gange gå op til disken, hvor 2 damer/piger stod, for at få næste kande the, en kande mælk og en ekstra serviet, i en iøvrigt elendig tynd kvalitet.\nVi kom kl 13, og var de eneste kunder den først times tid, så det var ikke travlhed der herskede.\nLokalet ser fint ud. Vi sad heldigvis tilbagelænet i en sofa og var glade over ikke at skulle sidde på spisestuestole.....dem var der godt nok flest af.\nNår så stort et lokale er næsten tomt, og når det fine flygel desværre ikke blev benyttet, ville det hygge gevaldigt med noget passende, afslappet musik fra lydanlægget.\nNår disse skønhedsfejl bliver rettet, kommer vi gerne igen.\nOmkring 4 stjerner


I dag har Olivia og jeg været på tur. Vi skulle købe et nyt stykke legetøj til hende og to mini drivhuse i Ikea til mutter her, som jo ELSKER krydderurter og andet brugbart i køkkenet.\nVi købte en Fisher-Price Ipad Play Case, så nu er jeg spændt på, om den er noget ved..?? Så Elvira fra Olivias mødregruppe lege med den i mandags og det så HYGGELIGT ud. Olivia er meget optaget af lys og lyd og er begyndt at lave danse-rokke-bevægelser, så tænker at dette må være det ultimative stykke legetøj for hende nu (HOPE SO)!!\nØV ØV ØV, Ikea meldte UDSOLGT af drivehuse, så jeg må væbne mig med tålmodighed.. Håber SNART de kommer hjem igen.\nBillede 1: Olivia klar til tur med sine nye solbriller. Jeg synes det er svært, når solen skinner så meget og hun sidder bag i bilen. Selvom jeg ligger en ble over autostolen - ja så hiver hun bleen ned. Vi investerede i en solskærm fra Lamaze for nylig - den er super fin, fordi der hænger legetøj ned fra den, men den er altså lille og har en meget begrænset effekt, desværre. I dag måtte solbrillerne så i brug og det var med SUCCES\nBillede 2: Vi tog i dag klapvognen med os - det er en City Elite Babyjogger - en FANTASTISK opfindelse. Den har så MANGE fede detaljer:\nDen er nem at ligge ned og sætte op, men justerer lige som man har lyst.\nDen klappes sammen på 2 sek. ved blot at hive i et håndtag\nDen er utrolig nem at køre med\nKalechen kan kan justeres på flere måder og man har mulighed for at få lys ind eller lukke lyset ude\nMan kan få utallige ting til vognen som ekstratilbehør\nIndsendt af Lise Svendsen kl. 19.52 Ingen kommentarer:


Grundfos rydder op efter olieforurening | Grundfos\nGrundfos rydder op efter ...\nGrundfos rydder op efter olieforurening\nUtætte rør under en containerplads på fabrikkens arealer i Bjerringbro har forurenet undergrunden med køle- og smøremidler. Grundfos er i gang med en frivillig oprydning, der foregår i tæt samarbejde med Viborg Kommune. Målet er at alt skal ryddes op.\nI efteråret 2014 blev der konstateret udsivning af køle- og smøremidler fra nogle underjordiske dræn ved en containerplads ved en af fabrikkens produktionsbygninger. Straks forureningen blev konstateret kontaktede Grundfos Viborg Kommune og orienterede om fundet, og om det planlagte arbejde med at afdække omfanget.- Vores første reaktion var at afdække omfanget. Området blev afgrænset via kontrolboringer til i første omfang at omfatte omkring 600 m2 rundt om containerpladsen, og vi satte straks oprydningsarbejdet i gang, siger Klaus E. Christensen, senior miljø ingeniør hos Grundfos.\nAlt skal ryddes op\nOprydningen er nu gennemført, men yderligere undersøgelser har nu klarlagt, at forureningen strækker sig ind under omkring 400 m2 fabriksgulv. Derfor indleder Grundfos nu en fuldstændig oprydning, der vil strække sig frem til efter sommerferien.- Vi har som ansvarlig virksomhed den klare ambition at rydde helt op, og dermed fjerne enhver risiko for forurening af drikkevandet, siger Klaus E. Christensen.\nTæt dialog med myndighederne\nGrundfos dækker alle udgifter til undersøgelser og oprydningsarbejdet, som er foregået i tæt samarbejde med Afdelingen for Teknik og Miljø ved Viborg Kommune, hvor biolog Poul Blicher Andersen har været tilsynsførende tekniker.- Samarbejdet er foregået eksemplarisk. Vi har været i løbende kontakt med Grundfos og har været fuldt informeret om alle aspekter. Vi har tillid til, at oprydningen bliver gennemført efter de gældende regler, og det har derfor ikke været på tale at anvende påbud, siger Poul Blicher AndersenIfølge Viborg Kommune har der været tale om en alvorlig forurening, der var truende for grundvandet, men ikke for arbejdsmiljøet og de medarbejdere, der til daglig arbejder i de pågældende fabriksafsnit.


Hjem / Etiketter / opbergrek\nProdukter med etiketten opbergrek\nHouse Doctor Simple black metal rack\nTough sort Enkel strækning af danske boliger label House Doctor. Kombiner Simple rack med de andre farver Simple strækker sig fra den nye House Doctor kollektion for et unikt udseende.\nHouse Doctor Simple hvid metal rack\nTough hvid Enkel strækning af danske boliger label House Doctor. Kombiner Simple rack med de andre farver Simple strækker sig fra den nye House Doctor kollektion for et unikt udseende.\nBloomingville Opbevaring rack grå metal træ\nPraktisk opbevaring rack af dansk atmosfære skaberen Bloomingville. Tandstangen er lavet af metal og træ. Dette Bloomingville rack er rart at kombinere med dine foretrukne boligtilbehør.


Magnetiske flowmålere til alle industrier | Endress+Hauser | Endress+Hauser\nMagnetiske flowmålere Magnetiske flowmålere Gennemtestet flowmålingsteknologi til alle elektriske konduktive væsker i alle industrier Elektromagnetisk flowmåling har været en veletableret metode i industrien i mere end 60 år. Denne metode kan anvendes til alle konduktive væsker, f.eks. vand, syre, alkali, slam og meget mere. Typiske anvendelser er overvågning af væsker, påfyldning, dosering og præcis måling inden for custody transfer. De to millioner magnetiske flowmålere, vi har solgt siden 1977, kræver ingen vedligeholdelse og muliggør sømløs systemintegration i dine processer. I industrien bruges elektromagnetiske flowmålere primært inden for vandstyring og i forædlings-, life sciences- og fødevareindustrien. Ved tunnelkonstruktion og minearbejde er robuste magnetiske flowmålere ofte den eneste mulighed ved måling af yderst slibende malmslam med opblandede faste stoffer, blandinger af sand og vand, tilsatsmaterialer eller bulkmaterialer med den påkrævede nøjagtighed.\nKlik for at se alle elektromagnetiske flowmålere\nHistorik for Endress+Hausers elektromagnetiske flowmålere\nFaradays induktionslov siger, at en metalstang, der bevæges i et magnetfelt, skaber elektrisk spænding. Dette dynamoprincip regulerer også den måde, elektromagnetiske flowmålere virker på.\nSå snart de elektrisk ladede partikler i en væske krydser det kunstige magnetfelt, der genereres af to feltspoler, fremkaldes der en elektrisk spænding. Denne spænding registreres af to målelektroder og er direkte proportional med flowhastigheden og dermed flowvolumenen.\nMagnetfeltet genereres af pulseret jævnstrøm med skiftende polaritet. Dette sikrer et stabilt nulpunkt og betyder, at flowmålingen ikke er følsom over for flerfasede eller uhomogene væsker samt lav konduktivitet.\nMåleprincippet fungerer stort set uafhængigt af tryk, densitet, temperatur og viskositet\nSelv væsker med opblandede faste stoffer kan måles, f.eks. malmslam eller cellulosemasse\nStort udvalg af nominelle diametre (DN 2 til 2400; 1/12 til 90") Fuldt rørtværsnit: CIP-/SIP-rengøring, mulighed for brug af "gris"\nIngen bevægelige dele, vedligeholdelsesfri\n2 millioner magmetre solgt Siden 1977 har Endress+Hauser fremstillet over to millioner elektromagnetiske flowmålere. Det er mere end nogen anden producent. Yderligere information


skoleflix | 40 Visninger\nDen talentfulde unge forfatter Brian (Anton Yelchin) møder den smukke og betagende Arielle (Bérénice Marlohe) i en rygepause uden for Manhattan St. Regis. Hun er ældre end ham, gift, fransk og mor til to børn. "Du kan stoppe den sætning når som helst," siger Brians far til ham, "og have grund nok til ikke at blive i det forhold." Men ingen af de to kan modstå hinanden, og mod bedre vidende - han blev opdraget ordentligt - indleder de et 5-til-7-forhold. Inden længe har Brian overtrådt alle de regler, han havde for sine handlinger. Og han har aldrig været lykkeligere. Vi bliver vidne til kultursammenstød, holdninger, personlig moral, deres forskellige spisevaner og deres omgivelsers overraskende reaktioner - samt Brians og Arielles større og støre forelskelse. Men mens 5 til 7 hver dag passer Arielle perfekt, bliver Brian sulten efter mere, og snart må de træffe deres livs vigtigste beslutning.


Chevrolet Avalanche Pålidelighed [ Grundigt svar ]\nChevrolet er berømt for sine pålidelige og prisvenlige biler i hele verden. Avalanche er en pickup truck, og den er enormt kraftfuld. Lastbilen har været virkelig berømt gennem hele sin produktion, og den har endda været med i mange film og tv-shows. Avalanche ligner helt sikkert et sandt bæst.\nDen store pickup truck, Avalanche, er berømt for sine tunge egenskaber som bugsering eller offroading. Den nyeste generation af denne lastbil har en 5,3 L V8-motor, som er ret kraftig i forhold til sin størrelse. Avalanche er udgået siden 2013, men den er stadig ret berømt blandt folk, og folk foretrækker endda Avalanche frem for mange andre pickup trucks.\nChevrolet er ret kendt for sin pålidelighed og overkommelighed. Disse biler er ikke de dyreste at eje eller købe. Avalanche har været på markedet i flere år, og den er stadig pålidelig nok til at købe. Den fik en gennemsnitlig pålidelighedsscore på 74 ud af 100 fra J.D Power.\nAfskrivningsgraden påvirker bilernes pålidelighed. Chevys er kendt for at holde deres pris på grund af den store efterspørgsel fra folk. Avalanche er stadig ganske fornuftig, og 2013-modellen er stadig omkring 16.000 dollars på markedet. Dette gør den ganske pålidelig at eje.\nChevys er kendt for deres gode sikkerhedsmålinger og -funktioner. Avalanche er også ret sikker på grund af dens høje frihøjde og solide karrosseri. Ud over det har lastbilen også mange førerassistenter som elektronisk stabilitet, skivebremser, og den har også gode kollisionssikkerhedsfunktioner som airbags, hvilket gør den ret pålidelig.\nChevys er ikke de mest vedligeholdelseskrævende biler, og de kan repareres billigt. De gennemsnitlige årlige årlige vedligeholdelsesomkostninger for Avalanche ligger på omkring 700 USD, hvilket ikke er meget, når man ser på størrelsen og brugen af denne tunge lastbil. Desuden er bilen ret solid, og reservedele er let tilgængelige.\nHvor mange sæder er der i Chevrolet Avalanche?\nChevrolet Avalanche er en bil med 5 sæder. EPA-klassificeringen for denne bil er: Firehjulstræk\nHvad er hestekræfterne i en Chevrolet Avalanche, og har den en turbo?\nChevrolet Avalanche har 320 hestekræfter og et drejningsmoment på 335 lb-ft. Motoren er en Gas/Ethanol V8 med en slagvolumen på 5,3L/ Brændstofsystemet er: Elektronisk brændstofindsprøjtning.\nChevrolet Avalanche har 20 x 8,5 tommer aluminiumsfælge foran og 20 x 8,5 tommer aluminiumsfælge bagpå.\nHvorfor holdt Chevy op med at lave Avalanche?\nDe blev indstillet på grund af lavt salg. GM meddelte i april 2012, at produktionen af Avalanche ville ophøre efter modelåret 2013. Dette var efter et fald i salget på 2,6 % til 20.088 køretøjer i 2011. I modelåret 2013 ophørte også produktionen af Cadillac Escalade EXT.\nVil Chevrolet nogensinde lave Avalanche igen?\nDen nye Chevy Avalanche fra 2022 kommer tilbage med et helt andet design, et moderne interiør og et kraftigt motorprogram. I de seneste par år har det været meget populært at genoplive gamle navneskilte.\nEr Chevy Avalanche gode køretøjer?\nChevrolet Avalanche er en god full-size SUV. RepairPal vurderer den til 8. plads blandt 14 full-size lastbiler i pålidelighed med en gennemsnitlig pålidelighedsvurdering på 3/5. J.D. vurderer 2013 Chevrolet Avalanche til at have en pålidelighed på 3,5/5. Dette er en højere effektvurdering end gennemsnittet.


Hvad er klokken i Letland - tidsforskel tidszone\nHvad er klokken i Letland\nDet er morgen i Letland, mandagen den 20. september 2021\nTidszone og tidsforskel i Letland\nDen tidszone som Letland er i, er Eastern European Time (UTC+2), og mellem den placering, du er lige nu og Letland er tidsforskellen timer.\nNuværende tidspunkt og dato i Letland\nHer kan du se, hvad klokken er i Letland lige nu. Vi viser også hvilken dag den er og hvilken dato, og faktisk hvilken del af dagen det er! Alle oplysninger i kassen opdateres automatisk, så du altid kan se, hvad klokken er, hvilken dag den er, og hvilken del af dagen det er lige i øjeblikket i Letland.\nGenerelle fakta om Letland\nI landet Letland bor der cirka 2 000 000 indbyggere i et område på ca. 64 589 km2, hovedstaden i Letland hedder Riga. Landskoden for at ringe til nogen i Letland fra et andet land er +371. I Letland er det officielle sprog lettisk, og den officielle valuta i Letland er euro (EUR). Det nationale topdomæne, der anvendes til internetadresser i Letland er .lv. Den 18 november fejrer Letland sin årlige nationale dag.\nTid, tidsforskel og dato i Letlands byer\nHer kan du se, hvad tid det er lige nu, og hvilken tidsforskel det er i forskellige byer rundt om i Letland.\nTid og tidsforskel i Riga\nHer kan du se, hvilket flag landet Letland har. Vi udskriver flagget som en emoji her på siden, hvilket gør det super nemt at klippe og indsætte, hvis du vil bruge flagget andetsteds. Marker blot flagget på samme måde som du ellers markerer tekst, og tryk derefter på ctrl + c for at kopiere det! Eller hvis du bruger en mobil, skal du bare holde fingeren på flaget i et par sekunder for at markere det og derefter klikke på "Kopier".\nFør rejsen til Letland\nHvis det er sådan, at du har en rejse der er planlagt til Letland, er der mange ting der er gode at holde styr på. En af de vigtigste er sandsynligvis hvad valutaen euro (EUR) der bruges i Letland står for lige nu i forhold til den danske krone. Her kan du finde euro valutakurs, med den aktuelle valutakurs og en glat konverter mellem danske kroner og euro.\nStikkontakt og rejseadapter i Letland\nInden man tager ud på en rejse til Letland, kan det være godt at finde ud af, hvilken type stikkontakt der bruges i landet, samt hvilken spænding og frekvens elnettet bruger. Du skal gøre dette for at afgøre, om dit elektriske udstyr kan bruges i landet. Hvis det ikke kan bruges, skal du få en type rejseadapter. De typer stikkontakter, der bruges i Letland er Typ C, og elnettet har spænding 230 V og frekvens 50 Hz. Dette betyder, at du sandsynligvis ikke har brug for en rejseadapter til at bruge dine danske elektriske apparater i Letland.\nLinks for at læse mere om Letland\n›› 🇳🇴 Norsk: Hva er klokka i Latvia?\n›› 🇸🇪 Svenska: Vad är klockan i Lettland?\nLetland på Wikipedia\nHvis du vil læse mere om Letland, anbefaler vi at du kigger på Wikipedias sider om Letland. Nedenfor finder du links til både danskspråket og engelsksprogede Wikipedia-side om Letland. Generelt er den engelsksprogede side mere indholdsrig og skal organiseres på en bedre måde, men for hurtig info kan du bruge den danske side om Letland.\n›› Dansk Wikipedia side om Letland\n›› Engelsk Wikipedia side om Letland\nLetland på kortet\nNedenfor finder du et kort som viser hvor Letland ligger. Du kan nemt rulle rundt på kortet ved hjælp af musen, hvis du sidder ved en almindelig computer eller bruger fingrene, hvis du bruger en mobiltelefon. Du kan også zoome ind og ud på kortet enten ved at bruge knapperne i øverste venstre hjørne, rullefunktionen på din mus eller ved at bruge to fingre, hvis du bruger en mobil.