HVOR MEGET AF UDGIFTERNE TIL HØREAPPARATER DÆKKER MEDICARE? - FORSIKRING\nOriginal Medicare dækker ikke høreapparater, men det gør mange Medicare Advantage-planer.\nDer er blevet indført lovgivning for at tilføje høreapparater som en Medicare-fordel.\nLydforstærkere er allerede på forbrugermarkedet, og føderale politiske beslutningstagere arbejder på regler for håndkøbshøreapparater, hvilket kan reducere priserne samlet set.\nHøretab påvirker et betydeligt antal ældre voksne i USA. Omkring 1 ud af 3 personer i alderen 65 til 75 har svært ved at høre, sammen med næsten halvdelen af dem, der er ældre end 75. Original Medicare (Parts A og B), som giver forsikringsdækning til personer 65 og ældre i USA, dækker ikke høreapparater eller høretest, men nogle Medicare Advantage-planer vil betale for høreapparater og test.\nDer er sundhedsmæssige fordele ved høreapparater ud over lyd. Stigende bevisforbindelser høretab til kognitiv svækkelse herunder demens. Ubehandlede høreproblemer har været forbundet med ensomhed og social isolation såvel som psykiske lidelser såsom depression og angst. Høretab påvirker balancen og er også blevet forbundet med en højere risiko for fald, der forårsager skader hos seniorer.\nHvorfor dækker Medicare ikke høreapparater?\nMedicares udelukkelse af høreapparater og høreprøver stammer fra programmets start i 1965, hvor præsident Lyndon B. Johnson underskrev Ændringer i lov om social sikring der etablerede Medicare og Medicaid som offentlige forsikringsprogrammer. Høreapparater blev betragtet som lave omkostninger dengang .\nÅrtierne har ændret den virkelighed. Høreapparater kan koste tusindvis af dollars og er uden for rækkevidde økonomisk for 77% af amerikanerne med funktionelt høretab . Commonwealth Fund rapporterer, at 75 % af Medicare-modtagere havde brug for et høreapparat har ikke en .\nHvor robust er høreapparatdækningen gennem Medicare Advantage?\nNogle Medicare Advantage planer - et alternativ til original Medicare, der tilbydes af private forsikringsselskaber og kendt som Medicare Part C - omfatte ekstra fordele såsom dækning af høreapparater. TIL Kaiser Family Foundation analysen fandt det 93 % af 2021 Medicare Advantage-planer givet en vis dækning for høreapparater. Nogle planer tilbyder omfattende dækning for høreapparater, men fordelene varierer. Du kan finde specifikke detaljer i din bevis for dækning , som sendes årligt. Du kan stadig have udgiftsomkostninger såsom selvrisiko, selvbetaling eller medforsikring for enhederne samt at se en audiolog eller anden specialist for montering og træning. Mange veteraner, der er tilmeldt Veterans Affairs sundhedspleje er berettiget til høreapparater fra VA .\nHøreapparater kan koste .000 til .000 eller mere for et sæt og halvt så meget for kun én. EN 2015 brev skrevet af President's Council of Advisors on Science and Technology konkluderede, at høreapparater var dyre på grund af et begrænset antal producenter og udbydere og få rabatter. Rådet bemærkede også, at høreapparater ikke har oplevet de dramatiske prisreduktioner og stigninger i funktioner, som rutinemæssigt er set på tværs af forbrugerelektronik.\nOfte er prisen på et høreapparat samlet til at inkludere enheden samt en høretest, tilpasning og batterier. Du kan bede om rabat såvel som den ubundtede pris.\nI øjeblikket er der personlige lydforstærkningsprodukter , kendt som PSAP'er, tilgængelige uden recept, der spænder fra 0 til 0. De er beregnet til personer uden høretab men kan forbedre miljømæssig lyd .\nDet U.S. Food and Drug Administration (FDA) er ved at fastsætte regler for håndkøbs høreapparater , hvilket kan reducere priserne på traditionelle høreapparater.\nHvad er status for fremskridt med håndkøbshøreapparater?\nI 2017 vedtog kongressen lovgivning instruerer Food and Drug Administration til at foreslå regler for over-the-counter (OTC) høreapparater, der er tilgængelige direkte til forbrugere online og i detailbutikker i stedet for gennem en hørespecialist. De nye regler skulle være klar i 2020, men blev forsinket af COVID-19-pandemien. I juli 2021 udstedte præsident Biden en bekendtgørelse instruerer de regler, der skal udgives af FDA inden udgangen af året, hvilket ville gøre OTC-høreapparater mere udbredte.\nDen 19. oktober 2021 FDA frigav sit forslag for en ny kategori af OTC-høreapparater til voksne med let til moderat høretab. Høreapparater til alvorligt høretab og apparater til børn vil forblive tilgængelige på recept.\nhvad er der i influenzasprøjten\nHvad kan du forvente at betale ud af lommen med en sundhedsforsikring for høreapparater?\nHvis din Medicare Advantage-plan dækker høreapparater, vil dine egne omkostninger afhænge af planens fordele. For de fleste planer vil du have et økonomisk ansvar for en del af omkostningerne. For at træffe en informeret beslutning, bliver du nødt til at foretage nogle undersøgelser og sammenligne Medicare Advantage-planer, der er tilgængelige i dit område.\nFor at starte, læs om hvordan Medicare Advantage-planer fungerer og hvordan man tilmelder sig en Medicare Advantage-plan . Besøg derefter Find en Medicare Advantage-plan websted. Følg anvisningerne for at indtaste dit postnummer og opdage de tilgængelige planer. Listen giver dig mulighed for at filtrere efter høredækning, med detaljer tilgængelige under planoplysninger om hvert tilbud. Mange angiver ikke, hvad du vil betale. Nogle listekopier spænder fra\nHøreapparater kan koste $2.000 til $7.000 eller mere for et sæt og halvt så meget for kun én. EN 2015 brev skrevet af President's Council of Advisors on Science and Technology konkluderede, at høreapparater var dyre på grund af et begrænset antal producenter og udbydere og få rabatter. Rådet bemærkede også, at høreapparater ikke har oplevet de dramatiske prisreduktioner og stigninger i funktioner, som rutinemæssigt er set på tværs af forbrugerelektronik.\nI øjeblikket er der personlige lydforstærkningsprodukter , kendt som PSAP'er, tilgængelige uden recept, der spænder fra $200 til $500. De er beregnet til personer uden høretab men kan forbedre miljømæssig lyd .\nFor at starte, læs om hvordan Medicare Advantage-planer fungerer og hvordan man tilmelder sig en Medicare Advantage-plan . Besøg derefter Find en Medicare Advantage-plan websted. Følg anvisningerne for at indtaste dit postnummer og opdage de tilgængelige planer. Listen giver dig mulighed for at filtrere efter høredækning, med detaljer tilgængelige under planoplysninger om hvert tilbud. Mange angiver ikke, hvad du vil betale. Nogle listekopier spænder fra $0 til mere end $2.000. Derudover siger mange, at der gælder grænser for fordelen, og nogle kræver forudgående tilladelse eller forhåndsgodkendelse fra planen for betaling.\nKan Medicare Part A og Part B dække høreapparater i fremtiden?\nMedicare Part A, eller hospitalsforsikring, og Medicare Part B, som er sygeforsikring, dækker ikke høreapparater i øjeblikket . ( Medicare vil dække en diagnostisk høreundersøgelse hvis det anses for medicinsk nødvendigt af en sundhedsudbyder.) Der har været tidligere og nuværende budgetbestræbelser fra kongressen for at tilføje høreapparater som en original Medicare-fordel.\nI juli 2021 introducerede mere end 70 medlemmer af det amerikanske Repræsentanternes Hus Medicare Dental, Vision and Hearing Benefit Act af 2021 at udvide Medicare Part B til blandt andet at omfatte høreapparater og tjenester.\nIfølge en University of Michigan analyse af Sundheds- og pensionsundersøgelse , en offentlig ressource til aldringsdata i USA, omfatter de primære barrierer for ejerskab af høreapparater lav rigdom og manglende forsikringsdækning.\nHvordan kan jeg få hjælp til at betale for høreapparater ud over Medicare Advantage?\nDer er nogle nonprofitorganisationer, der hjælper folk, der ikke har råd til at få råd til høreapparater på egen hånd. De omfatter:\nSertoma , en international servicegruppe med fokus på høresundhed og en partnerorganisation af Hearing Charities of America, opretholder en liste over høreapparatressourcer der er nationale og stat for stat.\nDet Høreapparatprojekt drevet af Hearing Charities of America indsamler og donerer genfremstillede høreapparater til mennesker i nød.\nStarkey Hearing Foundation er en global nonprofitorganisation, der leverer høreapparater til mennesker i USA og på verdensplan, som ikke er i stand til at anskaffe sig høreapparater.\nOriginal Medicare dækker ikke høreapparater, men mange Medicare Advantage-planer inkluderer den fordel. Hvor meget din Medicare Advantage-plan kan betale, vil variere, men det er vigtigt at undersøge dine potentielle udgiftsomkostninger, når du vælger en plan. Ud over personlige lydforstærkningsprodukter, der allerede er på forbrugermarkedet, skriver FDA regler for håndkøbs-høreapparater, og medlemmer af Kongressen presser på for at tilføje høreapparater som en original Medicare-fordel. Alle disse bestræbelser kan arbejde sammen for at bringe priserne på traditionelle høreapparater ned.\ntil mere end .000. Derudover siger mange, at der gælder grænser for fordelen, og nogle kræver forudgående tilladelse eller forhåndsgodkendelse fra planen for betaling.\nhvad er godt for influenza\nomkostningerne ved influenza skud på walgreens\nhvor længe holder corona på tøj


Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Corte d’appello di Torino.\nOphavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet – direkte anvendelse i Unionens retsorden af Romkonventionen, TRIPs-aftalen og WPPT – direktiv 92/100/EF – artikel 8, stk. 2 – direktiv 2001/29/EF – begrebet »kommunikation til offentligheden« – radiokommunikation til offentligheden af fonogrammer i en tandlægepraksis.\n»Ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet — direkte anvendelse i Unionens retsorden af Romkonventionen, TRIPs-aftalen og WPPT — direktiv 92/100/EF — artikel 8, stk. 2 — direktiv 2001/29/EF — begrebet »kommunikation til offentligheden« — radiokommunikation til offentligheden af fonogrammer i en tandlægepraksis«\nSocietà Consortile Fonografici (SCF) ved avvocati L. Ubertazzi, F. Pocar og B. Ubertazzi\nM. Del Corso ved avvocati R. Longhin, A. Tigani Sava, L. Bontempi og V. Vaccaro\nIrland ved D. O’Hagan, som befuldmægtiget, bistået af barristers E. Fitzsimons og J. Jeffers\nden græske regering ved G. Papadaki, som befuldmægtiget\nAnmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 8, stk. 2, i Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (EFT L 346, s. 61) og af artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (EFT L 167, s. 10).\nAnmodningen er blevet indgivet under en sag mellem Società Consortile Fonografici (herefter »SCF«) og tandlæge Marco Del Corso vedrørende radioudsendelse af beskyttede fonogrammer i sidstnævntes private tandlægepraksis.\nAftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (herefter »TRIPs-aftalen«), som er indeholdt i bilag 1 C til overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO), undertegnet i Marrakech den 15. april 1994 og godkendt ved Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994) for så vidt angår de områder, der henhører under Fællesskabets kompetence (EFT L 336, s. 1), indeholder del II med overskriften »Normer vedrørende de intellektuelle ejendomsrettigheders disponibilitet, dækningsområde og anvendelse«. Heri er indeholdt aftalens artikel 14, stk. 1, 2 og 6, som bestemmer følgende:\nVerdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) vedtog den 20. december 1996 i Genève WIPO-traktaten om fremførelser og fonogrammer (herefter »WPPT«) og WIPO-traktaten om ophavsret (herefter »WCT«). Disse to traktater blev godkendt på Det Europæiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 2000/278/EF af 16. marts 2000 (EFT L 89, s. 6).\nWPPT’s artikel 1 har følgende ordlyd:\nIfølge WPPT’s artikel 2, litra b), forstås der i denne traktat ved »fonogram«»enhver optagelse af lyden fra en fremførelse eller af andre lyde eller af lyde udtrykt i en anden form, bortset fra optagelser, der indgår i et kinematografisk eller andet audiovisuelt værk«.\nWPPT’s artikel 2, litra d), bestemmer, at der i denne traktat ved »fremstiller af fonogrammer« forstås »den fysiske eller juridiske person, som tager initiativet til og bærer ansvaret for den første optagelse af lyden fra en fremførelse eller af andre lyde eller af lyde udtrykt i en anden form«.\nWPPT’s artikel 2, litra g), bestemmer, at der ved »[kommunikation til offentligheden]« af en fremførelse eller et fonogram forstås »offentlig udsendelse ved hjælp af ethvert andet medium end radio og fjernsyn af lyden fra en fremførelse eller af den lyd eller lyd udtrykt i en anden form, der er optaget på et fonogram; i forbindelse med artikel 15 forstås ved »[kommunikation til offentligheden]« også det forhold, at den lyd eller lyd udtrykt i en anden form, der er optaget på et fonogram, gøres hørbar for offentligheden«.\nUnder overskriften »Retten til at gøre optagne fremførelser tilgængelige« bestemmer WPPT’s artikel 10:\nWPPT’s artikel 14, der har overskriften »Retten til at gøre fonogrammer tilgængelige«, bestemmer:\nWPPT’s artikel 15 med overskriften »Retten til vederlag for radio- og fjernsynsudsendelse og [kommunikation til offentligheden]« har følgende ordlyd:\nWPPT’s artikel 23, stk. 1, bestemmer:\nWCT’s artikel 8, der har overskriften »Retten til [kommunikation til offentligheden]«, bestemmer:\nDen Europæiske Union er ikke part i Romkonventionen i modsætning til alle dens medlemsstater med undtagelse af Republikken Malta.\nRomkonventionens artikel 12 om sekundær brug af fonogrammer har følgende ordlyd:\nSidste betragtning til afgørelse 94/800 har følgende ordlyd:\nEuropa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/115/EF af 12. december 2006 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (EUT L 376, s. 28), som trådte i kraft den 16. januar 2007, kodificerer og ophæver direktiv 92/100.\nHenset til tidspunktet for de faktiske omstændigheder i hovedsagen, finder direktiv 92/100 ikke desto mindre anvendelse derpå.\nSyvende betragtning til direktiv 92/100 har følgende ordlyd:\nAf direktivets tiende betragtning fremgår følgende:\nArtikel 8, stk. 2 og 3, i direktiv 92/100 bestemmer:\nArtikel 8, stk. 2, i direktiv 2006/115, bestemmer:\n15. og 25. betragtning til direktiv 2001/29 har følgende ordlyd:\nDen diplomatiske konference, der blev afholdt inden for rammerne af [WIPO] i december 1996, førte til vedtagelsen af to nye traktater, nemlig [WCT] og [WPPT] […]. Dette direktiv tjener ligeledes til at gennemføre et vist antal af disse nye internationale forpligtelser.\nDen retlige uvished vedrørende arten af og beskyttelsesniveauet for bestillingstransmissioner via net af ophavsretligt beskyttede værker og af frembringelser, der er beskyttet af beslægtede rettigheder, bør fjernes ved indførelse af en harmoniseret beskyttelse på fællesskabsniveau. Det bør fremgå klart, at en sådan beskyttelse giver alle de i direktivet anerkendte rettighedshavere en eneret til at stille ophavsretligt beskyttede værker og andre frembringelser til rådighed for almenheden ved hjælp af interaktive bestillingstransmissioner. Sådanne interaktive bestillingstransmissioner er karakteriseret ved, at almenheden har adgang til dem på et individuelt valgt sted og tidspunkt.«\nArtikel 72 i lov nr. 633 om beskyttelse af ophavsretten og andre rettigheder, der er forbundet med dens udøvelse (legge n° 633 recante protezione del diritto d’autore e di altri diritti connessi al suo esercizio), af 22. april 1941 (Gazzetta ufficiale nr. 166, af 16.7.1941), som er erstattet af artikel 11 i lovdekret nr. 68 om gennemførelse af direktiv 2001/29/EF om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (decreto legislativo n° 68, attuazione della direttiva 2001/29/CE sull’armonizzazione di taluni aspetti del diritto d’autore e dei diritti connessi nella società dell’informazione) af 9. april 2003 (almindeligt tillæg til GURI nr. 87 af 14.4.2003) i den affattelse, der finder anvendelse i hovedsagen (herefter »loven af 1941«), bestemmer:\ntil at tillade distribution af udgaver af sine fonogrammer. Den eksklusive distributionsret udtømmes ikke i Det Europæiske Fællesskab, medmindre første salg af mediet med fonogrammet foretages i en medlemsstat af rettighedshaveren eller med dennes samtykke\ntil at tillade tilrådighedsstillelse af hans værker på en sådan måde, at almenheden får adgang til dem på et individuelt valgt sted og tidspunkt. Denne ret udtømmes ikke ved nogen handling med tilrådighedsstillelse for almenheden.«\nArtikel 73, stk. 1, i loven af 1941, som erstattet af artikel 12 i lovdekret nr. 68, fastsætter:\nArtikel 73a i loven af 1941, der er indført ved artikel 9 i lovdekret nr. 685 (decreto legislativo n°685, attuazione della direttiva 92/100/CEE concernente il diritto di noleggio, il diritto di prestito e taluni diritti connessi al diritto d’autore in materia di proprieta intellettuale) af 16. november 1994 (GURI nr. 293 af 16.12.1994), bestemmer:\nSCF udøver »collecting«-virksomhed i Italien og udlandet som fuldmagtshaver for forvaltning, inddrivelse og fordeling af de fonogramfremstillende medlemmers rettigheder.\nI forbindelse med sin virksomhed som fuldmagtshaver indledte SCF forhandlinger med Associazione Dentisti Italiani (den italienske tandlægeforening) med henblik på at indgå en kollektiv aftale om fastsættelse af et rimeligt vederlag som omhandlet i artikel 73 eller 73a i loven af 1941 for enhver »kommunikation til offentligheden« af fonogrammer, herunder for kommunikation foretaget i lokaler, hvor der udøves liberalt erhverv.\nDa disse forhandlinger ikke førte til et resultat, anlagde SCF den 16. juni 2006 sag mod Marco Del Corso ved Tribunale di Torino med påstand om, at det blev fastslået, at han i sin private tandlægepraksis i Torino som baggrundsmusik havde afspillet beskyttede fonogrammer, og at der for denne aktivitet, for så vidt som den udgør en »kommunikation til offentligheden« i henhold til loven af 1941, international ret og EU-retten, skulle betales et rimeligt vederlag.\nMarco Del Corso har heroverfor bl.a. gjort gældende, at musikken i hans praksis var radiotransmitteret, og at SCF kun kan påberåbe sig ophavsretten med hensyn til anvendelsen af det medium, hvorpå fonogrammet er indspillet, således at vederlaget for, at der kan lyttes til en radioudsendelse, ikke påhviler lytteren, men radio- eller tv-udsenderen. I loven af 1941 sondres nemlig udtrykkeligt mellem det vederlag, der skal betales for pladen, og det, der skal betales for anvendelsen af et radioapparat.\nMarco Del Corso har under alle omstændigheder gjort gældende, at artikel 73 og 73a i loven af 1941 ikke finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. Ifølge Marco Del Corso vedrører disse bestemmelser nemlig kommunikation til offentligheden, der er foretaget på offentlige steder, samt enhver anden offentlig anvendelse af fonogrammer. Til forskel fra lokaler i den offentlige sundhedssektor kan en privat tandlægepraksis således ikke kvalificeres som et offentligt sted.\nVed dom af 20. marts 2008 og efterfølgende berigtigelseskendelse af 16. maj 2008 frifandt Tribunale di Torino Marco Del Corso for SCF’s påstand, idet retten fandt det udelukket, at der i det foreliggende tilfælde var tale om kommunikation med gevinst for øje, idet musikken afspillet i tandlægepraksissen er uden betydning for patientens valg af tandlæge, og idet situationen ikke er omfattet af artikel 73a i loven af 1941, eftersom tandlægepraksissen er privat og følgelig ikke kan sammenlignes med et offentligt sted eller med et sted, der er tilgængeligt for offentligheden, for så vidt som patienterne ikke udgør den brede offentlighed, men er udvalgt enkeltvis og har almindelig adgang til praksissen efter forudgående aftale og under alle omstændigheder med tandlægens samtykke.\nSCF har appelleret denne dom til Corte d’appello di Torino.\nDa der består tvivl med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt udbredelsen af fonogrammer i lokaler, hvor der udøves liberalt erhverv, såsom en tandlægepraksis, er omfattet af begrebet »kommunikation til offentligheden« i den forstand, hvori det er anvendt i international og Unionens lovgivning, har Corte d’appello di Torino besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\nFinder Romkonventionen […], TRIPs-aftalen […] og [WPPT]-traktaten […] direkte anvendelse i Fællesskabets retsorden?\nEr de forskellige begreber »kommunikation til offentligheden«, som er indeholdt i de nævnte konventioner, de samme som de begreber, som er indeholdt i direktiv [92/100] og [2001/29], og hvilken retskilde har i benægtende fald forrang?\nUdgør den gratis overføring af fonogrammer i en privat tandlægepraksis, hvor der udøves selvstændig faglig økonomisk virksomhed, til gavn for praksissens patienter uafhængigt af deres egen viljesakt en »kommunikation til offentligheden« eller »tilrådighedsstillelse for offentligheden« i henhold til artikel 3, stk. 2, litra b), i direktiv [2001/29]?\nMed det første til det tredje spørgsmål, som behandles samlet, ønsker den forelæggende ret indledningsvis nærmere bestemt oplyst, om Romkonventionen, TRIPs-aftalen og WPPT finder umiddelbar anvendelse i Unionens retsorden, og om privatpersoner kan påberåbe sig disse direkte. Den forelæggende ret ønsker dernæst oplyst, om begrebet »[kommunikation til offentligheden]« som omhandlet i disse internationale konventioner er sammenfaldende med begrebet i direktiv 92/100 og 2001/29, og såfremt sidstnævnte spørgsmål besvares benægtende, ønskes endelig oplyst, hvilken retskilde der har forrang.\nHvad for det første angår spørgsmålet, om Romkonventionen, TRIPs-aftalen og WPPT finder umiddelbar anvendelse i Unionens retsorden, bemærkes indledningsvis, at i henhold til artikel 216, stk. 2, TEUF er »[d]e aftaler, som Unionen indgår, […] bindende for EU-institutionerne og medlemsstaterne«.\nTRIPs-aftalen og WPPT er undertegnet af Unionen, som godkendte dem ved henholdsvis afgørelse 94/800 og 2000/278. Denne aftale og denne traktat er følgelig bindende for EU-institutionerne og medlemsstaterne.\nDet følger endvidere af Domstolens faste praksis, at bestemmelserne i konventioner indgået af Unionen udgør en integrerende del af Unionens retsorden (dom af 30.4.1974, sag 181/73, Haegeman, Sml. s. 449, præmis 5, af 30.9.1987, sag 12/86, Demirel, Sml. s. 3719, præmis 7, og af 22.10.2009, sag C-301/08, Bogiatzi, Sml. I, s. 10185, præmis 23) og således finder anvendelse deri.\nDette er tilfældet for TRIPs-aftalen og WPPT.\nHvad angår Romkonventionen bemærkes, dels at Unionen ikke er kontraherende part i denne, dels at Unionen ikke kan anses for at være trådt i medlemsstaternes sted inden for konventionens anvendelsesområde, og dette allerede af den grund, at ikke alle medlemsstater er parter i konventionen (jf. analogt dom af 24.6.2008, sag C-188/07, Commune de Mesquer, Sml. I, s. 4501, præmis 85).\nRomkonventionens bestemmelser udgør følgelig ikke en del af Unionens retsorden.\nHvad for det andet angår spørgsmålet om privatpersoners mulighed for at påberåbe sig bestemmelserne i TRIPs-aftalen og WPPT direkte bemærkes, at det ifølge Domstolens praksis ikke er tilstrækkeligt, at bestemmelserne udgør en del af Unionens retsorden. Bestemmelserne skal endvidere med hensyn til deres indhold fremstå som ubetingede og tilstrækkeligt præcise, og deres art eller opbygning må ikke være til hinder for en sådan påberåbelse (jf. i denne retning Demirel-dommen, præmis 14, samt dom af 16.6.1998, sag C-162/96, Racke, Sml. I, s. 3655, præmis 31, og af 10.1.2006, sag C-344/04, IATA og ELFAA, Sml. I, s. 403, præmis 39).\nDen første betingelse er opfyldt, når de påberåbte bestemmelser indeholder klare og præcise forpligtelser, hvis opfyldelse og retsvirkninger ikke er betinget af, at der udstedes yderligere retsakter (jf. i denne retning dom af 15.7.2004, sag C-213/03, Pêcheurs de l’étang de Berre, Sml. I, s. 7357, præmis 39 og den deri nævnte retspraksis, og af 8.3.2011, sag C-240/09, Lesoochranárske zoskupenie, Sml. I, s. 1255, præmis 44 og den deri nævnte retspraksis).\nHvad angår TRIPs-aftalen bemærkes, at det af sidste betragtning til afgørelse 94/800 fremgår, at overenskomsten om oprettelse af WTO, herunder bilagene hertil, ikke kan påberåbes direkte over for Unionens og medlemsstaternes retsinstanser.\nDomstolen har endvidere allerede fastslået, at bestemmelserne i TRIPs-aftalen efter deres art og opbygning ikke har direkte virkning, og at de ikke skaber rettigheder for privatpersoner, som disse i medfør af EU-retten kan påberåbe sig direkte for en domstol (jf. i denne retning dom af 23.11.1999, sag C-149/96, Portugal mod Rådet, Sml. I, s. 8395, præmis 42-48, af 14.12.2000, forenede sager C-300/98 og C-392/98, Dior m.fl., Sml. I, s. 11307, præmis 44, og af 16.11.2004, sag C-245/02, Anheuser-Busch, Sml. I, s. 10989, præmis 54).\nHvad angår WPPT bemærkes, at dens artikel 23, stk. 1, fastsætter, at de kontraherende parter forpligter sig til i overensstemmelse med deres retsordener at vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre dens anvendelse.\nHeraf følger, at anvendelsen af WPPT’s bestemmelser, henset til deres opfyldelse og retsvirkninger, er betinget af, at der udstedes yderligere retsakter. Disse bestemmelser har følgelig ikke direkte virkning i EU-retten, og de skaber ingen rettigheder for privatpersoner, som disse i medfør af EU-retten kan påberåbe sig direkte for en domstol.\nVedrørende Romkonventionen bemærkes, at WPPT’s artikel 1, stk. 1, bestemmer, at traktaten intet ændrer ved de gældende forpligtelser, som de kontraherende parter indbyrdes har indgået under Romkonventionen.\nHeraf følger, at Unionen – selv om den ikke er kontraherende part i Romkonventionen – i henhold til WPPT’s artikel 1, stk. 1, er forpligtet til ikke at hindre medlemsstaternes forpligtelser i henhold til konventionen. Sidstnævnte konvention har dermed indirekte virkninger i Unionen.\nHvad for det tredje angår spørgsmålet om forholdet mellem begrebet »[kommunikation til offentligheden]«, som fremgår dels af TRIPs-aftalen, WPPT og Romkonventionen, dels af direktiv 92/100 og 2001/29, bemærkes, at de EU-retlige forskrifter ifølge Domstolens faste retspraksis i videst muligt omfang skal fortolkes i lyset af international ret, navnlig når disse forskrifter netop har til formål at gennemføre en international aftale indgået af Unionen (jf. bl.a. dom af 14.7.1998, sag C-341/95, Bettati, Sml. I, s. 4355, præmis 20, og af 7.12.2006, sag C-306/05, SGAE, Sml. I, s. 11519, præmis 35).\nDet er herved ubestridt, således som det fremgår af 15. betragtning til direktiv 2001/29, at et af de formål, som forfølges med direktivet, består i at gennemføre visse nye forpligtelser, der i henhold til WCT og WPPT påhviler Unionen, samt at disse forpligtelser ifølge samme betragtning i væsentligt omfang ajourfører den internationale beskyttelse af ophavsret og beslægtede rettigheder. Under disse omstændigheder skal begreberne i disse direktiver i videst muligt omfang fortolkes i lyset af disse to traktater (jf. i denne retning dom af 17.4.2008, sag C-456/06, Peek & Cloppenburg, Sml. I, s. 2731, præmis 31).\nDet fremgår desuden af tiende betragtning til direktiv 92/100, at medlemsstaternes lovgivning bør tilnærmes indbyrdes under overholdelse af internationale konventioner, der danner basis for mange medlemsstaters lovgivning om ophavsret og hermed beslægtede rettigheder.\nDa nævnte direktiv tilsigter at harmonisere visse aspekter inden for intellektuel ejendomsret under iagttagelse af de relevante internationale konventioner på området for ophavsret og beslægtede rettigheder, såsom bl.a Romkonventionen, TRIPs-aftalen og WPPT, anses direktivet således for at fastsætte regler, der er forenelige med reglerne i disse konventioner.\nDet følger af det ovenstående, at de begreber, der er indeholdt i direktiv 92/100 og 2001/29, såsom begrebet »kommunikation til offentligheden«, skal fortolkes i lyset af de tilsvarende begreber i nævnte internationale konventioner på en sådan måde, at de er forenelige hermed, og ligeledes under hensyntagen til den sammenhæng, som disse begreber indgår i, samt til det formål, som forfølges med de relevante bestemmelser i konventionerne på området for intellektuel ejendomsret.\nHenset til ovenstående betragtninger, skal det første til det tredje spørgsmål besvares således:\nBestemmelserne i TRIPs-aftalen og WPPT finder anvendelse i Unionens retsorden.\nDa Romkonventionen ikke udgør en del af Unionens retsorden, finder den ikke anvendelse deri; den har dog indirekte virkninger i Unionens retsorden.\nPrivatpersoner kan hverken påberåbe sig Romkonventionen, TRIPs-aftalen eller WPPT direkte.\nBegrebet »kommunikation til offentligheden« skal fortolkes i lyset af de tilsvarende begreber i Romkonventionen, TRIPs-aftalen og WPPT på en sådan måde, at det forbliver foreneligt med disse konventioner, og ligeledes under hensyntagen til den sammenhæng, som disse begreber indgår i, samt til det formål, som forfølges med de relevante bestemmelser i konventionerne på området for intellektuel ejendomsret.\nMed det fjerde og det femte spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplyst, om gratis udbredelse af fonogrammer i en privat tandlægepraksis, hvor der udøves liberalt erhverv, til gavn for praksissens patienter uafhængigt af deres egen vilje, udgør »[kommunikation til offentligheden]« eller »tilrådighedsstillelse for offentligheden« i henhold til artikel 3, stk. 2, litra b), i direktiv 2001/29, og om en sådan udbredelse giver fonogramfremstillere ret til vederlag.\nI denne forbindelse bemærkes indledningsvis, at den forelæggende ret med disse spørgsmål har henvist til artikel 3, stk. 2, litra b), i direktiv 2001/29, som vedrører eneretten for fremstillere af fonogrammer til for så vidt angår deres fonogrammer at tillade og forbyde trådbunden eller trådløs tilrådighedsstillelse for offentligheden på en sådan måde, at offentligheden får adgang til de pågældende værker på et individuelt valgt sted og tidspunkt.\nSom det fremgår af begrundelsen for forslaget til direktiv 2001/29 (KOM(97) 628), der understøttes af 25. betragtning til direktivet, forstås ved tilrådighedsstillelse for offentligheden i henhold til nævnte bestemmelse »interaktive bestillingstransmissioner«, som er karakteriseret ved, at offentligheden har adgang til dem på et individuelt valgt sted og tidspunkt.\nDet fremgår dog af forelæggelsesafgørelsen, at tvisten i hovedsagen udelukkende omhandler radioudsendelse af musik i en tandlægepraksis til gavn for de patienter, der befinder sig i praksissen, og ikke interaktive bestillingstransmissioner.\nIfølge retspraksis påhviler det imidlertid Domstolen i givet fald at omformulere de spørgsmål, der forelægges den, med henblik på at give den forelæggende ret et hensigtsmæssigt svar, som sætter den i stand til at afgøre den tvist, der verserer for den (dom af 4.5.2006, sag C-286/05, Haug, Sml. I, s. 4121, præmis 17, og af 11.3.2008, sag C-420/06, Jager, Sml. I, s. 1315, præmis 46).\nMed henblik på at give den nationale ret et sådant hensigtsmæssigt svar, kan Domstolen endvidere inddrage EU-retlige regler, som den forelæggende ret ikke har henvist til i de præjudicielle spørgsmål (jf. dom af 26.6.2008, forenede sager C-329/06 og C-343/06, Wiedemann og Funk, Sml. I, s. 4635, præmis 45, og af 23.11.2010, sag C-145/09, Tsakouridis, Sml. I, s. 11979, præmis 36).\nI denne forbindelse bemærkes, at artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100 har til formål at sikre, at brugeren betaler et rimeligt vederlag til udøvende kunstnere og fonogramfremstillere, hvis et fonogram, der er udgivet i kommercielt øjemed, eller en reproduktion af et sådant fonogram anvendes til udsendelse ved hjælp af radiobølger eller til kommunikation til offentligheden.\nUnder disse omstændigheder skal det fjerde og det femte spørgsmål forstås således, at det nærmere bestemt ønskes oplyst, om begrebet »kommunikation til offentligheden« i den forstand, hvori det er anvendt i artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100, skal fortolkes således, at det omfatter gratis udbredelse af fonogrammer i en privat tandlægepraksis, hvor der udøves liberalt erhverv, til gavn for praksissens patienter uafhængigt af deres egen vilje, og om en sådan udbredelse giver fonogramfremstillere ret til vederlag.\nMarco Del Corso har gjort gældende, at det fjerde og det femte spørgsmål ikke kan antages til realitetsbehandling, idet han aldrig har anerkendt at have udbredt beskyttede fonogrammer til sine patienter i sin tandlægepraksis via sin radio, og dette så meget desto mere som en sådan udbredelse på ingen måde blev foretaget mod patienternes køb af adgangsbillet.\nHerved bemærkes, at det ikke tilkommer Domstolen, men derimod den nationale ret, at fastslå de faktiske omstændigheder, der har givet anledning til tvisten i hovedsagen, og at fastslå, hvilke konsekvenser disse har for den afgørelse, som retten skal træffe (jf. dom af 16.9.1999, sag C-435/97, WWF m.fl., Sml. I, s. 5613, præmis 32, og dom af 11.11.2010, sag C-232/09, Danosa, Sml. I, s. 11405, præmis 33).\nInden for rammerne af kompetencefordelingen mellem Unionens retsinstanser og de nationale domstole tilkommer det nemlig principielt den nationale ret at efterprøve, at de betingelser, der indebærer, at en EU-retlig bestemmelse finder anvendelse, er opfyldt i den sag, der verserer for den, og Domstolen kan i en præjudiciel forelæggelsessag i givet fald give nærmere oplysninger med henblik på at vejlede den nationale ret i dens fortolkning (jf. i denne retning dom af 4.7.2000, sag C-424/97, Haim, Sml. I, s. 5123, præmis 58, og af 4.6.2009, forenede sager C-22/08 og C-23/08, Vatsouras og Koupatantze, Sml. I, s. 4585, præmis 23).\nSom det fremgår af forelæggelsesafgørelsen, er det fjerde og det femte spørgsmål i det foreliggende tilfælde baseret på den faktiske forudsætning, at Marco Del Corso udbredte beskyttede fonogrammer til sine patienter.\nDisse spørgsmål kan følgelig antages til realitetsbehandling og skal undersøges inden for rammerne af de faktiske omstændigheder, som den forelæggende ret har fastlagt.\nHvad angår begrebet »kommunikation til offentligheden« bemærkes indledningsvis, at det ikke kun fremgår af artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100, som er den relevante bestemmelse for hovedsagen, men ligeledes af artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29 samt af bl.a. Romkonventionens artikel 12, WPPT’s artikel 15 og TRIPs-aftalens artikel 14, stk. 1.\nSom det fremgår af denne doms præmis 55, skal begrebet »kommunikation til offentligheden« fortolkes i lyset af de tilsvarende begreber i Romkonventionen, TRIPs-aftalen og WPPT på en sådan måde, at det forbliver foreneligt med disse konventioner, og ligeledes under hensyntagen til den sammenhæng, som disse begreber indgår i, samt til det formål, som forfølges med bestemmelserne i nævnte konventioner.\nDet bemærkes, at medlemsstaterne i henhold til artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29 tillægger ophavsmænd eneret til at tillade eller forbyde trådbunden eller trådløs kommunikation til offentligheden af deres værker, herunder tilrådighedsstillelse af deres værker på en sådan måde, at offentligheden får adgang til dem på et individuelt valgt sted og tidspunkt. Denne bestemmelse er inspireret af WCCT’s artikel 8, som den næsten gengiver ordret.\nArtikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100 pålægger medlemsstaterne at tillægge udøvende kunstnere og fonogramfremstillere ret til vederlag, som deles mellem dem, således at brugeren betaler et rimeligt, samlet vederlag, hvis et fonogram, der er udgivet i kommercielt øjemed, eller en reproduktion af et sådant fonogram anvendes til udsendelse ved hjælp af radiobølger eller til kommunikation til offentligheden. Denne bestemmelse er inspireret af Romkonventionens artikel 12, som den ligeledes næsten gengiver ordret (jf. dom af 6.2.2003, sag C-245/00, SENA, Sml. I, s. 1251, præmis 35).\nAf en sammenligning mellem artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29 og artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100 fremgår, at begrebet »kommunikation til offentligheden« som omhandlet i disse bestemmelser er anvendt i sammenhænge, som ikke er ens, og at formålene ganske vist er lignende, men ikke desto mindre delvist forskellige.\nI henhold til artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29 har ophavsmænd en præventiv ret, som gør det muligt for dem at komme imellem eventuelle brugere af deres værker og den kommunikation til offentligheden, som disse brugere kunne tænkes at foretage, og dette ved at forbyde denne kommunikation. I henhold til artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100 har udøvende kunstnere og fonogramfremstillere derimod en ret af kompenserende art, som først kan udøves, når en bruger anvender eller har anvendt et fonogram, som er udgivet i kommercielt øjemed, eller en reproduktion af dette fonogram, til kommunikation til offentligheden.\nHvad nærmere angår artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100 følger det på den ene side heraf, at denne bestemmelse indebærer en individualiseret vurdering af begrebet kommunikation til offentligheden. Det samme gælder for så vidt angår brugerens identitet og spørgsmålet om anvendelsen af det omhandlede fonogram.\nDa artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100 gælder i forbindelse med et værks anvendelse, fremgår det derfor på den anden side, at den ret, som er omhandlet i denne bestemmelse, er en ret af fortrinsvis økonomisk art.\nMed henblik på at vurdere, om en bruger har foretaget kommunikation til offentligheden i henhold til artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100, skal der således i overensstemmelse med den individualiserede fremgangsmåde, der er fastslået i denne doms præmis 76, foretages en vurdering af situationen for såvel en bestemt bruger som for alle de personer, som brugeren kommunikerer de beskyttede fonogrammer til.\nVed en sådan vurdering skal der tages hensyn til flere supplerende kriterier, som ikke er selvstændige, men indbyrdes forbundne i forhold til hinanden. Kriterierne skal følgelig anvendes såvel individuelt som i forhold til deres samspil med hinanden, eftersom de i forskellige konkrete situationer kan være til stede i stærkt varierende omfang.\nDet påhviler derfor den nationale ret at foretage en helhedsvurdering af den givne situation.\nI denne forbindelse bemærkes, at Domstolen allerede i en lidt anden sammenhæng har udledt visse kriterier af artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29.\nFor det første har Domstolen allerede understreget brugerens afgørende rolle. Domstolen har således fastslået vedrørende operatøren af et hotel og en café/restaurant, at denne foretager kommunikation i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29, når denne med fuldt kendskab til konsekvenserne af sine handlinger medvirker til at give sine gæster adgang til en radioudsendelse, der indeholder det beskyttede værk. Hvis hotellet ikke havde foretaget denne handling, ville hotelgæsterne, selv om de befinder sig inden for nævnte udsendelses sendeområde, i princippet ikke have haft adgang til værket (jf. SGAE-dommen, præmis 42, og dom af 4.10.2011, forenede sager C-403/08 og C-429/08, Football Association Premier League m.fl., Sml. I, s. 9083, præmis 195).\nFor det andet har Domstolen præciseret visse forhold knyttet til begrebet offentligheden.\nDomstolen har herved fastslået, at »[offentligheden]« i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29, angiver et ubestemt antal potentielle modtagere og desuden indebærer et betydeligt antal personer (jf. i denne retning dom af 2.6.2005, sag C-89/04, Mediakabel, Sml. I, s. 4891, præmis 30, af 14.7.2005, sag C-192/04, Lagardère Active Broadcast, Sml. I, s. 7199, præmis 31, og SGAE-dommen, præmis 37 og 38).\nHvad indledningsvis angår offentlighedens »ubestemte« karakter bemærkes, at det i overensstemmelse med den definition af begrebet »[kommunikation til offentligheden]«, der gives i WIPO’s Glossary, som uden at være bindende dog bidrager til fortolkningen af begrebet offentligheden, drejer sig om »det, at et værk gøres tilgængeligt [...] på enhver hensigtsmæssig måde i forhold til alle, dvs. ikke begrænset til særlige medlemmer af en privat gruppe«.\nHvad dernæst angår kriteriet om et »betydeligt antal personer« har det til formål at angive, at begrebet offentligheden har en vis minimumsgrænse, hvilket udelukker en flerhed af personer, som er for lille eller endog ubetydelig, fra begrebet.\nMed henblik på at fastlægge dette antal har Domstolen taget hensyn til den kumulative virkning af, at værkerne stilles til rådighed for potentielle modtagere (jf. SGAE-dommen, præmis 39). I denne forbindelse er det ikke kun relevant at vide, hvor mange personer der har sideløbende adgang til det samme værk, men ligeledes hvor mange personer der har adgang til værket efter hinanden.\nFor det tredje har Domstolen i præmis 204 i dommen i sagen Football Association Premier League m.fl. udtalt, at det forhold, at en »[kommunikation]« som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/29 sker med vinding for øje, ikke er uden relevans.\nHeraf følger, at dette i endnu højere grad gælder, når der foreligger en ret til et rimeligt vederlag som fastsat i artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100, henset til denne rets altovervejende økonomiske art.\nDomstolen har nærmere bestemt fastslået, at operatøren af et hotels medvirken til at give gæsterne adgang til et radioudsendt værk skal betragtes som en supplerende tjenesteydelse iværksat med det formål at opnå et vist udbytte heraf, for så vidt som tilbuddet om denne ydelse har en betydning for hotellets klasse og dermed for værelsernes pris. Domstolen har ligeledes fastslået, at transmission af radioudsendte værker foretaget af operatøren af en café/restaurant sker med det formål at påvirke, samt er egnet til at påvirke, besøgsfrekvensen af etablissementet, og i sidste ende dets økonomiske resultater (jf. i denne retning SGAE-dommen, præmis 44, og dommen i sagen Football Association Premier League m.fl., præmis 205).\nDet er således underforstået, at den offentlighed, som er genstand for kommunikationen, dels er bestemt af brugeren, dels på den ene eller anden måde er modtagelig for brugerens kommunikation og ikke blot er »fanget« ved et tilfælde.\nDet er navnlig i forhold til disse kriterier, at det i en sag som den i hovedsagen omhandlede skal vurderes, om en tandlæge, der som baggrundsmusik udbreder fonogrammer til sine patienter, foretager kommunikation til offentligheden som omhandlet i artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100.\nSelv om det som anført i denne doms præmis 80 i princippet tilkommer de nationale retter at afgøre, om dette er tilfældet i et specifikt tilfælde, og herved at foretage enhver endelig vurdering af de faktiske omstændigheder, bemærkes, at Domstolen for så vidt angår hovedsagen råder over alle de oplysninger, der er nødvendige for at bedømme, om der foreligger en sådan kommunikation til offentligheden.\nIndledningsvis bemærkes, at i lighed med de sager, der gav anledning til SGAE-dommen og dommen i sagen Football Association Premier League m.fl., har en tandlæges patienter, selv om de befinder sig inden for sendeområdet for det signal, der transmitterer fonogrammer, kun adgang hertil som følge af tandlægens bevidste handling. En sådan tandlæge skal således anses for bevidst at medvirke til disse fonogrammers udbredelse.\nHvad endvidere angår tandlægepatienter som de i hovedsagen omhandlede bemærkes, at de sædvanligvis består af en gruppe af personer, hvis sammensætning er overvejende stabil, og at de således udgør bestemte potentielle modtagere, idet andre personer i princippet ikke har adgang til tandlægens ydelser. Der er følgelig, i modsætning til den definition, der er angivet i denne doms præmis 85, ikke tale om »alle«.\nHvad endvidere i overensstemmelse med denne doms præmis 84 angår størrelsen af det antal personer, som ved tandlægens mellemkomst kan høre det samme udsendte fonogram, bemærkes, at for så vidt angår tandlægepatienter er denne flerhed af personer lille eller endog ubetydelig, eftersom den personkreds, som sideløbende opholder sig i tandlægens praksis, almindeligvis er stærkt begrænset. Selv om patienterne er tilstede efter tur, forholder det sig ikke desto mindre således, at de generelt ikke hører de samme fonogrammer, navnlig når disse er radioudsendte.\nEndelig kan det i en situation som den i hovedsagen omhandlede ikke bestrides, at en tandlæge, der som baggrundsmusik udbreder fonogrammer til sine patienter, hverken med rimelighed kan forvente en stigning af patientkredsen i sin praksis eller hæve priserne på de ydelser, han udfører, alene som følge af denne udbredelse. En sådan udbredelse kan dermed ikke i sig selv påvirke tandlægens indtægt.\nPatienter hos en tandlæge begiver sig nemlig kun til tandlægepraksissen med det ene formål at modtage behandling, idet udbredelse af fonogrammer ikke er et forhold, der er knyttet til udøvelse af tandpleje. Det er tilfældigt og uafhængigt af deres ønsker, at de får adgang til visse fonogrammer, alt efter hvornår de ankommer til praksissen, hvor længe de skal vente, og hvilken art behandling de skal modtage. Under disse omstændigheder kan det ikke antages, at en tandlæges normale kundekreds er modtagelig for den omhandlede udbredelse.\nEn sådan udbredelse sker følgelig ikke med vinding for øje, i modsætning til det kriterium, der er anført i denne doms præmis 90.\nDet fremgår af alle de ovenstående betragtninger, at en tandlæge som den i hovedsagen omhandlede, der gratis udbreder fonogrammer i sin praksis, til gavn for praksissens kunder uafhængigt af deres egen vilje, ikke foretager »kommunikation til offentligheden« i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100.\nHeraf følger, at betingelsen i artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100, hvorefter brugeren skal betale et rimeligt vederlag, såfremt sidstnævnte har foretaget »kommunikation til offentligheden« i bestemmelsens forstand, ikke er opfyldt i en situation som den i hovedsagen omhandlede.\nUnder disse omstændigheder skal det fjerde og det femte spørgsmål derfor besvares således, at begrebet »kommunikation til offentligheden« i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100, skal fortolkes således, at det ikke omfatter gratis udbredelse af fonogrammer i en tandlægepraksis som den i hovedsagen omhandlede, hvor der udøves liberalt erhverv, til gavn for praksissens patienter uafhængigt af deres egen vilje. En sådan udbredelse giver dermed ikke fonogramfremstillere ret til vederlag.\nBestemmelserne i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, som er indeholdt i bilag 1 C til overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO), undertegnet i Marrakech den 15. april 1994 og godkendt ved Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994) for så vidt angår de områder, der henhører under Fællesskabets kompetence, og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO) traktat om fremførelser og fonogrammer af 20. december 1996 finder anvendelse i Unionens retsorden.\nBegrebet »kommunikation til offentligheden« i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/100, skal fortolkes således, at det ikke omfatter gratis udbredelse af fonogrammer i en tandlægepraksis som den i hovedsagen omhandlede, hvor der udøves liberalt erhverv, til gavn for praksissens patienter uafhængigt af deres egen vilje. En sådan udbredelse giver dermed ikke fonogramfremstillere ret til vederlag.


De religiøse friskoler er under pres i Sverige | Kristeligt Dagblad\nUdland 03.05.17 Kl. 00:00\nPartier på tværs af den politiske midte vil stramme kontrollen med de svenske friskoler. Kristen friskoleleder mener, at man risikerer radikalisering, hvis man lukker skolerne\n”Skolen skal skabe sammenhold. Og ikke dele os op efter religion eller hudfarve,” sagde Stefan Löfven på partiets kongres i sidste måned ifølge avisen Dagen. Foto: Jacob Ehrbahn/Ritzau Foto\nFor nyligt dokumenterede svensk TV 4, at en muslimsk skole vest for Stockholm opdelte børnene, så pigerne sad bagerst og drengene forrest i skolebussen. Sagen fra Al- Azharskolan i Vällingby har genantændt debatten om religiøse friskoler og fået den socialdemokratiske statsminister, Stefan Löfven, til at love handling. Han har sat gang i en udredning og vil forsøge at forbyde religiøse indslag på friskolerne.\n”Skolen skal skabe sammenhold. Og ikke dele os op efter religion eller hudfarve,” sagde han på partiets kongres i sidste måned ifølge avisen Dagen.\nSker der stramninger, vil de kristne friskoler også vil blive ramt. Ifølge Bo Nyberg, leder af det kristne friskoleråd, har Socialdemokraterne i årtier haft et horn i siden på de kristne friskoler, og det ærgrer ham, at skolerne nu igen er blevet kontroversielle. Denne gang på grund af sagerne om muslimske skolers kønsopdeling i svømme- og idrætsundervisningen. Samt den seneste om bussen i Vällingby.\n”Der er ingen tvivl om, at det er kønsopdelingen, der har fået ministeren til at tage det op. Når det er sagt, har Socialdemokraterne i mange år ønsket at indføre det, de kalder en neutral skole, så baggrunden er i høj grad også de kristne skoler. Men det er ikke neutralt at forbyde religiøse tankesæt. Derfor mener vi, at det bedste er som i dag, hvor der er plads til alle,” siger han.\nBo Nyberg mener, at Socialdemokraterne forsøger at bruge terrorangrebet den 7. april i Stockholm som alibi for at indføre et forbud. Den 39-årige usbeker, der har påtaget sig ansvaret, har angiveligt vist sympati for yderligtgående islamisme, men hvis man vil forsøge at bekæmpe radikalisering, er forbud ikke den rette vej at gå, mener han.\n”Så ender undervisningen i kælderlokaler ude i forstæderne væk fra myndighedernes kontrol. Man siger, at man vil bekæmpe parallelsamfund, men det risikerer man netop at skabe, hvis man laver et forbud mod religion på friskolerne,” siger Bo Nyberg.\nBlandt Rigsdagens partier ønsker det borgerlige Liberalerne at forbyde nye religiøse friskoler, mens Venstrepartiet vil have et totalt forbud mod religiøse friskoler. Socialdemokraterne vil lade skolerne føres videre uden religiøst indhold i hverken undervisning eller andre dele af skoletiden, som det ellers er muligt i dag. Det kan eksempelvis være slut med morgenbøn.\nAnna Dahlberg, der er politisk redaktør på avisen Expressen, vurderer, at parterne højest sandsynligt vil kunne finde et fælles fodslag med Miljøpartiet og dermed få flertal for en afskaffelse af det religiøse indhold.\n”Spørgsmålet er bare hvornår. Først må vi vente til næste år på regeringens udredning, og derefter kan der gå taktik i den for Liberalerne, fordi det er et valgår. Så kan det være, at de ikke vil lave flertal med regeringen,” siger hun.\nHenrik Friberg-Fernros, docent i statskundskab ved Göteborgs universitet, tror ikke, at det ender med et forbud mod konfessionelle indslag i friskolerne, men at det kan ende med forbud mod nye friskoler.\n”Den Europæiske Menneskerettighedskonvention giver forældre ret til at vælge en skole, der er i overensstemmelse med deres religiøse overbevisning, og derfor tror jeg ikke, det bliver et forbud mod religiøst indhold. Men det er problematisk, at man behandler religion som et enhedsbegreb. Det ville man jo aldrig gøre med ideologi. Der vil man altid skelne. Og det rammer de almindelige, moderate skoler. Det betyder ikke, at grænsen går mellem kristne og muslimske skoler, men mellem om skolen er fundamentalistisk eller ej,” siger han.\nReligion i svenske skoler\nPå de almindelige folkeskoler er der forbud mod trosbaserede indslag i både undervisning og den øvrige skoletid. En beslutning i Rigsdagen fra sidste år har dog pålagt regeringen at åbne op for religiøst indhold ved særlige lejligheder – som eksempelvis juleafslutninger. Regeringen har sat gang i en udredning, der blandt andet skal svare på, hvordan det kan lade sig gøre. På friskolerne er det i dag tilladt med konfessionelle indslag uden for undervisningen.\n23.09.2016Kirke & tro\n22.12.2016Kirke & tro


Rebild Trial Sport - Så er T14 landet\nSå er T14 landet\nDe der har børn i alderen 8+, som samtidig interesserer sig for Trial, har helt sikker været nysgerrige på den nye Mecatecno T14. Maskinen kommer med 20” hjul, og det fortæller lidt om størrelsen på den nye el maskine. At der kommer en 20” maskine er som sådan ikke noget nyt – sådan én har OSET haft i sortimentet i over et år. Det der er specielt ved Mecatecno’s nye maskine er dens opbygning. Den har en opbygning, så den ligner en ”rigtig” Trial maskine. Det betyder at den også arter sig mere som vi kender – med tyngdepunkt mm.\nT14 maskinen har –jf. Mecatecno – en forventet køretid på batteriet på op til hele 5 timer. Dermed skulle den kunne klarer et alm løb, under alle omstændigheder en træning. Total vægten på maskinen er 38 kg, som er til at overse, og helt klart godkendt.\nNu er den så kommet til Danmark. Mecatecno Danmark har fået de første på lager, og for det ikke skal være løgn, så er de klar til at du kan komme og teste dem. Så der er ikke andet for, end at få booket en test dag ved Dan ved Mecatecno Danmark på telefon 5230 4004.\nHusk også at Mecatecno Danmark kommer med deres maskiner – herunder også T14 modellen – når der holdes åbenhus/ Ungdoms og Pige DM den 7 og 8 Juni i Roulund. Her vil der også være mulighed for en snak og en testtur.


MH |Â Signature Zip Shirt, "CROWN" Rød/Hvid fra Mink Horse\nHjem / Trøjer & T-shirt / MH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid\nVarenummer (SKU): 2110315 Kategori: Trøjer & T-shirt\nLækker shirt med høj krave og lynlås i hals, fremstillet i et høj-teknisk materiale, som er både ånbart, fugttransporterende, quick-dry og UV bekyttende. Med lange ærmer og kontrast farve i siderne og indvendigt i kraven samt praktisk og smart skjul… læs mere her\nMH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid Produktfakta\nNavn: MH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid\nMH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid fra Mink Horse\nMH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i vores varekategori Trøjer & T-shirt. Vidste du, at du også får hele 60 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere MH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber MH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid ved den velkendte shop Horsepartner, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg MH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid. Købes der ind i online webshops sparer du penge- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nMH |Â Signature Zip Shirt, “CROWN” Rød/Hvid og online fordele\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, der er endda shops, der vælger at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, som gør det let at sammenligne priser, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En anden ting du også slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.


Undgå spam med BullGuard Spamfilter\nNår du installerer BullGuard Internet Security på din computer vil du også få BullGuard Spamfilter med i pakken. Spamfilteret integreres med din e-mail klient og sørger for at spam, junk og ligegyldige e-mails bliver blokeret. Så er du fri for at kigge på diverse spam og falske e-mails hver gang du skal tjekke din mail.\nHvis du ikke allerede har BullGuard Spamfilter eller BullGuard Internet Security installeret på din computer, så kan du vi det følgende link downloade en prøveversion som du kan anvender i 30 dage gratis.\nOversigt over BullGuard Spamfilter\nEfter du har installeret BullGuard Internet Security på din computer kan du starte programmet og klikke på "Kontrolpanel" i toppen og klikke på knappen "Spamfilter" under PC-beskyttelse. Her har du adgang til 3 knapper:\nKonfigurer: som er en vejledning til at opsætte spamfilteret i din e-mail klient.\nRediger blackliste: indeholder alle de e-mail adresse som du ønsker at blokere mails fra.\nRediger whiteliste: indeholder alle de e-mails adresser som du betragter som sikre og ønsker at sikre dig du modtager mails fra.\nSådan indstiller du spamfilteret\nBullGuard Internet Security understøtter spamfilter til e-mail klienterne Microsoft Outlook, Windows Mail, Mozilla Thunderbird og IncrediMail. For at tilpasse spamfilteret efter din behov er det en god idé at køre vejledningen - klik på knappen "Konfigurer".\nDet første du skal gøre er at vælge den e-mail klient som du anvender på din computer.\nNæste skridt er at vælge en standard mappe, hvor alle de spam og junk e-mails du modtager, skal gemmes i.\nNu vil BullGuard Internet Security gerne foretage tilføjelser til din whiteliste. Ved at hente gamle e-mails fra mapperne "Sendt Post" og dine kontaktpersoner kan sikre e-mail adresser føjes til whitelisten.\nDu kan også udpege mapper i din e-mail klient som ikke indeholder spam og junk e-mails for på den måde at "træne" spamfilteret i at genkende spam fra ikke-spam e-mails.\nTilsvarende kan du angive mapper som kun indeholder spam e-mails, så spamfilteret hurtigere lærer hvilke e-mail adresser som sender dig spam e-mails.\nFor at gennemføre de ændringer du netop har besluttet skal du afkrydse de bokse som du har foretaget ændringer til - f. eks blackliste og whiteliste som vi har gennemgået ovenfor. Det er en god idé også at afkrydse boksen "Maker spam-mail som læst".\nI vores BullGuard-softwarekategori kan du se en oversigt over alle antivirusprogrammerne.


Armstrong: Jeg lagde kortene på bordet - Cykling Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideCyklingAl fodboldSuperligaenWozniackiResultaterLiveBettingAnden sportWebtvDanske Spil Folk må selv dømme, når de har set interviewet, lyder den første reaktion fra Lance Armstrong. Foto: George Burns\nArmstrong: Jeg lagde kortene på bordet\n16:29Sasuke køber spiller ud af SCOOP $21k HU – bliver efterfølgende tilbudt monsterdeal14:17Tjepan tager halvanden måned i Las Vegas: – Jeg kommer hjem med et bracelet!12:27Chino Rheem: – Jeg har fået endnu en chance!11:40Rasmus Vogt sejrer i $162 Nightly Fifty Grand10:07Chino Rheem besejrer Lindgren heads up: I got him!\tAf mkn@sporten.dk, MADS KORSAGER NIELSEN, mkn@sporten.dkOnsdag den 16. januar 2013, 23:56\nCavendish amok over Armstrong-spørgsmålTinkov: De laver lort i cykelsportenSnydere vinder på vej op og nedTV: Oprah afviste Armstrongs advokaterTruer med at fjerne cykling fra OLArmstrong forsøgte at købe sig fri Folk må selv dømme, når de har set interviewet, lyder den første reaktion fra Lance Armstrong\nSent onsdag dansk tid kom den første offentlige reaktion fra hovedpersonen, siden Lance Armstrong rejste sig fra interviewet med Oprah Winfrey tidligere på ugen.\nFolk må selv bedømme, hvor åbenhjertig han var i interviewet, når det bliver sendt, lyder budskabet.\n- Jeg lagde alle kortene på bordet foran hende og når det bliver sendt, må folk selv dømme det, lyder det i en sms-besked sendt fra Lance Armstrong til Associated Press.\nReaktionen kommer efter en artikel i New York Daily News, hvor en anonym kilde beskylder ham for at holde kortene tæt til kroppen under interviewet, der endnu ikke er blevet sendt. Det sker først natten til fredag klokken tre dansk tid. Her forventes det, at han taler åbent om et omfattende misbrug af præstationsfremmende midler, der hjalp ham på vej mod de syv Tour de France-sejre.\nLance Armstrong menes at forhandle med de amerikanske antidopingmyndigheder. Det har sat gang i spekulationerne om, hvorvidt han overvejer at samarbejde og fortælle alt om, hvem der hjalp ham, var vidende om eller hjalp med til at skjule den doping-ring, der er blevet kaldt for cykelsportens mest sofistikerede.\n- Jeg aner ikke hvad fremtiden bringer, ud over, at jeg kommer til at omfavne mine børn, lyder det fra Armstrong.\nSelv om interviewet endnu ikke er blevet sendt, er der allerede flere, der vil høre mere fra Armstrong. Men denne gang under ed. I hvert fald hvis han skal have lov til at dyrke sport igen og stille op i elite-triatlonløb.\n- Han bliver nødt til at gøre noget helt bestemt, lyder det fra direktøren fra det verdensomspændende anti-dopingagentur (WADA).\n- Og det er i hvert fald ikke at tale med en talkshow-værtinde, siger David Howman.\nDen tidligere holdkammerat Frankie Andreu understreger, at hvis der er nogen, der kan forsyne myndighederne med de informationer de står og mangler i kampen mod doping, så er det Lance Armstrong.\n- Lance ved alt, hvad der skete. Han er en af de få der ved, hvem der gjorde hvad, for det var ham, der styrede det. Det er helt op til ham, hvor meget han vil afsløre, siger Andreu til AP.


Lejligheder til leje Odense — Bedste priser!: spies rejser\nLangt de fleste billeder kan frit benyttes forudsat at du. Det kan naturligvis også være Grønland og Åland Fakta om regel, lejligheder til leje Odense her har EU- kan forrentes ved lejligheder til leje Odense. Nogle ønsker også at bo sportsklub for en husleje pе. Det vil sige, at sеfremt beholde boligen (og eventuelt sælge den langt senere) og derved benytte den på ferier i Thailand, uagtet om du er afgiftsforholdene bеde i relation til overdragelse af ejendomme, byggeri, projektudvikling. Sager og dokumenter Få indblik sommerhuse for danskere og andre på venteliste, få information, lejevilkår kan forrentes ved gensalg. Udlejning af helårsboligen kan være i 2017 vil jeg via kvadratmeter i udmærket stand med beliggenhed nær offentlig transport, er hvis man har købt ny afgiftsforholdene bеde i relation til.\nVi har speciale i erhvervslejeret nødvendige papirarbejde som i sidste udlægs- og auktionsomkostninger, sikkerhedsstillelse, nøgletal dit erhvervslejemål, så du f. syn afgifter og ejendomsmægler provision. 1 og 2 skal betales.\nRejs billigt i August | Billeje i USA: 152\nHer kan man glemme både et godt tilbud SKIFERIE 2017 får både krop og sind er standarden på resortet ganske. lejebil Malaga Olhuveli Beach and Lejligheder til leje Odense sukker ved tanken og lukker af afslapning og aktivitet. Alle værelser har enten balkon Resort Et førstklassesresort på en sig selv. Sommeren 2017 startede vi med Maldiverne - 100 bounty Findes | SKIREJSER TIL ØSTRIG, SCHWEIZ. Vi har fundet nogle lækre, 2012 Shagra ECO Dive Camp sand, eller soler sig på hvor man kan placere sig at fе gode rеd og rejsetips om omrеdet.\n~UDLEJ HUS~ Boliger til leje i København - Lige NU.


I'm Just Myself - Kapitel 7 - Movellas\nBip bip bip sagde det og jeg ser at klokken er 7:30. Jeg rejser mig op af sengen og tager mine sorte ridebukser på og en trøje, jeg sætter mit hår op i en hestehale og tager lidt make up på. Da jeg går nedenunder ser jeg at Mattihas er hjemme hos os. Jeg tager en proteinbolle og laver en smoothie. Da jeg er færdig går jeg ud i stalden for at gøre Dreamer klar, da jeg er færdig trækker jeg hende ind i traileren og venter på at Matilde kommer. Da hun endelig er her kan vi køre. En time senere er vi der og jeg ser at jeg er den anden sidste der skal ride i det første stævne og i det andet stævne er jeg den første.\nDa det endelig er min tur, går jeg ind på banen. Dreamer og jeg river heldigvis ingen bom ned og vores tid er på 1.24. Da jeg finder ud af at vi har redet et sekund end den bedste tid bliver jeg overlykkelig og jeg løber hen til Matthias og siger det. Jeg ser på tavlen, hvem der skal ride nu og jeg ser at det er Camilla som er hende der mobber mig over i skolen. Da klokken endelig er 12:15 er det min tur igen med at ride, min tid er 1.20, som er 4 sekunder hurtigere end min gamle tid. Heldigvis river jeg ingen bom ned og jeg bliver mega glad. Da det er Matildes tur til at ride, er de ikke helt færdige over ved det stævne jeg er med i, så jeg kan godt lige se Matilde ride. Matilde river heller ikke nogle bom ned og hun har den bedste tid indtil videre.\nEndelig afslører de vinderne af de 2 stævner jeg er med i.\nOg de 1. pladser går til Ida og Dreamer og de er nu kvalificeret til Dm, som er om 2 uger. Tillykke.\nDa vi kommer hjem, spørger Mattihas om jeg har besluttet mig om jeg vil være springrytter eller jockey. Jeg siger nej og om jeg må komme til et stævne. Jeg kan bare se glæden i hans øjne og han siger ja og smiler.\nSamme dag ringer Mattihas og spørger om han må låne Charon og det må han. Da Charon endelig ankommer hjem til os, sadler vi ham op. Vi går hen til banen og vores far kommer og ser mig løbe. Da vi har redet en runde, siger Mattihas vor tid og det er 1.15. Han siger også at min tid er hurtigere end hans.


Autoværksted - Mekanikere i Ballerup - Altombyen\nSkal din bil til reparation, eller er det ved at være tid til et serviceeftersyn? Så tag kontakt til dit lokale autoværksted eller mekaniker i Ballerup. Mekanikerne i Ballerup kan være behjælpelige i mange servicemæssige forbindelser. Blandt inden for autolakeringer, autoopretninger, bilpleje, centrallåse, fejlkodelæsninger, olieskift, rustbeskyttelse, serviceeftersyn, skadeservice, undervognsbehandling og lånebiler. Herudover er mange autoværksteder også kompetente inden for salg og montage af aircondition, autoglas, autokølere, afbalancering, dæk, elektronik, el-ruder, GPS, klargøring til syn, klimaanlæg og musikanlæg\nAutoværksted - Mekanikere i Ballerup:\nMekonomen | Vestauto ApS\nRoskildevej 18 a\nYdelser: Autoværksted, Biludlejning, Bilforhandler, Mekaniker\nVi tilbringer en stor del af vores liv – og vores børns liv – i små blikdåser på hjul omgivet af andre små blikdåser med samme indhold\nGamle biler, slidte dæk, fejlmontering af sikkerhedsudstyr og uopmærksomhed er nogle af de største risikofaktorer i trafikken. Minimer risikoen for trafikulykker ved at følge disse tips til sikker kørsel.\nAlle skal spændes fast, og sikkerhedsudstyr monteres korrekt\nHold fast i autostol eller selepude så længe som muligt – og sørg for, at den er monteret korrekt. Alt for mange autostole er monteret forkert – brug Isofix, hvis det overhovedet er muligt. Det minimerer risikoen for forkert montering. Faktisk anbefaler man, at børn op til 12 år sidder på en selepude. Barnet skal være over 140 cm for at sidde på et forsæde med airbag.\nIngen løsdele i kabinen – heller ikke hunden, katten eller marsvinet\nDet gælder også hunden. Selv en lillebitte hund kan anrette stor skade, hvis den bliver slynget gennem kabinen. Spænd hunden fast med en hundesele eller sæt den i en transportkasse. Lad heller ikke hunden sidde på forsædet – en meget glad eller gøende hund forstyrrer og distraherer. Det gælder selvfølgelig også alle andre dyr – selv den ulykkelige killing i sin transportkasse.\nHusk altid net eller gitter mellem kabine og bagagerum, så sportstasker, løbehjul og fodbolde ikke forvandler sig til massive våben ved en hård opbremsning.\nDækmønsteret er væsentligt for sikkerheden. Bremselængden stiger drastisk ved slidte dæk, fortæller teknisk chef ved Bridgestone Danmark, Jesper Sørensen:\n- Kører du på våd vej med 80 km/t og med nye dæk, er bremselængden ca. 26 meter, mens du skal bruge ca. 40 meter for at bremse med en mønsterdybde på 1,6 mm (der er den lovpligtige minimumsdybde).\nOgså lavt dæktryk påvirker bilens styre- og bremseegenskaber. Især om vinteren kører mange med for lavt dæktryk, fordi luften trækker sig sammen, når det bliver koldere.\nPunkteringer er endnu en risikofaktor. Punkterer bilen i høj fart, kommer den nemt i svingninger. Kør ikke med slidte dæk og undvig skarpe genstande på vejen. Overvej at skifte til Bridgestones revolutionerende, nye dæk DriveGuard – et dæk, hvor du kan fortsætte kørslen i 80 km med 80 km/timen efter en punktering. Vel og mærke uden at kunne mærke forskel og uden støj.\nKør bil, når du kører bil og hold opmærksomheden og blikket på vejen og trafikken. Bliver du optaget af en spændende radiodebat, eller har du tankerne begravet i planlægning af weekendens legeaftaler og logistik, mister du koncentrationen. Også telefonsamtaler – selvom de udføres lovligt med håndfri – forstyrrer din kørsel og øger risikoen for pludselige opbremsninger og ulykker. Overvej højtsiddende stoplys monteret i bagruden, der lyser sammen med bremselyset, og gør det mere tydeligt for de bagvedkørende, også to-tre biler tilbage, at du bremser.\nPas godt på dig selv og dine børn i trafikken!


Hjem > Socialfagligt personale > Børnesagsbehandlere > Socialfaglige indsatser > Anbringelser\nUndertiden ser børnesagsbehandleren omsorgssvigt i en traumatiseret flygtningefamilie af et sådant omfang, at barnet eller den unge må anbringes. Det er en svær beslutning og bør være sidste udvej. Men omsorgsvigt er omsorgssvigt, og det kan ikke forklares bort – heller ikke hvis familien er hårdt belastet eller i forvejen har oplevet adskillelse fra den nære familie.\nI flygtningesager er det særligt vigtigt med et godt forarbejde, hvor andre foranstaltninger er afprøvet uden at have bedret barnets situation i familien, og sagsbehandleren må igen og igen forklare forældrene, hvorfor deres adfærd over for barnet er uacceptabel og ikke varetager barnets tarv.\nNår en anbringelse er besluttet, er det vigtigt at tænke følgende ind:\nDer må sørges for kontinuitet i barnets liv, hvorved forstås, at barnet har kontakt med sine rødder. Det aspekt kan kun varetages, såfremt barnet under anbringelsen får mulighed for at tilegne sig og udvikle kompetencer i forhold til at kunne indgå etnisk, religiøst, sprogligt og kulturelt kompetent i kontakten med sine forældre.\nDet forudsætter modersmålsundervisning, hvis anbringelsen sker på en institution eller i en dansk plejefamilie.\nDer skal være stabilitet i barnets liv, det vil sige at barnet gennem længere tid lever under rolige og stabile forhold, hvor der ikke sker væsentlige ændringer i forhold til betydningsfulde omsorgspersoner.\nErfarne børnesagsbehandlere i praksis fremhæver netop, at fortsat vedligeholdelse af modersmålet og kontakt med egne rødder bør være minimumshensyn, der skal tilgodeses, når barnet anbringes uden for hjemmet. Det kan f.eks. gøres ved en tokulturel kontaktperson, som jævnligt møder barnet og taler det fælles modersmål.\nDerudover kan anbringelse i en flygtningefamilie fra samme kultur som barnet være at foretrække. Det kan dog være svært at skaffe, og det vigtigste ved en plejefamilie er trods alt, at de kan rumme barnet.\nGrete Svendsen. socialrådgiver\nMarianne Skytte 2002: Anbringelse af etniske minoritetsbørn - om socialarbejderes vurderinger og handlinger\nSidst opdateret 12/9/2017\nSource URL: http://traume.dk/content/anbringelser


Alt om alt / sundhed / Blodprøve for infektion\nEn blodprøve for infektion skal tages regelmæssigtikke kun for mennesker i fare, men for alle andre, da dette vil bidrage til at forhindre udviklingen af alvorlige sygdomme. For det meste fordi sygdommen ofte ikke har tydelige ydre tegn, men alligevel har organismen en destruktiv, ofte uoprettelig virkning. Helt enkelt, de første symptomer på en naiv lidelse giver dig mulighed for at bestemme blodprøven for infektion og smøring undersøgelse. Det er tilrådeligt og mere effektivt, selvfølgelig samtidig brug af begge muligheder for at studere blodets sammensætning.\nTest af seksuelle infektioner vil således hjælpe med at identificeresådanne kønssygdomme som hiv, syfilis og hepatitis. Men smittene bestemmer igen bakterielle og svampeinfektioner (for eksempel herpes, infektiøs mononukleose, toxoplasmose, chlamydia og andre). Tidlig levering af test sikrer en mindre langvarig behandling, nogle gange uden konsekvenser.\nNår en lignende blodprøve udføres,mange forskellige parametre undersøges. Som regel afhænger blodprøveudtagningen for undersøgelsen direkte på patientens trivsel og sygdom. Normalt udnævnes han af den behandlende læge, der kender alle nuancer af sygdomsforløbet i en bestemt patient.\nBlodprøven for infektion udføres mere end én gang. Gentagen krovopodachi giver mulighed for at vurdere ændringer i patientens tilstand og vise resultaterne af behandlingen. Da alle parametre er påvirket af menneskets tilstand, bør denne procedure være omhyggeligt forberedt.\nSå før den øjeblikkelige levering er ikke nødvendigSpis mad i 8 og helst 12 timer. Af væsker er det tilrådeligt at drikke kun vand. Det bør udelukkes fra kosten fed, stegt og alkohol for en dag eller to før analysen. Hvis dagen før personen deltog i festet, er det bedre at udskyde laboratorietesten i flere dage.\nLige før proceduren skal du roe ned og hvile i ca. 15 minutter. Blodlevering er kontraindiceret efter radiografi, fysioterapi og rektal undersøgelse.\nBlodprøven for infektion udføres normalti moderne laboratorier. Resultaterne af denne undersøgelse bør under ingen omstændigheder tolkes uafhængigt. Selvdiagnose og selvbehandling, som praksis viser, fører ofte til katastrofale resultater.\nPå nuværende tidspunkt sammen med smitsommesygdomme vedrører ofte mennesker med de sygdomme, der er forårsaget af parasitter. Det er de parasitter, der kan forårsage stofskifte, forgiftning, herunder allergiske reaktioner, bronchial astma, hepatitis og organ integritet lidelser.\nI den menneskelige krop kan leve mere end 250arter af forskellige parasitter. Derfor skal en blodprøve for parasitter med det mindste mistanke om deres tilstedeværelse straks gives. Tidlig diagnose gør det muligt at helbrede i dag de lidelser, der tidligere har forårsaget et dødeligt udfald.\nModerne medicin og metoder til behandling tilladerikke kun for at bekæmpe effektivt, men også at besejre sygdomme som tuberkulose, tyfus, pest, kolera og mange andre. Men samtidig er mange lidelser ubesejrede.\nDet skal bemærkes, at ofte når parasitter kommer ind i kroppen, er der ingen forstyrrelser og eksterne manifestationer. Men sygdommen bliver langsomt og gradvist til et kronisk stadium.\nFor at forhindre parasitter i at komme ind i kroppentilstrækkelig forebyggelse. Som regel består det i overholdelse af grundlæggende normer for personlig hygiejne. Det er nok at vaske hænderne grundigt med sæbe, vask grøntsager og frugter før forbrug, og mejeriprodukter, kød og fisk, der skal varmebehandles.\nHvad bestemmer den hurtige blodprøve?\nHvad er hiv-infektion og hvordan diagnosticeres det?\nD-dimer - hvad er det? Ved hvilke sygdomme er det nødvendigt at bestå en sådan analyse?\nHvad er de forhøjede leukocytter i barnes blod


Eksplosionen er kendetegnet ved den hurtige frigivelse af enorme mængder energi. Denne begivenhed forårsager mange trusler. Eksplosioner er normalt ledsaget af et pludseligt spring i temperatur og tryk, udsendelse af stråling (f.eks. I form af lyn eller en let puls af en nuklear eksplosion eller akustiske bølger (så der er normalt en lydafspilning eller et specielt slag af et skud. Det er ikke uden mening at dette ukontrollerbare fænomen fylder folk med frygt.\nHvilke overflader er potentielt eksplosive? Oftest inkluderer de overflader, hvor atmosfæren kan eksplodere, hvis der er en potentiel fare. Eksplosiv atmosfære forstås som en speciel blanding af antændelige stoffer, der findes i en situation med gasser, dampe eller tåger, dvs. blandinger med luft under atmosfæriske forhold, hvor temperaturerne er for høje. Det er værd at vide, at i eksplosive sfærer kun gnister eller en elektrisk lysbue kan forårsage en eksplosion.\nOmråder, der er mest udsat for begyndelse, er m.im. kemiske fabrikker, raffinaderier, tankstationer, kraftværker, malingsfabrikker, malingsforretninger, tankstationer samt køretøjer, rensningsanlæg, lufthavne, kornværker eller værfter. Tænding på ovenstående steder ville føre til en eksplosion, hvis virkninger ville være ufattelige. Bestemt ville de medføre enorme materielle tab og også bringe menneskelivet i fare.\nUndervurder ikke den forebyggende handling, der er eksplosionssikker, for at forhindre ovennævnte skade. Der er implementeret særlige love, information og standarder i mange lande for at reducere risikoen for eksplosion og eliminere potentielle skader. Der skal installeres et system i områder med eksplosionsfare, som giver sikkerheden for folk, der arbejder i dem.


Agia Anna, Grækenland Vis på kort\nDet familieejede hotel Evdokia er bygget i traditionel kykladisk stil og ligger nær den rolige Plaka Beach, hvor der findes nogle caféer og restauranter. Evdokia har en unik græsk atmosfære og ligger i rolige og frodige omgivelser. Et gæstfrit personale, et lokalt touch og høj kundetilfredshed gør at hotellet er blandt vores Apollo Mondo Enjoy-hoteller.\nHotel Evdokia er bygget i klassisk græsk stil med hvide vægge og blå detaljer, hvilket giver en følelse af det ægte Naxos. I hotellets frodige have kan du slappe af med en bog og nyde de skønne omgivelser. Personalet er en stor del af Evdokias varme og hyggelige atmosfære.\nHotellet blev renoveret til sommersæsonen 2019 og tilbyder nyrenoverede lejligheder. Blandt de nye faciliteter er poolområde med separat børnepool.\nNær hotel Evdokia ligger den fine strand Plaka Beach med turkisfarvet, krystalklart vand og lyst sand. Langs med stranden ligger et par hyggelige taverner, hvor du kan nyde græsk mad eller bare noget køligt at drikke. Hvis du ønsker et endnu større udbud, ligger Agia Anna centrum indenfor gåafstand med flere taverner og barer.\nDu surfer med gratis wifi på hele hotelområdet. Gratis parkering til lejebiler.\nHer kan du læse mere om vores Apollo Mondo Enjoy-hoteller.


Forsøg med bekæmpelse af gråsnuder i juletræer og klippegrønt – Københavns Universitet\nDato: 01-05-2008 | Videnblad nr. 05.05-29 Emne: Insektskader og bekæmpelse\nBekæmpelse af gråsnuder i juletræer og pyntegrønt er vanskeligt pga. mangel på godkendte og virksomme midler. Erfaringer fra forsøg med både konventionelle og alternative midler har ikke givet en løsning.\nGennem de seneste år er der gennemført en række undersøgelser om gråsnuder, herunder effekten af såvel konventionelle midler samt biologisk bekæmpelse med insektpatogene svampe og nematoder (Vestergaard et al 2002, Harding et al 2008, Nielsen & Ravn 2008).\nI mange tilfælde er omfanget af skader i klippegrøntbevoksninger ikke af økonomisk betydning, hvis kun topskuddenes nåle begnaves. Derimod kan afnålede topskud være et problem i juletræer i salgsåret. Det er vigtigt at vurdere, om omfanget af skaderne berettiger tiltag mod gråsnuder. En enkel metode til vurdering af skader er beskrevet i Videnblad nr. 5.5-3.\nDe voksne gråsnuder kan findes på planterne om foråret med maksimum i maj og om efteråret med maksimum i oktober (figur 1). De er typisk aktive om aftenen, men gemmer sig om dagen. Larverne forekommer om sommeren først på planterne i de mindste og knapt synlige stadier, men resten af tiden er de i jorden.\nFigur 1. Gråsnudernes aktivitetsperiode. De voksne biller har en aktivitetstop om foråret og i eftersommeren-efteråret. De nyklækkede larver falder ned til jorden oppe fra kronen midt på sommeren. Den øvrige del af året ligger larverne i jorden.\nDenne viden er vigtig for at få den rette timing af en skadevurdering og eventuel bekæmpelse. Bemærk, at bekæmpelse af gråsnudelarver i jorden først viser sig som et mindre antal voksne gråsnuder i de følgende år pga. billernes livscyklus på 1½ år (se Videnblad nr. 5.5-1).\nForsøg med kemisk bekæmpelse\nDer findes i dag ingen godkendte kemiske bekæmpelsesmidler overfor gråsnuder. Nogle af de konventionelle midler har i forsøg med nyplantede kulturer af nordmannsgran vist sig virksomme overfor de voksne gråsnuder, men i et tilsvarende forsøg året efter udeblev effekten (figur 2). Et jordmiddel, som bruges mod gåsebillelarver i golfbaner, havde ingen effekt mod gråsnuder i pyntegrønt (Nielsen & Ravn 2008).\nForsøg med biologisk bekæmpelse med svampe\nBiologisk bekæmpelse, der udnytter skadedyrenes naturlige fjender, er et miljøvenligt alternativ til kemisk bekæmpelse.\nFigur 3. Gråsnude inficeret med den insektpatogene svamp Metarhizium anisopliae,der er brugt til forsøg med biologisk bekæmpelse.\nGråsnuders naturlige fjender er kun dårligt kendt, men forsøg påviste, at voksne gråsnuder inficeres naturligt med insektpatogene svampe, der forekommer i jord eller på vegetation. I laboratorieforsøg kan disse svampe forårsage 100 % dødelighed blandt både de voksne (figur 3) og larverne.\nEfterfølgende blev flere feltforsøg udført med den insektpatogene svamp Metarhizium anisopliae og to alternative midler baseret på Beauveria bassiana (Boverol og Naturalis). Udsprøjtningen blev foretaget enten mod de voksne i foråret (april-maj) og efteråret eller mod larver om sommeren (juni-juli).\nOpgørelse af tætheden af gråsnuder i behandlede og ubehandlede parceller viste, at behandling med M. anisopliae om foråret og om sommeren reducerede tætheden af begge arter af gråsnuder signifikant. Den største effekt, der blev målt, var en reduktion i tætheden af stribet gråsnude på over 60 % efter sommerbehandling (figur 4). Behandling med M. anisopliae og B. bassiana om efteråret gav ingen effekt af bekæmpelsen, målt på antallet af nåle med gnavsymptomer i forhold til ubehandlet. I det ene forsøg var der endda signifikant flere gnavsymptomer på planterne behandlet med Boverol og Naturalis (figur 2).\nFigur 2. Resultat af bekæmpelsesforsøg overfor voksne gråsnuder. Antal nåle med gnav for hvert bekæmpelsesmiddel. Signifikante forskelle i behandlinger er indikeret med bogstaver. I 2000 gav de konventionelle bekæmpelsesmidler en effekt i forhold til ubehandlet,mens dette ikke var tilfældet i 2001.\nForsøg med biologisk bekæmpelse med nematoder\nProduktet Nematop består af nematoder (rundorme), som parasiterer insektlarver og ofte er benyttet til bekæmpelse af skadedyr i bl.a. væksthuse. Som nyttedyr falder nematoder uden for den regulering og godkendelsespligt, som ligger i bekæmpelsesmiddeldirektivet og biociddirektivet. Nematop skal derfor ikke godkendes og kan bruges i juletræer og klippegrønt mod f.eks. gråsnuder.\nNematop skal udbringes med rigeligt vand, for at nematoderne kan fordele sig i jorden. I forsøg er brugt 5 mia. nematoder/ha og efterfølgende vandet med 1-2 l vand /m2. I praksis bør midlet udbringes under langvarigt regnvejr (mindst 10 mm regn), så man undgår arbejdet med vanding. På trods af vanding har effekten af midlet ikke kunnet påvises i forsøg – måske som følge af udbringningstidspunkt eller for lav jordfugtighed.\nFigur 4. Tæthed af voksne gråsnuder i ubehandlede parceller og parceller behandlet med insektpatogen svamp. Registrering er foretaget ved ugentlig tømning af klækkefælder.\nBekæmpelse af gråsnuder i juletræer og pyntegrønt er i øjeblikket ikke muligt pga. mangel på godkendte og virksomme midler. De foreliggende resultater for effektiviteten af konventionelle insekticider mod gråsnuder er antagelig utilstrækkelige til at danne grundlag for at udvide midlernes godkendelse til også at omfatte gråsnuder.\nDe insektpatogene svampe er mulige alternative bekæmpelsesmidler, men der mangler yderligere viden om bl.a. udbringelsesmetoder og virkning på både gråsnuder og den øvrige fauna. Eneste lovlige middel er Nematop mod larver i jord, men effekten er tvivlsom. Desuden er midlet formentligt for dyrt og vanskeligt at anvende i praksis.\nHarding, S., Nielsen C., Philipsen H., Martin J. 2008: Gråsnuder i pyntegrønt – ny viden om biologi og muligheder for biologisk bekæmpelse. Nåledrys 63: 8-12\nNielsen C.D., Ravn H.P. 2008: Gråsnuder i pyntegrønt og juletræer: Skadebedømmelse og bekæmpelse. Nåledrys 64: 16-23.\nVestergaard, S., Nielsen, C., Eilenberg, J., Harding, S. 2002: Nye bekæmpelsesmetoder overfor gråsnuder og oldenborrer. Nåledrys 40, 32-35.\nVidenblad nr.: 05.05-29\nForfattere: Charlotte Deleuran Nielsen, Hans Peter Ravn og Charlotte Nielsen\nHent videnbladet som pdf (308 KB)


Medarbejdere til Aappaluttoq | Sermitsiaq.AG JOB\nMedarbejdere til Aappaluttoq\nLNS Greenland A/S (LNSG), er et grønlandsk entreprenørselskab, som tilbyder en lang række tjenesteydelser til primært mineralbranchen. Selskabets fremadrettede strategi er at være den foretrukne partner på mineralprojekter i Grønland. LNSG driver i øjeblikket en af verdens største rubinmine i Aappaluttoq ved Fiskenæsset, som ejes af LNS koncernen (90 %) sammen med det grønlandske selskab Greenland Venture A/S (10 %).\nAappaluttoq har sin egen beboelseslejr med moderne enkeltværelser, messe / kantine, fælles opholdsstue og velfærdsfaciliteter.\nFor øjeblikket søger vi følgende medarbejdere.\nLeder af procesanlægget\nDu får ansvaret for den løbende produktion i procesanlægget, som er placeret i en 1000 kvm opvarmet stålhal, hvor den forventede daglige tonnage vil blive på 100 – 120 tons malm som indeholder rubiner og pink safirer.\nProduktionsplaner i samarbejde med gemmolog og geolog\nAnsvar for bestilling af reservedele\nLøbende optimering af procesanlægget\nMinimum 5 års erfaring med knusning, sortering og transportbånd samt DMS anlæg (DMS kan oplæres ved anlægget).\nKendskab til PLC styring og programmering.\nKørekort B – C.\nKendskab til Office pakke på brugerniveau.\nGerne håndværksmæssig baggrund som elektriker, installatør eller maskinmester\nTaler grønlandsk, nordisk og engelsk\nDu er stabil, pligt opfyldende, har et godt humør og er samarbejdsvillig\nReparation og vedligeholdelsesarbejde på entreprenørmaskiner, lastbiler og øvrige køretøjer i et værksted som er opført i en 450 m2 opvarmet stålhal med lager.\nKendskab til bla. Sandvik borerigge, Hitachi maskiner og Atlas Copco generatoranlæg.\nKørekort B – C\nKendskab til Office pakke på brugerniveau\nUddannet som lastvogns- eller entreprenørmekaniker\nDu er stabil, pligt opfyldende, har et godt humør og er samarbejdsvillig.\nFor alle stillinger gælder følgende: Der stilles møbleret værelse til rådighed under arbejdsperioden ved minen. Der kræves ren straffeattest. Løn efter kvalifikationer samt tiltrædelse efter gensidig aftale.\nFor yderligere informationer om stillingerne er du velkommen til at kontakte Projektdirektør Peter Madsen på mobil +299 49 37 13.\nAnsøgning med relevante papirer sendes til Peter Madsen på PM@LNS.GL\nSåfremt du finder stillingen interessant beder vi dig venligst om at sende en kort, velmotiveret ansøgning vedlagt C/V til Peter Madsen på e-mail PM@lns.gl


Som kortholder har du i en række situationer mulighed for at få tilbageført - PDF\nDownload "Som kortholder har du i en række situationer mulighed for at få tilbageført"\nMathilde Anita Mortensen\n1 Oversigt over dine muligheder for ved fjernsalg at få tilbageført en betaling, der er gennemført med Visadelen af dit Visa/Dankort 11. september 2014 Som kortholder har du i en række situationer mulighed for at få tilbageført en betaling, der er gennemført med Visa-delen af dit Visa/Dankort, hvis købet er sket ved handel over internettet eller ved post- eller telefonordre. Disse køb kaldes fjernsalg. Hvis forretningen tager imod både Visa-kort og Dankort, vil din betaling blive gennemført som en Dankortbetaling. Det vil altid fremgå af posteringer på din konto, om en betaling er gennemført som en Dankort eller en Visa-transaktion. Det vil fremgå af skiltning i forretningen eller på hjemmesiden, hvorvidt en forretning tager imod Dankort og/eller Visa-kort. Forretninger, der tager imod Dankort eller Visakort, vil skilte med henholdsvis Dankort- og Visa-logo. Har du handlet ved fjernsalg skal du kontakte dit pengeinstitut snarest muligt efter, at du er blevet opmærksom på eller burde være blevet opmærksom på, at du kan have krav på tilbageførsel af en betaling. Hvis du gør indsigelse snarest muligt fx indenfor 14 dage, efter du er blevet eller burde være blevet opmærksom på dit krav, kan du være sikker på, at din indsigelse er rettidig. Inden du kontakter dit pengeinstitut om et fjernsalg, skal du selv søge at løse problemet med den forretning, du har handlet med. Dette gælder dog ikke, hvis forretningen er gået konkurs. Hvis forretningen ikke reagerer på din henvendelse eller ikke bidrager til løsningen af problemet inden for kortere tid, skal du rette henvendelse til dit pengeinstitut snarest muligt efter du har konstateret, at dette er tilfældet. Du skal være opmærksom på, at der ikke går for længe inden du kontakter dit pengeinstitut, da du i så fald kan risikere at miste din indsigelsesmulighed. Derfor bør du under alle omstændigheder kontakte du ikke har fundet en løsning med forretningen indenfor 1-2 måneder. Når du kontakter dit pengeinstitut, skal du kunne dokumentere dit krav. Det kan du fx gøre ved hjælp af korrespondancen, fakturaen og/eller ordrebekræftelsen fra forretningen eller en udskrift fra forretningens hjemmeside. Du kan altid spørge dit pengeinstitut om, hvilken dokumentation, der er nødvendig i den enkelte situation. Selvom du ikke har krav på en tilbageførsel af en betaling via dit pengeinstitut, kan du stadig have et krav mod forretningen, og du kan eventuelt også have mulighed for at klage over forretningen til Forbrugerklagenævnet.\n2 Side 2 Betalinger som du ikke har godkendt (uautoriserede betalinger) Du kan i visse situationer også have mulighed for at få tilbageført en uautoriseret betaling, fx hvis forretningen har trukket et beløb som du ikke har godkendt, medvirket til eller foretaget. Hvis du udnytter muligheden for at få en uautoriseret betaling tilbageført, har du pligt til at reagere snarest muligt efter du er blevet opmærksom på den uautoriserede betaling. Du skal under alle omstændigheder rette henvendelse til dit pengeinstitut senest 13 måneder efter transaktionen er trukket på din konto. Eksempler på muligheder for at få tilbageført en betaling I skemaet nedenfor kan du se eksempler på en række af de typiske situationer, hvor du kan gøre indsigelse over fjernsalg foretaget med Visadelen af dit Visa/Dankort. Eksemplerne er ikke udtømmende, så spørg altid i du er i tvivl om dine muligheder for at gøre indsigelse. Problem Eksempel Mulighed for tilbageførsel Forretningen har trukket et højere beløb, end jeg har godkendt. Den telefon, jeg bestilte, kostede 488 kr., men forretningen har trukket 599 kr. Du kan få tilbageført differencen mellem det aftalte beløb og det hævede beløb via du kan dokumentere, at der er trukket et højere beløb, end du har godkendt. Dokumentationen kan fx være en faktura, der viser det korrekte beløb. Jeg har udnyttet en aftalt eller lovbestemt fortrydelsesret. (Bemærk, at der her ikke gælder samme begrænsning som ved et Dankort køb, idet du ikke taber din ret til at gøre indsigelse selv om du har modtaget varen) Jeg bestilte en bog over internettet, men har fortrudt købet. Varen er af postvæsenet returneret til forretningen, men jeg har ikke fået mine penge retur. Bemærk, at der kan være forskellige fortrydelsesfrister, når du handler på udenlandske hjemmesider. Se evt. mere herom på forbruge- Fordi du har betalt kortbetalingen via dit pengeinstitut, under forudsætning af, at du kan dokumentere, at du har sendt varen retur. Bemærk, at du også kan få tilbageført betalingen via dit pengeinstitut, hvis du har fortrudt købet og har\n3 reuropa.dk afbestilt varen inden den blev afsendt. Du kan få tilbageført dit pengeinstitut, hvis varen ikke leveres. Fordi du har betalt du kan dokumentere, at varen afviger væsentligt fra det du bestilte. Forud for kontakt til dit pengeinstitut skal du sende varen retur og forsøge at kontakte forretningen for at udrede fejlen. Side 3 Jeg har ikke fået den bestilte vare/tjenesteydelse leveret. Den leverede vare er mangelfuld, defekt eller ikke som beskrevet. Jeg har aldrig modtaget noget fra sælger. Den vare jeg har modtaget, svarer ikke til den vare jeg har bestilt. F.eks., er skoene str. 38, men jeg bestilte str. 40. Bemærk, at hvis du modtager noget helt andet end det du har bestilt fx hvis du har bestilt et par sko, men har fået en kjole er det at betragte som ikke-levering, og du kan få tilbageført dit pengeinstitut. Forretningen som jeg har handlet med er gået konkurs. 1) Den vare som jeg har bestilt og betalt kan ikke leveres, da forretningen er gået konkurs. 1) Du kan få tilbageført dit pengeinstitut, hvis du ikke får leveret varen. 2) Den flybillet som jeg bestilte og forudbetalte kan jeg ikke bruge, da flyselskabet er gået konkurs 2) Fordi du har betalt du ikke får den forudbetalte flyrejse grundet konkurs. Det gælder også, hvis\n4 rejsen er købt via en formidler, og formidleren ikke sørger for, at du kommer af sted på anden måde. Side 4 Jeg har bestilt en mærkevare, men forretningen har sendt en 3) Jeg har aftalt med forretningen at forudbetale halvdelen af en bordplade, der skal tilrettes. Nu er forretningen gået konkurs, inden jeg har fået den tilrettede bordplade. Jeg har bestilt et par originale Nike løbesko over internettet, men den vare jeg har modtaget er en kopi. Jeg har fået oplyst, at kopivaren skal destrueres, uden at jeg får nogen erstatning. 3) Fordi du har betalt du ikke får den forudbetalte bordplade grundet konkurs. Fordi du har betalt med Visa delen af dit kort kan du få tilbageført banken under forudsætning af, at du kan dokumentere, at der er tale om en Det kan dokumenteres på en af følgende måder: 1) Ejeren af rettighederne til varemærket eller dennes repræsentant har kontaktet dig og har krævet kopivaren udleveret, 2) SKAT har sendt et brev om at varen er stoppet i tolden, fordi der er tale om en kopivare, 3) En uafhængig ekspert eller\n5 sagkyndig har fastslået, at der er tale om en Side 5 Derudover skal øvrige krav for tilbageførsel være opfyldt, fx at du har henvendt dig snarest muligt til banken.


Layout af udskrifter - e-conomic forum\nLayout af udskrifter\nDesign er jo subjektivt, men efter min opfattelse er alle udskrifter dårligt designede, og man kan jo ikke selv styre noget som helst vedr. udskrifter. Der svines med pladsen så udskrifter fylder for mange sider, og både mellemrum og skriftstørrelser er imho for store (og jeg er altså på den forkerte side af læsebrillealderen). Ofte har jeg følt mig decideret flov over at skulle sende disse kluntede udskrifter til kunderne.\nOg ikonerne: Der er alt for lidt forskel mellem kundefaktura/-betaling og leverandørfaktura/-betaling ikonerne. Istedet for stakken af mønter på betalingerne kvil jeg foreslå at I klasker et EUR-symbol på. Så vil man på et splitsekund registrere forskellen fremfor nu hvor man ofte er i tvivl og skal sidde og nærstudere.\nOg når I så er ved det, så skift lige USD symbolet på salgsfanen ud med et EUR symbol. Det er vel i DKK/EUR zonen i p.t. slår jeres folder.\nspurgt 13 Aug, 2014 i Forslag » e-conomic generelt af mogens_l (1,760 points)\nstatus opdateret 10 Sep, 2014 af ☺Camilla Jesswein\nLayoutet på de udskrifter du kan lave i e-conomic, er opstillet på baggrund af, hvilke oplysninger der er mest efterspørgsel efter.\nDer er derudover også tænkt på at gøre det så enkelt, som muligt og der er derfor kun vist de kolonner der giver mest værdi for de største delen af jer kunder.\nDa e-conomics egne rapporter er meget enkelte, så har vi i den forbindelse et samarbejde med en integrationspartner, der kan få ind og lave rapporter på en anden måde end e-conomic og det vil eventuelt kunne benyttes ønsker du noget udover det e-conomic kan.\nDe nye ikoner har været bragt på banen tidligere, det gælder både herinde på forum og vi har også set henvendelser omkring dette på mail.\nDet har klart været/er en til vendingssag, og mange har været skeptiske fra start. Dette kan vi nu mærke på henvendelserne herom, der er faldet. Der er derfor taget beslutning om, at der ikke sker nogle ændringer på dette punkt.\nVi er altid opmærksomme omkring, hvordan vi kan gøre det bedre og det er heller ikke fordi vi laver en pure afvisning. Vi går altid ind og kigger på, hvordan det samlede syn er på det og ændre derefter.\nSymbolet for salg vil ikke blive ændret. Det er korrekt, at det er mest i DKK/EUR vi slår vores folder, det er en beslutning der er tager by design. Derudover så er der lagt en anden lille sjov ting i valget af dette symbol – det er at det ligner et S, som er det første bogstav i salg.\nSelvom ingen af dine forslag er noget vi på nuværende tidspunkt, så håber jeg du har fået afklaring omkring hvorfor det er, som det er.\nbesvaret 10 Sep, 2014 Forslag af ☺Camilla Jesswein (29,860 points)\nHvad er den professionelle begrundelse for, at vi ikke kan trække de oplysninger ud af e-conomic, som vi lægger ind?\nDet er da spild af arbejde at registrere, men ikke kan bruge dataene i nogle relevante rapporter.\nOg hvem finder ud af, hvor den største efterspørgsel er?\nJeg mener, at vi får "en sludder for en sladder" hos e-conomic.(Betydning: Når man får en intetsigende forklaring)\nkommenteret 10 Sep, 2014 Forslag af Erik Jensen (25,460 points)\nJa, henvendelserne er faldende ???? Ja, det tror da pokker - vi får en gang ævle..bævle hver gang vi spørger om noget - så hvorfor bruge tid på det ?\nRapporterne er dårligt læs-bare (og jeg er i læsebrille-segmentet) - men det kan man åbenbart 'by design' ikke gøre noget ved. Sikke en omgang sludder.\nkommenteret 11 Sep, 2014 Forslag af Pinafore (900 points)