Omstrukturering af organisationen Nordhøj\nOrganisationen Nordhøj har gennem de seneste år arbejdet mod at omstrukturere for at skabe et sammenhængende og forbedret beskæftigelses-, uddannelses- og aktivitetstilbud, der tilgodeser både arbejdsmarkedet, samfundet og den enkelte borger.\nMed disse omstruktureringer vil organisationen højne udbuddet og kvaliteten af beskæftigelsesmuligheder, hvor borgerne bl.a. vil få bedre muligheder for at opbygge et større netværk til samfundet og arbejdsmarkedet.\nOrganisationen Nordhøj vil hermed bevæge sig fra at være kun en kommunalt dreven organisation, til at transformere sig til en bæredygtig socialøkonomisk virksomhed.\nat organisationsændringen godkendes.\nReformen af lovgivningen om førtidspension har medført et øget behov for at borgere under 40 år kan tilbydes rehabiliterende forløb med henblik på tilknytning til arbejdsmarkedet. For alle disse grupper gælder det, at tilknytningen til arbejdsmarkedet kræver en håndholdt indsats med fokus på tværgående samarbejde mellem det sociale område og beskæftigelsesområdet.\nDer er gennem de seneste år arbejdet målrettet med en udvikling af den beskyttede beskæftigelse fra beskyttet til støttet beskæftigelse.\nOmlægningen indebærer, at borgerne i langt højere grad søges tilknyttet det almindelige arbejdsmarked gennem løntilskudsjob (skånejob), arbejdsprojekter og praktikker, således at det egentlige værkstedstilbud er forbeholdt de svageste i målgruppen for beskyttet beskæftigelse.\nFor at kunne opnå visionen om et sammenhængende og forbedret beskæftigelses-, uddannelses- og aktivitetstilbud, der tilgodeser både arbejdsmarkedet, samfundet og den enkelte borger, er følgende konkrete mål opstillet:\na) At danne rammerne for et miljø, hvor der tilbydes en vifte af nye uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder, der tilgodeser den enkelte borgers udviklingspotentiale.\nb) At tilgodese den enkelte borgers forudsætninger, så der fortsat også vil være mulighed for at vælge tilbud i trygge rammer, for de borgere der ikke trives i store fællesskaber.\nc) At skabe nye rammer for vidensdeling og tværfagligt samarbejde.\nd) At danne bedre forudsætninger for opkvalificering og jobafprøvning.\ne) At bygge bro mellem erhvervsrettet design og produktion.\nf) At styrke borgerens netværk, både i samfundet og arbejdsmarkedet.\ng) At forberede organisationen på det fremtidige Erhvervspark Staldgården.\nFor at kunne opnå de opstillede mål, lægges der op til organisationsomstrukturering, hvor der vil igangsættes adskillige ændringer og tiltag i organisationens forskellige afdelinger.\nDermed er intentionen at højne kvalitet, udvikling og trivsel for den enkelte borger, så tilbuddene i højere grad tilgodeser borgerens interesser og behov.\nDette vil ske primært gennem opløftning, samt omlægning af afdelingerne, så alle borgere der er tilknyttet Organisationen Nordhøj får lige udviklingsmuligheder og øget indflydelse i deres arbejdsliv.\nOrganisationsændringen lægger også op til, at Organisationen Nordhøj intensiverer udmøntningen af Kolding Kommunens Selvværdsstrategi, således at de nye tiltag styrker borgerens indflydelse og selvstændighed. Kort sagt – alle borgere skal i endnu større grad opleve, at deres kompetencer er værdifulde i samfunds- og arbejdslivet.\nAfdelingen Kongensgade i Christiansfeld er et mindre beskyttet værksted, hvor borgerne primært bevæger sig i et lille miljø og ikke har tilstrækkelig mulighed eller rammer for udvikling.\nHensigten er at nedlægge afdelingen Kongensgade og tilbyde både borgerne og det pædagogiske personale, nye arbejdspladser/beskæftigelsestilbud i andre afdelinger i organisationen.\nBorgerne fra Kongensgade vil således få lige muligheder og tilgængelighed, så de højner deres selvværd, samt deltagelse og inklusion i samfundet.\nAfdelingen MultiFlex vil i denne sammenhæng ekspandere, samt skabe et nyt image med fokus på at opbygge et sammenhængende og varieret udbud af uddannelses- og beskæftigelsestilbud for borgerne.\nHer vil der bl.a. være plads til at tænke innovativt i forhold til erhvervsrettet design og produktion. Det betyder attraktive arbejdspladser, hvor borgerne i endnu større grad vil få styrket deres selvforståelse og arbejdsidentitet.\nOrganisationsændringerne illustreres i nedenstående tabel:\nForslag til den nye organisationsstruktur:\nKongensgade i Christiansfeld\nEt mindre beskæftigelsesværksted:\n25 borgere tilknyttet.\n16 fra Kolding\n9 fra Christiansfeld\nBestår af følgende grupper:\nBorgerne fordeles i organisationens andre afdelinger. Skønnes til at være interesseret i følgende tilbud:\n4-5 borgere til Trindvolds beskæftigelse\n7-8 borgere til Nordhøj\n9 borgere fra Kunstskolen til MultiFlex\n2-3 borgere til Butik Nørregade i Christiansfeld.\nEn særskilt arbejdsmarkedsafdeling, som kan tilbyde:\nBeskæftigelse, afklaring, rådgivning og opkvalificering.\nErhvervsrettet design & produktion\nSammenlægning af: MultiFlex, Kunstskole og Nordhøjs Kunst & Designgruppe.\nAktivitets- og beskæftigelsestilbud, består af følgende grupper:\nKunst & Designgruppe\nSkov- & Naturgruppe\nTræ- & Temagruppe\nKunst og design gruppen flytter til MultiFlex\n7-8 borgere fra Kongensgade får tilbudt pladser, alt efter interesse og behov, i de forskellige grupper.\nButik Nord i Kolding\nButik Nørregade i Christiansfeld\nOvertagelse af Trindvolds beskæftigelse.\nDe borgere der trives bedst i et mindre miljø vil være tilknyttet denne afdeling.\nBeslutning Handicaprådet den 10-11-2016\nDer blev spurgt ind til pladsforhold på MultiFlex. Der er fysisk plads til de nye grupper.\nStatus på SEL § 85 i Kolding Kommune\nPå Social- og Sundhedsudvalgets møde den 17. august 2016, blev det besluttet, at der skal udarbejdes en status på servicelovens § 85–område.\nServicelovens § 85 omhandler tilbud til hjælp, omsorg eller støtte samt optræning og hjælp til udvikling af færdigheder til personer, der har behov herfor på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.\nat status på servicelovens § 85-område bliver taget til efterretning.\nAntallet af borgere i Kolding Kommune og udgifterne til socialpædagogisk støtte til voksne er de senest 3 – 4 år steget markant. Der er pt. ikke noget, der peger i retning af, at udviklingen har toppet. Hvis udviklingen fortsætter i samme takt som i perioden 2014-2016 vil konsekvensen være en betydelig merudgift for Kolding Kommune.\nEn del af stigningen var forventet i forbindelse med implementeringen af Udviklingsplanens styrende principper om færre i døgntilbud og flere i dagtilbud. Men det kan ikke forklare den samlede stigning, idet der generelt visiteres flere borgere til både handicap- og psykiatriområdet.\nVentelisten i Psykiatrirådgivningen er pt. på 11 personer. Mens der ventes på et § 85 tilbud er der mulighed for, at borgeren kan deltage i gruppetilbud i Hjemmestøtten, som f.eks. NADA, mindfullness mv.\nHandicaprådgivningen oplever en generel tilgang af borgere med problemstillinger indenfor autismespektret, senhjerneskadeområdet, yngre demente samt en gruppe af borgere med komplekse problemstillinger i form af f.eks. ADHD, angst, depression, misbrug samt massive sociale problemer, hvor helt grundlæggende og basale færdigheder mangler eller er meget mangelfulde.\nDenne øgede tilgang medfører primært øget efterspørgsel efter socialpædagogisk støtte i eget hjem efter SEL § 85. Dette medfører ventetid på udførelse af § 85 støtte fra både distriktet såvel som Grenen.\nRevisionsfirmaet PricewaterhouseCoopers (PwC) foretager i september og oktober 2016 en analyse af området, hvor formålet er, at afdække hvor borgerne kommer fra, hvilke forhold der gør, at udgifterne stiger samt komme med anbefalinger til, hvilke indsatser der kan iværksættes for at løse udfordringerne.\nPwC gennemgår 25 tilfældigt udvalgte sager med indsatser fra beskæftigelsesområdet samt psykiatri- og/eller handicapområdet.\nDer tages udgangspunkt i arbejdsgange og snitfladeproblematikker, og det afdækkes blandt andet om der sker en helhedsorienteret indsats, herunder om der sker en overkompensation imellem de forskellige støtteformer.\nDerudover arbejdes der allerede på en række forskellige initiativer, som skal være med til at imødegå den fortsatte vækst i antallet af borgere, som modtager støtte, jf. nedenstående oplistning.\nØget anvendelse af rådgivningstilbud\nServicelovens § 12 giver mulighed for at tilbyde støtte i form af rådgivningstilbud til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer.\nFormålet er, at give den støtte, som sætter borgeren i stand til at blive selvhjulpen, uden at der skal oprettes en sag.\nNye borgerhenvendelser om støtte skal derfor indledningsvist tilbydes samtaleforløb, intensive rådgivningsforløb eller mestringsforløb/kurser på gruppebasis.\nForløbene arbejder mod at øge den enkeltes kompetencer og mestring af egen situation.\nRevisitation af let støtte\n62% af den samlede gruppe der modtager § 85 støtte ydes som let støtte svarende til 0 – 2 timer ugentligt. Ved gennemgang af disse sager skal det ud fra en individuel vurdering undersøges, om støtten kan omlægges, så borgeren i højere grad selv er opsøgende, når behovet melder sig. Ligeledes skal der i højere grad fokuseres på, at aktivere borgerens netværk.\nBåde på handicap- og psykiatriområdet er der åbne og uvisiterede værestedstilbud. Disse tilbud står til rådighed for borgerne, og de er i kontakt med borgere som samtidig modtager individuel støtte fra Kolding Kommune.\nDet foreslås, at undersøge om værestederne kan indgå som et strategisk element i, at borgerne opsøger den hjælp, som de har brug for. Enten i form af professionel støtte eller ved at facilitere ”bruger til bruger”-støtte.\nFormålet med en værestedsstrategi skal være, at flere borgere oplever at få en meningsfuld og sammenhængende støtte, der medvirker til at deres samlede situation forbedres. At de har indflydelse på deres egen situation og kan vælge væresteder ud fra deres egne præferencer og ønsker.\nDet handler om at borgeren får mulighed for at vælge det tilbud, der passer bedst ind i det liv borgeren vil leve fremadrettet. Der vil arbejdes på at få fremskudt sagsbehandling ud på værestederne, så borgerne kan møde f.eks. Jobcenter, Misbrugscenter og ydelseskontor på det værested, hvor de er trygge.\nI Kolding Kommune har man f.eks. god erfaring med, at den sociale tandpleje har haft fast mødetidspunkt på Folkekøkkenet.\nDerudover skal formålet med en værestedsstrategi være, at det kan fungere som et alternativ til §85 mindsteindsats.\nEndvidere skal en værestedsstrategi ses i sammenhæng med det fælles strategiske tema om ”Mental sundhed og psykiatri”.\nFamilierådslagning har været anvendt på børne- og familieområdet i flere år som metode til at aktivere familie og netværk i forhold til at løse sociale problemer omkring den enkelte familie.\nDer bør undersøges, om metoden med fordel kan overføres til det specialiserede voksenområde, således man på tilsvarende måde kan aktivere den enkelte borgers netværk omkring de sociale behov og praktiske problemer, som borgeren har brug for hjælp til at få løst.\nTværgående indsats/øvrige aktører – herunder § 83. Hvem gør hvad, hvornår og hvorfor?\nDet opleves i en række sager, at der er flere aktører fra kommunalt regi. Der kan være støttepersoner jf. servicelovens § 85, hjemmepleje efter servicelovens § 83, mentorstøtte efter Lov om aktiv beskæftigelse m.v. Det skal iværksættes tværgående koordination i disse sager, der sikrer én fælles plan for borgeren og en overordnet styring af de ressourcer, der anvendes.\nDette initiativ skal ses i sammenhæng med det fælles strategiske tema om ”Fælles visitation”.\nDet bør undersøges i hvilke sammenhænge at IT kan indgå som afløsning af eller som supplement til den personlige støtte til borgeren. Der kan f.eks. være tale om videokonferencer, elektroniske hjælpemidler til strukturering m.v.\nHandicaprådet henledte opmærksomheden på de særlige behov, der knytter sig til personer med autisme.\nHøring i Handicaprådet - udbud af El-kørestole\nI henhold til Servicelovens § 112 sendes kravspecifikationerne fra udbud af el-kørestole i høring i Handicaprådet.\nI henhold til Serviceloven § 112 sendes kravspecifikation fra udbud af el-kørestole i høring i Handicaprådet.\nHøring betyder, at Handicaprådet får emner til udtalelse og i denne forbindelse vejledende kan udtale sig om indholdet af kravene og de processer, de er udarbejdet under.\nIndholdet af det udleverede materiale er fortroligt. Materialet må under ingen omstændigheder udleveres til tredjemand.\nFølgende personer har deltaget i udarbejdelse fra Kolding Kommune:\nLone Frimodt Pedersen, koordinerende ergoterapeut\nIben Schøtt, ergoterapeut\nPia Lindbom Poulsen, fysioterapeut\nFra Indkøb og forsikring:\nLouise Marie Lund Pedersen, udbudskonsulent\nMaiken Nielsen, udbudskonsulent\nDer er tale om en 2-årig kontrakt med mulighed for forlængelse i op til 2x12 mdr. Aftalen har kontraktstart d. 1. april 2017.\nGennem Dansk Handicapforbund har brugerrepræsentant Gitte R. Reckendorff Nielsen deltaget i udarbejdelse af materialet.\nI det nedenstående ses afsnit om udbuddets omfang, hvorefter udbuddets kravspecifikation er indsat. Handicaprådet får hermed mulighed for at udtale sig om udbuddets kravspecifikation.\nBrugerne af aftalen er borgere i Kolding Kommune i alle aldre og af begge køn, som har en bevilling af el-kørestol efter serviceloven § 112.\nBestilling af el-kørestole på den indgåede rammeaftale med den valgte leverandør vil blive foretaget direkte af ordregivers egen enhed.\nUdbuddet vedrører indkøb af el-kørestole til Kolding Kommune. Udbuddet er opdelt i tre delaftaler, der indgås som rammeaftaler. Rammeaftalerne forudsættes indgået med 1 leverandør pr. delaftale for perioden 01.04.2017-31.03.2019. De tre delaftaler er inddelt som følgende:\n· Delaftale 1: El-kørestole til inde og ude brug, forhjulsdrevet.\n· Delaftale 2: El-kørestole til inde og ude brug, centerdreven.\n· Delaftale 3: El-kørestole til inde og ude brug, baghjulsdrevet.\nKravspecifikationerne for de tre delaftaler er vedlagt i særskilt excelark.\nDet konstateres, at der har været brugerrepræsentation, og bemærkningerne er medtaget.\nHandicaprådet finder det vigtigt, at brugerrepræsentanterne deltager i møderne. Der rejses spørgsmål om kørselsgodtgørelse til brugerrepræsentanter.\nTidsfristen for indsendelse af indstillinger til Handicapprisen 2016 er nu udløbet, og der skal udpeges en kandidat blandt de indkomne indstillinger.\nat Handicaprådet udpeger en kandidat til Handicapprisen 2016.\nHandicapprisen overrækkes den 8. december 2016, kl. 17.00 på Kolding Rådhus.\nLis Ravn Ebbesen, formand for Social- og Sundhedsudvalget, vil forestå overrækkelsen.\nHandicaprådet udpegede en kandidat til handicapprisen.\nMødeplan for 2017 for Handicaprådet\nForslag til mødeplan for 2017 forelægges Handicaprådet.\nHandicaprådet skal fastlægge rådets møder for 2017.\nMøderne er planlagt til den anden torsdag i måneden, med forbehold for helligdage. Der er mulighed for, at behandling af budgetforslag for 2018 kan ændre på planen.\nGodkendt, med den bemærkning, at mødet i maj er den 18. maj 2017.\nStatus arbejdsmarkedsområdet - november 2016\nDer efterlyses tilbagemelding fra By- og Udviklingsforvaltningen omkring Lunderskov og Vamdrup stationer.\nPunktet ønskes drøftet på januar mødet.\nDet bemærkes, at der i budget 2017 er afsat midler til lift på Godset.\nDer afventes tilbagemelding omkring besigtigelse af haller.\nOrientering til Handicaprådet i november 2016\nDer drøftes handicaptransport til Seniortræf.


SFP9L OR PB (Optic ready) 9mm - Sandfarvet fra Heckler & Koch\nSFP9 Striker Fired Pistol fra Heckler & Koch, er et fuldt pre-cocked system med single-action trigger i kaliber 9 mm x 19. Pistolens standard funktioner omfatter unikke egenskaber og innovative detaljer. Magasinet og ergonomisk koncept for P30 blev overført til den nye serie af pistoler. Udover at SFP9 kan bruge P30 magasiner, har den også udskiftelige back straps og side straps. Dens fremragende aftrækker fremmer maksimal nøjagtighed under høj skudhastighed. Det er baseret på et velafbalanceret forhold mellem håndposition, let og kort aftrækker tilbagegang og reset.\nPistolen er OR (Optic Ready) så den er klargjort til montering af et reddot sigte. Der skal dog tilkøbes en monteringsplade der passer til de fabrikat reddot der ønskes monteret.


Lakridsflødeboller med hvid chokolade - Cute CarbsCute Carbs\n25. februar 2012 in ♥ Konfekt / Uncategorized\nJeg synes virkelig, der sker noget magisk, når lakrids møder hvid chokolade, så jeg har længe tænkt, jeg ville lave lakridsflødeboller overtrukket med hvid chokolade. Og da jeg har en del kollegaer med lakridscrush (inklusiv mig mig selv), så var det oplagt at lave lakridsflødeboller med hvid choklade og marcipanbund, da den stod på hyggeaften med mine søde kollegaer i sidste uge. Og jeg er helt sikker på, at det ikke er sidste gang, jeg laver den flødebollevariant – de er vanedannende!\n2 spsk sød lakridssirup\nRul marcipanen til en jævn rulle og skær i 30 skiver\nBag marcipanbundene ved 180 grader i 7 minutter\nNår marcipanbundene er kolde pensles de med et tyndt lag hvid chokolade\nLav nu lækker lakridsguf\nKog vand og sukker i to minutter ved høj varme\nPisk æggehviderne let\nTilsæt sukkerlagen, mens den stadig er varm\nPisk sukkerlage og æggehvider i 15 minutter til massen er stiv\nRør lakridssiruppen i massen\nBrug en sprøjtepose til at sprøjte lakridsguf på marcipanbundene\nBag flødebollerne ved 180 grader i 5 minutter\nNår flødebollerne er afkølede overtrækkes de med en masse hvid chokolade. Pynt evt. med frysetørrede jordbær eller hindbær.\nFlødebollerne kan holde sig i 2-3 dage\nReply\tCecilie 25. februar 2012 at 14:37\nWow de ser lækre ud!\nJeg har længe selv tænkt på at lave hjemmelavede flødeboller og denne variant lyder også som noget for kæresten:)\nMEN, har du nogle smarte tips til overtrækning af chokolade?\nJeg har hørt at det kan være super svært – nogle pensler dem og andre dypper dem – men skal der ikke meget chokolade til hvis man dypper dem? Og så må der gå meget til spilde, eller hvad?\nTak for en super inspirerende blog 🙂\nReply\tcutecarbs 25. februar 2012 at 14:45\nFørst vil jeg sige tak for de søde ord, det betyder meget:) Og så til chokoladen… Det er lidt svært, når man ikke har det udstyr som Summerbird og andre, hihi. Men jeg plejer at bruge en teske og så komme en masse chokolade på, som så løber ned, og med hjælpe fra en pensel kan man sikre, at hele flødebollen bliver dækket, og at chokoladelaget ikke er for voldsomt.. Og et lille tip: Brug en gaffel til at flytte flødebollen, så den ikke størkner i overskuds-chokoladen. Håber, det var en lille hjælp:)\nReply\tMaria 27. februar 2012 at 10:22\nMmm, hvor ser det fantastisk ud. Dejlig og meget inspirerende madblog.\nHvilken kamera har du, om jeg må spørge?\nReply\tmarie 27. februar 2012 at 10:40\nNøj, hvor ser det godt ud, det må jeg prøve.\njeg er dog ikke helt sikker på hvornår du blander lakrids siruppen i? Skal det koge med vand og sukker for at blive opløst?\nGlæder mig til at kaste mig ud i det!\nTak for en super god og fristende blog 🙂\nReply\tcutecarbs 27. februar 2012 at 10:41\nTak for den søde kommentar:) Jeg bruger Canon EOS 400D og min iPhone – er meget glad for app’en Camera+.\nReply\tcutecarbs 27. februar 2012 at 10:44\nGlad for at høre, du kan lide min blog:) Jeg havde vist glemt at skrive i opskriften, hvornår lakridssiruppen skulle i, det står der nu – beklager:)\nReply\tMia 27. februar 2012 at 15:24\nEj, hvor ser de lækrer ud de skal helt sikkert prøves.\nMit problem går også på chokoladen som jeg syntes er svær at få pæn over bollen 🙂\nReply\tLaura 28. februar 2012 at 15:26\nHvor ser de her flødeboller bare lækre ud, det kan være de skal laves i weekenden 😉 kræver de meget tid at lave?\nHar sagt det før, men siger det gerne igen – tak for meget inspirerende blog!\nReply\tPia Sabine 29. februar 2012 at 12:48\nAww, hvor er den/de fine! Får helt lyst til selv af prøve nu, men er på forhånd næsten sikker på det vil ende galt :O)\nMen jeg vil se om du ikke har en opskrift på franske makroner, som jeg vil afprøve i weekenden.\nReply\tcutecarbs 29. februar 2012 at 20:31\nHej Pia Sabine\nDu skal da bare kaste dig ud idet, det er ikke så svært, og de smager godt uanset, hvordan de ser ud:) Har desværre ingen opskrift på macarons endnu, men den kommer snart..\nReply\tNatasja 29. februar 2012 at 20:59\nDet ser jo for sygt lækkert ud 😀 Det skal laves i weekenden ?\nMen kan man evt lave dem med vaffel bund i stedet og har du en opskrift på det? 🙂\nReply\tcutecarbs 1. marts 2012 at 19:03\n@Natasja Tak:) Jo, det kan man nok, men har desværre ingen opskrift på en vaffelbund 🙂 Kh Tóra\nReply\tEMILIA//KÅLKÆLLINGERNE 29. februar 2012 at 21:16\nUmidelbart i den lidt sværre ende 🙂 men det ser jo så lækkert ud – så det kunne være man skulle forsøge sig !\nReply\tcutecarbs 1. marts 2012 at 19:08\n@Emilia De er ikke så svære at lave, det er bare at kaste sig ud i det – de smager vildt godt 🙂\n@Sanna.. Jeg har købt lakridssirup i Magasin fra Johan Bülow.. Du kan også købe det online:http://www.meyersmadhus.dk/da/webshop/kolonialvarer/lakrids_by_blow.html\nReply\tPia Sabine 29. februar 2012 at 21:45\nMjaa, burde man nok :O) Jeg vil prøve de franske lækkerbiskner på søndag sammen med en veninde, jubii, bliver spændende!\nReply\tSanne 1. marts 2012 at 13:43\nMmm…har længe villet prøve at lave mine egne flødeboller, og så opdagede jeg din blog for et par dage side. Nu vil jeg selvfølgelig lave flødeboller med lakrids:) Men…øhm…hvor kan man købe lakridssirup? Måske har du allerede skrevet det/svaret på det…? 🙂\nReply\tSophie boye 6. marts 2012 at 19:51\nDe lyder virkelig virkelig lækre!\nMå jeg klart prøve at lave!\nReply\tTrine 25. marts 2012 at 10:59\nRigtig fin opskrift! Jeg glæder mig til at prøve den (: Jeg tænkte på, om det er muligt, at bruge ren lakridspulver i stedet? Ved du det?\nReply\tcutecarbs 25. marts 2012 at 11:35\nHej Trine – tak 🙂 Tror umiddelbart ikke, det giver helt den samme smag, men hvis du bare smager den neutrale guf til med lakridspulver til, du er tilfreds med lakridssmagen, så bliver resultatet helt sikkert fint. Kh Tóra\nReply\tAnita 30. august 2012 at 19:03\nHvor får du frysetørrede jordbær? 😕\nReply\tcutecarbs 30. august 2012 at 20:45\nJeg har købt de frysetørrede jordbær i Torvehallerne 🙂\nReply\tEmma Nielsen 31. december 2012 at 13:07\nEr det 180 grader i en varmluftovn?\nHvordan skal æggehviderne se ud, når de er pisket let?\nReply\tcutecarbs 12. februar 2013 at 18:45\nHej Emma – det er bare almindelig ovn. Æggehviderne skal være let skummende 🙂\nReply\tIDA 27. februar 2013 at 16:47\nHar i laaaaang tid været på jagt efter frysetørret hindbær, hvor køber du dem henne? Og kender du et sted til en billig pris???? 😉\nReply\tcutecarbs 27. februar 2013 at 19:07\nHej Ida – jeg har købt frysetørret hindbær i Torvehallerne i København: http://torvehallernekbh.dk/content/exotic-mix. Men mener også, du kan få det hos Blomsterberg i Grønnegade og i Mad og Vin i Magasin. Kh Tóra\nReply\tanna 23. marts 2013 at 11:28\nKan man i stedet for lakrids sirup bruge lakrids ekstrakt?:-)\nForresten vild fed blog!\nReply\tcutecarbs 23. marts 2013 at 19:32\nJa, det kan du godt 🙂 Og tak 🙂\nReply\tMaria 16. juni 2013 at 21:34\nSmelter du bare chokoladen helt normalt, eller tempererer du den?\nHvis du bare smelter den, vil den så størkne ordentligt?\nReply\tcutecarbs 18. juni 2013 at 12:37\nTempereret chokolade giver et bedre knæk, så gør endelig det 🙂\nReply\tSisse Steinmeyer 13. juli 2013 at 10:37\nDe ser super lækre ud, så skal igang i køkkenet idag, haha 🙂\nKan man erstatte lakridssiruppen med lakridspulver?\nOg penslede du chokoladen på, eller hældte du det over med en ske? Min mor og jeg havde et kæmpe besvær med den chokolade!\nReply\tcutecarbs 15. juli 2013 at 22:17\nBeklager det sene svar:) Men ja, du kan godt bruge lakridspulver. Jeg plejer at hælde chokoladen over med en ske – så det er vigtigt at have nok chokolade:) God fornøjelse!\nReply\tLouise 13. september 2013 at 18:37\nJeg er netop gået igang med disse lækre flødeboller, og kom så pludselig i tanker om noget: Skal de opbevares på køl? Jeg har nemlig ingen plads overhovedet i køleskabet, så det bliver noget af en udfordring. 😉 Jeg skal bruge dem i morgen og er som sagt allerede godt igang. 😉\nReply\tCute Carbs 14. september 2013 at 0:11\nDe er bedst på køl, men kan også holde sig i et koldt og mørkt rum – åbn evt. et vindue, der hvor de står, så der er let køligt 🙂\nReply\t» FLØDEBOLLER MED RABARBER/HINDBÆR SKUM 9. juli 2014 at 14:22\n[…] det snildt gå galt med flødebolle-massen. Opskriften på disse blev lavet ud fra en blanding af Tóras og Mette Blomsterbergs smukke flødeboller. På en bagt marcipan bund kom der en skum blandet med […]


Køb Vandtætte Sko fra de bedste danske webshops – Klik her\nE-handler med vandtætte sko\nFriluftsland.dk er aktuelt en af de mest populære internet varehuse med outdoor-udstyr. Forhandlerens udvalg udgøres af omkring 10000 produkter fra diverse brands. Deres Trustpilot-bedømmelse på 9,5 ud af 10 røber utrolig kundeloyalitet. Tallet er baseret på 2053 evalueringer, hvoraf 1716 af disse giver topkarakter. På Facebook er 59555 brugere tilhængere af Friluftsland.dk, og herpå har webbutikken modtaget 410 evalueringer med en middel vurdering på 4,75 af 5, hvilket tillige er aldeles flot.\nGrejFreak.dk er aktuelt en af de største internet virksomheder med outdoor-udstyr. Firmaets udvalg indeholder mere end 15000 varer fra diverse mærker. Webshoppens Trustpilot-score på 9,7 af 10 bevidner stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6290 bedømmelser, hvoraf 5657 af disse giver topkarakter. På Facebook er 45588 brugere tilhængere af GrejFreak.dk, og her har netshoppen modtaget 475 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,4 ud af 5, som ligeledes er meget godt.\n55Nord.dk er nu iblandt de mest benyttede internet webshops der sælger outdoor-udstyr. Forhandlerens udvalg udgøres af omtrent 1000 varer fra flere brands. Firmaets Trustpilot-vurdering på 9,5 ud af 10 demonstrerer enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 287 ratings, hvoraf 189 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 7052 personer fans af 55Nord.dk, og herpå har virksomheden modtaget 57 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,75 ud af 5, som ligeledes er ualmindeligt beundringsværdig.\nOutdoorPro.dk er aktuelt imellem de største netbutikker inden for outdoor-udstyr. Butikkens sortiment spænder over på den anden side af 6000 varer fra flere producenter. Forretningens Trustpilot-rating på 8,6 af 10 viser en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 109 bedømmelser, hvoraf 89 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2529 brugere fans af OutdoorPro.dk, og herpå har webbutikken modtaget 46 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 5 af 5, hvilket også er ekstremt beundringsværdig.\nEventyrsport.dk er aktuelt en af de mest populære netbutikker inden for outdoor-udstyr. Deres udvalg favner opimod 15000 varer fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,8 af 10 demonstrerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 19084 ratings, hvoraf 17228 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17375 personer fans af Eventyrsport.dk, og her har forretningen modtaget 83 evalueringer med en middel vurdering på 4,4 af 5, hvilket lige så vel er usædvanligt flot.\nVandtætte Sko handles på nettet\nEn lang række online forretninger udlover på nuværende tidspunkt et bredt udvalg af fragtformer. Den mest benyttede er i dag at afsende til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente de bestilte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Fragttypen er altså meget let, samt mange gange tillige den mest betalelige leveringsløsning.\nDu bør omvendt forsøge at få leveret hjem til dig privat eller til dit arbejde. Fragtformen viser sig som oftest et hak mere bekostelig, men omvendt ualmindeligt fleksibel. Den mest prisbevidste leveringsmåde af vandtætte sko er uden tvivl at du selv henter pakken, hvilket betinges af at du er nær vandtætte sko online forretningens hjemsted.\nAntal dages levering er særligt vital forudsat vi behøver produktet inden for kort tid, og herved er det temmelig relevant at man dobbelttjekker den estimerede leveringstid ved det vedkommende produkt.\nAdskillige vandtætte sko internet butikker tilsiger 1 dags fragt på flere produkter, som imidlertid nødvendiggør at transaktionen gennemføres inden et givent tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få vandtætte sko hen til fragtfirmaet forinden personalet får fri.\nEnkelte webshops byder på gratis levering, men typisk er det under betingelse af at der handles for en konkret pris. I øvrigt kunne man gribe den mest letkøbte fragtmetode, der typisk – uafhængig om man befinder sig nær Horsens, Smørumnedre eller Hinnerup – vil blive at få kørt din pakke til et udleveringssted.\nDet er jo ret fleksibelt for almindelige dødelige at vurdere prisniveauet på vandtætte sko i blandt flere online virksomheder, og til tak har utallige e-forhandlere været tvunget til at stampe salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, samt også til voksne – en hel del, og endda nogle gange frembyde fragt uden omkostninger.\nDog kan det imidlertid vise sig udbytterigt at kigge forbi et par forskellige internet varehuse i Danmark efter vandtætte sko rabat forinden du gennemfører din bestilling, sådan at man er tryg ved at skaffe sig den skarpeste pris.\nMan må imidlertid være så påpasselig, at når en e-butik markedsfører vandtætte sko til en salgspris der kan virke mystisk god, burde det ofte være en indikation på en falsk online forretning. Bestillinger med kort er i hvert fald omsluttet af en vedtægt, hvilket beskytter dig overfor snydagtige internet varehuse.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kunne du benytte en løsning på afbetaling som for eksempel ViaBill, hvis du higer efter at finansiere pengene i flere bidder.\nInden nogen køber vandtætte sko hos en online webshop kan de i og for sig få overblik over webbutikkens vilkår, det er dog mange gange et tidskrævende projekt.\nEt alternativ kan derfor være at bemærke hvorvidt e-forretningen er e-mærke tilsluttet, som typisk er en indikation om at online forretningen efterfølger de danske retningslinjer, foruden at online virksomheden ofte monitoreres af fagfolk som forstår vilkårene på området. Dette er desuden din mulighed for opbakning, såfremt du skulle få problemer som følge af din ordre.\nLigeså er det smart at køber er påpasselig med de mest betydningsfulde forhold gældende for bestillingen, til eksempel hvilken ombytningsret på vandtætte sko online virksomheden kører med. I den sammenhæng er det samtidig vigtigt, at man til enhver tid bevarer sin kvittering, således man fremadrettet vil kunne bevidne bestillingen, ligegyldigt om man er på shopping til en pige eller dreng.\nTrustpilot tilbyder dig uden sammenligning pålidelige chancer for at verificere ganske mange øvrige køberes synspunkter og herved er det at foretrække, at du ser nærmere på internet butikkens vandtætte sko ratings forinden du bestiller.\nFacebook fremskaffer tillige egentlig passende muligheder for at få kendskab til e-shoppens popularitet. Foruden det ses endda online virksomheder hvor folk kan nedfælde en kritik af virksomhedens service, hvilket også kan bruges til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nDette website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi samarbejder med en lang række e-shops i form af at vi formidler forretningernes tilbud, og tager imod kommission såfremt en af vores brugere fuldfører en bestilling.\nFakta omkring vandtætte sko og e-forhandlere understøttes rutinemæssigt, men det er umuligt for os at give garantier imod forandringer der er blevet implementeret siden nyligste opdatering af vores oplysninger.


Solceller giver boligforening underskud på 1,8 mio kr. med ny aftale | Ingeniøren\nAf Frederik Høj Rühne 3. dec 2012 kl. 07:38 63\nDen ny solcelleaftale skulle ellers have givet bedre vilkår for store solcelleanlæg i fællesbebyggelser, lød det for nogle dage siden fra klima- og energiminister Martin Lidegaard (R), men virkeligheden er en ganske anden for den almene boligforening Øbro 95 i København.\nMed den nye politiske aftale om afregning af strømmen fra solceller har beboerne ikke længere udsigt til at tjene 1,3 millioner kroner over 20 år på et fælles 115 kw anlæg. I stedet ender de med et underskud på 1,8 millioner kroner, viser deres egne beregning.\nForeningen har ellers arbejdet hårdt for at få installeret anlægget og har været gennem mange instanser for at skaffe de rette tilladelser hos kommunen, sætte installationen i EU-udbud, søgt om økonomiske tilskud og andre formsager, der i modsætning til parcelhusejere skal klares for at kunne få anlægget godkendt.\nEjendommens projekt bliver endda fremhævet af Københavns Kommune, som i forbindelse med deres prestigeprojekt om energirenovering, udråber det som et eksempel at følge for alle andre etagebyggerier.\nMen Øbro 95 må sætte deres ambitiøse anlæg af solceller på standby på grund af lovændringer i forbindelse med solcelleaftalen.\nLovændringen for støtte af solceller lægger nemlig nu op til, at ejendommes beboere ikke længere kan nettoafregne deres privatforbrug gennem ejendommens fælles solcelleanlæg. Det var ellers muligt på den gamle aftale, fremgår det af den tidligere lovtekst.\nMen den nye støtteordning kan foreningen udelukkende nettoafregne ejendommens fællesforbrug, som går til vaskeri, belysning og andre fælles energibehov, og altså ikke det forbrug, der foregår inde bag dørene hos de enkelte beboere.\nDet gør det ganske enkelt mindre rentabelt, da fællesforbruget typisk foregår i aftentimerne, hvor solen ikke er på himlen.\nBeboerformand: Vi føler os taget ved næsen\nVed at samle fælles- og privatforbrug ville ejendommens investering give et positivt afkast, da det totale forbrug ville blive større, ligesom en større del af forbruget på den måde ville foregå i solskinstimerne. Således ville ejendommen spare en større afgift til el over anlæggets tyveårige levetid.\n»Vi føler os taget ved næsen. Jeg forstår ikke, hvorfor politikerne favoriserer parcelhusejere og personer, der bor ved siden af hinanden. Det synes som om, man konsekvent vælger at diskriminerer folk, der bor oven på hinanden,« siger Steen Hartvig, beboerformand i Øbro 95.\nForeningens arbejde med at få godkendt anlægget skete sideløbende med, at politikerne forhandlede en aftale om afregning fra solceller på plads. Og planen for ejendommens anlæg var oprindelig, at det kun skulle dække fællesforbruget, der ligger på 70.000 kWh om året. Men da politikerne besluttede, at nettomålerordningen skulle ændres fra års- til timebasering så økonomien i anlægget lige pludselig sort ud, da den oprindelige plan var baseret på, at fællesforbruget skulle nettoafregnes på helårsbasis.\nDet betød, at foreningen regnede med kun at kunne dække et forbrug på 17.500 kWh om året.\nDerfor tog foreningen kontakt til Energitjenesten, der forklarede, at løsningen på problemet ville være at lade beboerne nettoafregne beboernes privatforbrug oven i ejendommens fællesforbrug. Dermed kunne ejendommen få et større samlet forbrug, og ville igen kunne betale sig, selv om det blev baseret på den nye nettomålerordning.\nPå den gamle aftale var maksimalkapaciteten for anlæg på private matrikler 6 kW. Men ifølge på Energinet.dk og Energitjenesten gav den gamle lovgivning mulighed for, at almene boligforeninger og andre etageejendomme kunne lægge 6 kW på anlægget per 100 kvadratmeters fælles areal, samt 6 kW per lejlighed, som er tilsluttet ejendommens fællesanlæg.\nMed 95 boliger der indvilligede i at indgå i ejendommens fælles anlæg, burde det ikke være noget problem. Skulle man tro.\nNu er tiden spolet frem, og den nye solcellelov, som er under færdigbehandling i folketinget, ser ud til endnu en gang at trække tæppet væk under Øbro 95's ambitiøse projekt, der har været undervejs i halvandet år.\n'Medlemmerne af en boligforening, herunder en andelsboligforening, kan ikke nettoafregne produktionen fra et VE-anlæg ejet af boligforeningen. Produktionen fra et VE-anlæg ejet af boligforeningen kan udelukkende nettoafregnes i boligforeningens elforbrug til fællesformål. Fællesformål er lys på trappeopgange, elektricitetsforbrug på fællesarealer m.m., 'står der i et notat fra Energistyrelsen.\nFormanden Steen Hartvig er harm over udviklingen, som han kalder for 'lovsjusk'. Politikerne har forsøgt at sætte en prop i for husejere, der begyndte at spekulere for meget i solcelleordningen, men den intention kommer alligevel til at ramme foreningens langstrakte projekt.\nOven på aftalen udtalte både klima- og energiministeren, Martin Lidegaard (R), og andre forligets politikere ellers, at aftalen vil give bedre vilkår for fællesbebyggelser, der ønsker solcelleanlæg.\nDe udtalelser giver Steen Hartvig ikke meget for.\n»Når aftalens forligsparter siger, at denne nye ordning skal gøre det mere attraktivt for store fællesanlæg i etagebyggerier, er det grebet ud af luften! Den udmelding har ingen gang på jorden. Når vi ikke kan få lov at inddrage beboernes private elforbrug, vil projektet give så stort et underskud, at der ikke er en chance for at få det vedtaget på det kommende beboermøde,« siger Steen Hartvig.\n»Førhen var der ingen lovgivning, der forhindrede os i at inddrage beboernes private forbrug. Nu er der kommet bemærkninger fra Energistyrelsen, der siger, at det ikke bliver tilladt. Jeg savner simpelthen en forklaring på, hvordan det kan være. Jeg tager mig til virkelig til hovedet.«\nLeder: Regeringens solcelle-forslag er en dobbelt katastrofe 16. nov 2012\nEn anden konklusion\nHer er hvor jeg tager mig til hovedet:\nAltså tager mig til hovedet over den gamle lovgivning.\nDet vil sige at ud over at andelsvirksomheden kunne dække strømforbruget brugt i sine egne aktiver, så kunne det også lade indskyderne i virksomheden få del i strømproduktionen, og det hele afregnet efter nettomålerordningen? Vi taler her slet slet ikke mere om privatpersoner, der på eget initiativ bruger opsparede midler eller tager lån for at opsætte egne solceller på eget tag.\nHvis det var muligt i “fairhedens” navn, hvorfor skulle en boligforening ikke også skulle kunne lave samme nummer overfor dets lejere (det ville i det mindste være socialt retfærdigt, dagens andelshavere ligger socioøkonomisk langt tættere på boligejere end -lejere)\nHvis det var muligt fordi andelshavere “næsten” er ejere, bare i fællesskab, hvorfor skulle Arla ikke kunne opsætte solceller på deres fællesejede bygninger og lade deres medlemmer bruge strømmen under nettomålerordningen? Brugsen opføre solceller på deres supermarkeder og lade deres medlemmer gøre det samme?\nNettomålerordningen var en alt for god ordning. Det får de ressourcestærke til at lave store krumspring for at komme med, indtil det punkt hvor det nødvendigvis må gøres tilgængeligt for alle, uanset ejerskab af tagryg eller ej. Det var godt at det blev stoppet før det gik fra et omfattende pilotprojekt til en så stor del af elforsyningen, at alt andet skulle designes omkring en af de allerdyreste måder at generere VE på, til stor økonomisk omkostning for alle solcelleejerne/borgere.\nPå mange måder var nettomålerordningen et tekstbogseksempel på fangernes dilemma i den virkelige verden.\nIdeen var hentet fra tyskland.\nDenne ide var også for god og blev ændret.\nAt der er personer i DK som ikke forstår politiske udmelding direkte gengivet i medierne (journalister manglende matematiske evner til at stille spørgsmål) er mig en gåde.\nPolitikerne vil ikke sige "denne ordning er IKKE gavnlig for det almene Danmark, men kun dem der har penge til at komme med på ordningen. Derfor afskaffes denne".\nDet er vel det samme som at sige man kan sagtens få pizza bragt ud, men det koster ca. 5 gange prisen på den pizza du bestiller. Det er op til dig :)\nSolceller er godt\nSolceller er godt i mixet af energi. Det laver strøm om dagen når vindmøllerne står stille og vi skal bruge det. Vindmøller laver mest om natten og i den del af året hvor solceller ikke giver noget.\nNår der ikke er solcellestrøm, så kan vi enten importere (skidt for betalingsbalancen), eller fyre op under noget kul (også import). Kul er fint om vinteren, for så kan man bruge spilvarmen til opvarmning, men om sommeren smider man meget af varmen væk.\nMan kan så diskutere om solenergi er for dyrt, men det passer fint ind i energiplanlægningen.\nPå den igen,...\nEr der ikke en der kan copy/paste diskussionen fra en af de andre solcelledebatter. Det er ligegyldigt hvilken,...\nDet må være væsenligt, at så megen af solstrømmen bruges lokalt. Det vil kræve mindst mulige kapacitetsændringer i nettet.\nDøgnafregning frem for timeafregning vil være en nem politisk måde at løse dette på - omend ikke dem bedste rent teknisk.\nFor boligforeninger vil dette betyde, at der i praksis kan midles mellem forbruget i fællesforbruget og det private forbrug.\nDet samme vil gøre sig gældende i parcelhuskvartererne, hvor strømen for de arbejdende børnefamilier vil bliver trasporteret til nabohuset med hjemmegående pensionister.\nDøgnmidling sikrer langt hen ad vejen lokal distribution.\nHvis alle i et kvarter er hjemmegående eller alle er udearbejdende, så er det grundlæggende dårlig kommuneplanlægning, der også giver sociale problemer.\nOg jo det er rimeligt, at der skal betales for overflytning af sommerproduktion til vinterforbrug.\nSom det ser ud nu, så kommer dette til at ske på både den nye og den gamle ordning.\nRe: På den igen,...\nJo, det nye er kun, at den gamle ordning ikke bare uholdbar fordi den var ved at blive for populær blandt dem, som den var tiltænkt, men også fordi kravene for at komme med var ved at blive udsat for en erodering.\nHvorfor ikke lave store fælles anlæg?\nStrøm er nemt at transportere, så i stedet for at hver enkelt parcelhus skal have klistret solceller på taget, hvorfor så ikke lave kæmpe anlæg på marker rundt omkring som private kan investere i?\nRe: Hvorfor ikke lave store fælles anlæg?\nFordi du så bruger landbrugsjord i stedet for "gratis" tagareal?\nRe: lokalt forbrug\nDet lokale forbrug er nok det samme uanset solceller og afregningsmåde.\nHvis man på grund af afregningen ville flytte rundt på forbruget, er det kun sådan noget som vask der kunne ske om dagen.\nJeg har svært ved at forstå hvorfor det hele skal vikles ind i kompliceret regler, hvad man må, hvad man ikke må, hvor mange kw osv.\nHvorfor have et simpelt regnskab der siger man betaler for sit årlige netto forbrug (netstrøm - solcellestrøm)?? Ja, der kommer til at mangle afgifter i kassen, men det er jo netop problemet med omstillingen til VE - afgifterne er sat i værk først og fremmest af hensyn til penge-i-kassen, og ikke for at reducere et forbrug. Det viser jo bare min tese om at klima hensyn er ikke et hensyn til klima, nej det er et klistermærke man sætter på afgifter således at de er nemmere at sluge.\nAf hensyn til "lagring af solcellestrøm på nettet" bliver dette vel betalt af at ens netto forbrug er positiv. Man kunne jo indføre et minimumsafgift, så dem der producerer rigtig meget strøm selv også bidrager.\nDet er jo hjernedødt. Synes ikke der er mange solskinshistorier med den nye ordning.\nAf hensyn til "lagring af solcellestrøm på nettet" kunne dette passende betales af ens overproduktion, med et minimumsbeløb, således at alle bidrager.\nSelvfølgelig udregnet per husstand/elmåler\nDet er jo hjernedødt. Synes ikke der er mange solskinshistorier med den\nKunne ikke redigere, så citeret er hvad det var tanken der skulle stå\nTobias Moe Hoffmeyer 6 år siden\nhvor er den anden part?\njeg undrer mig over, at I ikke har forsøgt at forholde klimaministeren til kritikken? Det virker ikke særlig konstruktivt bare at lade formanden rase uimodsagt ud\nMorten Borg 6 år siden\nDu kan godt nok have hvad der svarer til mange husstandes solcelle paneler på bare én gennemsnitlig jysk mark.\nMin personlige holdning er solceller er et glimrende bidrag til vores energimix, men det skal håndteres og udbygges af professionelle elselskaber, ikke at private amatører der samtidig skæmmer vores bygningsmasse. Min grundlæggende holdning er at det er absurd, at man har opsat så mange individuelle anlæg frem for at samle det med de stordriftsfordele det indebærer - men måske er det netop fordi det ikke er rentabelt i forhold til VE-alternativerne. Man samler også - primært - vindmøller i parker drevet af elselskaber.\nRe: hvor er den anden part?\nFordi, klimaministeren, efter det jeg har set hidtil, ikke har en s.k.i.d. forstand på emnet.\nHan holder sig til sine embedmænd, og er de bare halvt så "kloge" som nogle af dem der boltrer sig her og i andre tråde om solceller, så er det ikke så sært at det går skævt.\nMen, når det er en boligforening der taber 1.8 Millioner, så er der plads i avisen.\nDet er da udemærket. Alene baseret på hans egne oplysninger kan man se at deres muligheder på den gamle ordning var samfundsmæssigt uholdbar. Artiklen nævner endda at de ikke har sat solcellerne op, så det projekterede tab i overskriften kun er teoretisk.\nDu synes ikke at nettoordningsapologisterne er kommet rigeligt til orde de sidste to uger? Og jeg er da “klog nok” til at have bemærket at boligselskabet ikke har lidt det omtalte tab på 1,8 mio, idet de fornuftigt nok ikke har realiseret planerne efter indførelsen af den langt mere fornuftige afregning af solcellestrøm.\nDu mener at solcelle ejeren frit skal kunne flytte sin produktion fra dag til nat, for ellers køber han bare batterier og gør det selv, men du mener ikke at nettet må bruges til at gemme strømmen årstider, hvorfor er det rimeligt?\nDet er samme princip om du bruger nettet til at gemme i 12timer, eller 180dage, eller flere år, men rent praktisk er 1år en fuld cyklus, og det giver en administrativ simpel, og let forståelig løsning.\nEr hele forklaringen at du ved at solcelle ejeren ikke har alternative løsninger for langtidslagring, og at det er uoverskueligt at kende sit eget og fremtidige familiers forbrugsfordeling, på den måde kan du forhindre energibesparelser hvor strømmen forlader hustanden/boligforeningen, spørgsmålet er altså om målet med at bekæmpe udbredelsen af solceller, er så vigtigt at du vil lukke øjnene for de gode principper.\nDer er intet der forhindrer et lovkrav om timeafregning for solcelle ejere, hvis det forstås som en spotpris udligning, dvs salg afregnet til spotpris minus 10% og køb afregnet til spotprisen, og et tilsvarende regnskab for afgifter, der dog ikke kan få effekt for solceller hvor hele produktionen jo ligger i dagtimerne, og positiv saldo ikke kan overføres til andet formål eller udbetales, men så har man forberedt lovgivningen for to eller tre afgift satser som man kører med i store dele af verden, og som nok vil være en væsentlig del af fremtidens smart grid.\n[quote]Fordi, klimaministeren, efter det jeg har set hidtil, ikke har en s.k.i.d. forstand på emnet.\nDu synes ikke at nettoordningsapologisterne er kommet rigeligt til orde de sidste to uger? Og jeg er da “klog nok” til at have bemærket at boligselskabet ikke har lidt det omtalte tab på 1,8 mio, idet de fornuftigt nok ikke har realiseret planerne efter indførelsen af den langt mere fornuftige afregning af solcellestrøm.[/quote]\nMon ikke du glemmer baggrunden for lovforslaget?\nIdeen er jo at hvis man kan dobbeltbeskatte egen strømproduktion, uden at der er flere der dropper fra end den samme kapacitet kan oprettes som store solcelleanlæg, sådan et 115kWp anlæg svarer til 30-40 mindre anlæg, så kommer der alt andet lige flere penge i kassen, så langt kan jeg følge dig.\nMen det forudsætter at loven ikke har en adfærdsregulerende effekt, dvs at alle fortsætter og gør hvad de ville have gjort uden lovforslaget/loven, din melding om at foreningen ikke taber noget, når bare de dropper deres planer, giver ikke mening, du kan jo ikke beskatte en aktivitet som er kvalt med et tåbeligt lovforslag, resultatet er i bedste fald at planerne ændres til et lille anlæg med batterier, eller i værste fald at planerne droppes, foreningen og alle de andre foreninger vil ikke fortsætte i samme spor, og lade sig inspirere af den omtalte forening, de vil tilpasse sig, og du har jo allerede givet dit bud på hvordan.\nEn selvforstærkende effekt, du skal bare beslutte om den skal være negativ eller positiv, dvs med eller uden det tåbelige lovsjusk.\nJa, der kommer til at mangle afgifter i kassen, men det er jo netop problemet med omstillingen til VE - afgifterne er sat i værk først og fremmest af hensyn til penge-i-kassen, og ikke for at reducere et forbrug. Det viser jo bare min tese om at klima hensyn er ikke et hensyn til klima, nej det er et klistermærke man sætter på afgifter således at de er nemmere at sluge.\nDet er altså en fejlslutning. Afgifterne er givet sat i verden for at få penge i kassen, men du kan ikke ud af nedlukningen af en for dyr ordning konkludere at den danske stat ikke vil VE.\nProblemet med dit ræsonnement er at en solcelleejer ikke nedsætter sit forbrug væsentligt. Man kan argumentere frem og tilbage med opbevaring af kuldynger, men faktum er at med timeafregning regner folk med at kunne sænke deres forbrug 5-15%. For resten af energien er solcelleejeren fra et samfundssynspunkt elproducent og elforbruger, og bør derfor sidestilles med andre VE-elproducenter og elforbrugere.\nSå længe der ikke er en større kasse at investere i VE for, er det det rigtige at gøre. Hvis du mener der skal en større kasse til, skal du nok have fat i de politikere der ved forhandlingerne ikke mente PSO-kassen kunne gøres større.\nSom jeg ser det, sidder regeringen temmelig klemt:\n1) man vil gerne sænke CO2-udslippet så meget som muligt\n2) man har en vindmølleplan man gerne vil overholde\n3) man vil gerne støtte solcelleinitiativerne\n4) man vil gerne overholde energiforliget - så der er ikke flere midler til rådighed\nDet er jo indlysende at det ikke alt sammen kan lade sig gøre 100%. Derfor er der ikke plads til kritiske spørgsmål.\nMinisteren har argumenteret for at landsbyer nu også kan tilslutte sig 'solcellefesten' med den nye ordning.\nHvordan i alverden har han tænkt sig at det skal kunne lade sig gøre i praksis?\nHvem ejer 'fælles' anlæg og hvem registreres mht el-måler?\nEr det tilladt at eje andele? (ikke iflg SKAT)\nHvordan kan et 'fælles' anlæg etableres i en landsby med mange spredte parceller (selvstændige boliger), når man skal overholde kravet om at installationen skal etableres på forbrugsstedet?\nEn mark; vil sandsynligvis ligge et stykke fra forbrugsstedet.\nLandsbyens tage; vil nok være urealistisk (og ulovligt?) at koble sammen i et netværk?\nHvilken type forbrug kan godkendes som privat 'fælles' strøm i en landsby, hvis vi holder offentlig og kommunal belysning ude af billedet?\nIdeen er jo at hvis man kan dobbeltbeskatte egen strømproduktion,\nFor n´te gang: Der bliver ikke dobbeltbeskattet nogen strømproduktion. Det er altså svært at tage synspunkter alvorligt, når et så centralt forhold er misforstået af afsenderen.\nJeg forstår simpelthen ikke hvorfor Øbro95 ikke har været lidt hurtigere ude.\nDe kunne have sikret sig ved at give bindende aftale om køb af ET ENKELT STYK solpanel inden d. 20. november og stadig være under den gamle ordning med en tilmelding inden d. 20. december....en udgift på under kr. 3.000,-!\nHvis afdelingens solcelleprojekt på et snarligt beboermøde skulle blive nedstemt, ville det ikke have den store betydning - de ville helt automatisk overgå til den nye ordning.\nBliver projektet derimod vedtaget, kan afdelingen helt lovligt UDVIDE deres eksisterende 1-panel anlæg og STADIG være under den gamle ordning.\nDerudover vil jeg da give foreningen formand ret i at det er 'diskriminerende' når ikke engang beboernes straksforbrug kan medregnes i den nye nettomålerordning.\nEr der egentlig ikke en lov der forbyder diskriminering ift social status/gruppering?\nBoligselskabet har tabt de 1.8 mill ganske som staten de 200+ mill, som startede hele lovgivningsræset som vi har været vidne til den sidste tid.\nOg Anders, du har så travlt med at kritisere andre indlæg her i tråden. Hvad ved du egentlig selv om emnet, ærligt?\nAlle har ret til en mening, også du.\nDu behøver ikke at nedgøre andre der ikke mener det samme som dig.\n[quote]En selvforstærkende effekt, du skal bare beslutte om den skal være negativ eller positiv, dvs med eller uden det tåbelige lovsjusk.\nDet er jo indlysende at det ikke alt sammen kan lade sig gøre 100%. Derfor er der ikke plads til kritiske spørgsmål.[/quote]\nJeg er enig i at dilemmaet er de manglende afgifter af den energi der kan spares, men vi skulle måske lige se på beløbstørrelserne, hvor mange potentielt tabte afgifter kan der komme på solceller, hvor mange på vindmøller, og hvor mange på manglende brændstof forbrug til langt på literen biler.\nDen strøm jeg hjemme producerer i dagtimerne, den forbruger jeg på mit arbejde. I praksis er det nok hjemmegående naboer der bruger strømmen og min arbejdsplads der får fra de konventionelle kraftværker eller vindmøller.\nSolstrøm er der dog ikke megen af om vinteren. Så det er klart, at det bør koste at få energien opbevaret i så lang tid. Der er firmaer der har satset på at sælge varmepumpe opvarmende huse suppleret med el-varme - hvor al el kunne produceret af et solcelleanlæg. Det er dybt godnat, da langt det største elforbrug her vil være om vinteren, hvor der ikke produceres ret meget solcellestrøm overhovedet.\nVed døgnafregning, så vil jeg bruge en stor del af strømmen - bare ikke nødvendigvis hjemme.\nVed timeafregning skal min aftensmad helst laves hen over en timeafregning, så denne peak kan fordeles på 2 timer.\nVed minut eller sekundafregning, vil der stadig udveksles strøm med nettet efter helt samme principper.\nSom sagt døgnafregning er ikke det mest optimale, men det er nemt at håndtere og forstå. Altså hvor meget strøm har jeg brugt i dag og hvor meget har mine solceller lavet?\nrigtig mange solcelleejere holder øje med deres forbug på netop døgnbasis. Rigtig mange er blevet mere bevidste om deres forbrug efter at de også er blevet producenter.\nMåling hver sekund, minut eller time, det skal der computere og automatik til for at følge med i - det er ikke helt så håndgribeligt.\nKonklusionen kan kun være\nRegeringen mangler penge og så er miljø og bæredygtighed ligegyldigt.\nKonklusionen kan kun være...\n...at du hverken har fulgt debatten eller sat dig ind i sagen!\nTo store havvindmølleparker, der producerer 3-4 gange så meget grøn strøm for pengene, også når vi skal bruge den om vinteren, har foreløbig måtte udsættes, p.g.a. udgifterne til solceller.\nHavde vi fortsat uændret med solcelleordningen, havde det netop understreget at bæredygtighed er ligegyldig!\nVindmøllerme får indirekte tilskud\nHvilket i almindelighed glemmes af tilhængerne, og det er medvirkende til højere priser for samtlige forbrugere. Det er dermed også medvirkende til at solceller bliver interessante.\nDernæst er jeg enig i at afskrivninger over selvangivelsen er ret vanvittigt for samfundsøkonomien, men køberne overser nok at den dag de sælger huset, så er der ret stor risiko for at skattevæsenet spørger om genvundne afskrivninger. Altså tilbagebetaling i et eller andet omfang af de sprede skattekroner.\nSolceller er en acceptabel investering, men der går altså mindst 15 år inden de er betalte, og så har jeg ikke beregnet rentetabet undervejs.\nMen solcellekøberne - og energiministeren - har nok stolet blindt på solcellesælgerne. Dette er simpelthen tåbeligt. Ville de stole blindt på alt hvad supermarkedet eller Storcenteret skriver ?\nRe: Vindmøllerme får indirekte tilskud\nHvilket i almindelighed glemmes af tilhængerne, og det er medvirkende til højere priser for samtlige forbrugere.\nVindmøllerne får direkte tilskud via PSO, præcis som solceller også kommer til nu.\nCa halvdelen af PSO-bidraget går til vindmøller, så støtten er til at få øje på for enhver elforbruger.\nDet "indirekte tilskud" til vindmøller har jeg derimod svært ved at få øje på. Det kunne må du gerne uddybe?\nSolceller er en acceptabel investering, men der går altså mindst 15 år inden de er betalte,\nJeg er grundlæggende enig, men hvor har du tallet mindst 15år fra?\nPå den gamle nettomåleordning har solcellerne tjent sig hjem på 10-15år, og på den nye ordning som artiklen handler om tager det fra 25 til uendeligt år, alt efter hvor stor andel af strømmen du kan bruge i samme klokketime, jo Deloitte siger godt nok 21år og Energistyrelsen 10år, men deres setup af forudsætninger er så heller ikke taget fra den virkelige verden.\nStrøm der ikke bruges i samme klokketime, tvangs sælges i den nye ordning så de øvrige forbrugere betaler 130øre per kWh i PSO og lidt mere for store anlæg som foreningen her, det er en måde at lave skjult oppustet skat, og når der er brug for belysning i trappeopgange og fællesarealer, så falder der yderligere 160øre i afgifter per kWh, og selv om flere kalder det tilskud, så vil jeg fastholde at det er dobbeltbeskatning.\nVindmøller støttes ved indirekte at lave en stærkere infrastruktur med udlandskabler osv end vi ellers kunne have klaret os med.\nDertil kommer transmissions platform og kabler til knudepunkt fra havmølleparker, og at kystnære parker blot skal levere til kysten så klares resten via transmissionsafgiften, som vi også alle sammen betaler.\nOg oven i betaler vi lige det obligatoriske tilskud via PSO.\nDet groteske er at når vindmøllerne har en lavere kWh pris end solcellerne, så mener nogen af tilhængerne af vind at den ekstra infrastruktur skal betales ligeligt, jeg mener at vi skal se på det som at vinden afskriver, og solcellerne skal udnytte en lille del af den ledige kapacitet i de måneder hvor der er meget sol og ikke ret meget vind, det mener jeg ud fra at alle forbrugere betaler til festen, og at det rette mix 80/20 vil få priserne til at falde.\nJeg er også meget for vind men jeg har svært ved at se hvad det er der er så svært at forstå, så jeg prøver med en analogi, det er lidt som at være for passagertrafik med toget, hvis passagertrafikken kan afskrive jernbanen så ser jeg ikke det store problem i at godstogene ikke er helt så god en forretning, for når jernbanenettet ligger der bør det da udnyttes om natten, og det bliver under alle omstændigheder en samfunds mæssig god forretning. (passager/gods - nat/dag) (vind/sol - sommer/vinter)\nAsger Hyldgaard 6 år siden\nCitat lånt fra http://energinet.dk/DA/El/Engrosmarked/Tar...\nPSO opkræves som en tarif på forbrugernes elregning.\nPSO står for Public Service Obligations, dvs. offentlige serviceforpligtigelser.\nDet omfatter de omkostninger, som Energinet.dk afholder på samfundets vegne efter de formål, som er specificeret i elloven:\n- Betaling til Sikkerhedsstyrelsens omkostninger\nDet grundlagt for den debat du selv deltager i.\nDu ser det som et selvstændigt beløb per kWh du forbruger, og pengene går til at betale for energiprojekter som biogas og bølgeenergi, men de største beløb går til at dække prisforskellen mellem spotprisen og den garantipris som vindmølleparkerne har vundet ved den enkelte havmøllepark, og her kommer det ind at det nu også skal gælde solceller, rent skatteteknisk er det en anden konto, hvor man kan skjule hvad man i virkeligheden har gang i.\nPSO betater 130øre når solcellen producerer en kWh, og når solcelle ejeren bruger sin kWh så lægger han 160øre i afgifter til staten, på den måde får staten 290øre for hver kWh der udlånes til nettet, sådan uden at det fremgår direkte nogen steder.\nTak! - jeg behøver ikke at vide mere, for at forstå dine indlæg i denne debat.\nMå jeg foreslå du sætter dig bare en anelse ind i tingene?\ngerne inden du forsætter dine følelsesdrevne meninger om hvad "tilhængere" af den ene eller den anden teknologi forstår og ikke forstår, her i debatten!\nFeel good er den bærende faktor i grøn energi, så pas på med at skræmme for mange væk !\nDet er jo noget værre sludder, Benny, og det værste er sq at du ved det!\nDet evigt tilbagevendende spørgsmål med dine solceller, er hvor du skal få din strøm fra om vinteren - nu da ing.dk's mange opfordringer til at foreslå egne sæsonlagre, har understreget at denne mulighed reelt ikke eksisterer.\nDu kan så vælge om du vil have dit vinterforbrug dækket ind med kulkraft. Dertil behøves jo ingen kabler, når bare kapaciteten og kulbunkerne er store nok.\nEller om du vil have vedvarende energi om vinteren, hvoraf størsteparten nødvendigvis må være fluktuerende vindkraft, sparret med vandkraft, såfremt biomasse-bunkerne ikke er store nok.\nFor at solceller kan opfylde nogen som helst funktion, er de med andre ord ikke bare afhængige af kablerne, men OGSÅ af vindmøllerne - hvor vindmøllerne kun er afhængige af kablerne, men IKKE af solcellerne, for at kunne levere året rundt.\nSkal vi så med dit rationale argumentere at "solcellerne modtager indirekte støtte i form af både vindmøller og kabler"?\neller skal vi bare droppe den slags tåbelige argumenter!\nFeel good er den bærende faktor i grøn energi, så pas på med at skræmme for mange væk ![/quote]\nGrøn energi er en nødvendighed, og det både kan og skal lade sig gøre, uden det koster en raket.\nDet kræver en rationel tilgang til emnet, så derfor ser jeg skam gerne at dem med de følelsesladede eller for egen vindings spekulative tilgange til emnet, fortrækker til andre fora.\nVi har hverken råd til feel good eller til at undvære VE!\nDe 15 år er beregnet på de solceller jeg selv fik installeret i september 2012. Jeg har dog hverken tænkt mig at bruge selvangivelse eller håndværkerfradrag til kunstigt at nedbringe omkostningerne (håndværkerfradraget har jeg iøvrigt længst udnyttet til nye energivinduer men så er det jo sikkert også galt at jeg sparer på varmen.\nDet vil sige at alle som sparer på elektriciteten betaler mindre til PSO. Det bliver min svoger ked af at høre idet han har erstatet elektrisk opvarmning med en ganske vist elektrisk drevet varmepumpe, men strømforbruget faldt da ret drastisk.\nOg det køleskab som orkanen i 1999 ødelagde på grund af højspændingsledninger der "slog sammen" i den stærke storm bruer da også væsentligt mindre strøm end det gamle og iøvrigt velfungerende køleskab, men jeg bruger mindre strøm. Det samme gælder de nye computere og fladskærme. Og fjernsynet bruger 3 gange mindre strøm. Altså sparer jeg en masse i PSO-bidrag.\nJeg føler mi næsten usolidarisk ved have nedsat mit strømforbrug med 35%.\nHvor kan man indbetale frivilligt ?\nNej da, men vi skal vel bruge mindst muligt. Jævnfør Den kampagne Energiministeriet i sin tid havde om små røde lamper, fjernbetjeninger osv\n[quote] Vindmøller støttes ved indirekte at lave en stærkere infrastruktur med udlandskabler osv end vi ellers kunne have klaret os med.\nDet er jo noget værre sludder, Benny, og det værste er sq at du ved det![/quote]\nDet er åbenlyse fakta, uden et stærkt net blæser prisen ned, du kan blot studere de perioder hvor der er vedligeholdelses arbejde eller fejl på kablerne fra Jylland til Norge, og sågar det lille kabel til Sverige, for at se effekterne, jeg er ikke et øjeblik i tvivl om at du ved det er rigtigt, dertil kommer ansvarsfordelingen (hvem betaler ind til knudepunkt) ved leverancer fra havmøller, og hvem betaler fra kablet går på land, det kan ikke bare tilsluttes til den første iskiosk det møder i strandkanten, så jo den stærkere infrastruktur koster, og det er helt i orden for den er nødvendig, og tjener sig sikkert hjem.\nOg du bliver ved med dine sæson lagre, du ved jo godt at jeg kun taler om at gemme strøm fra dag til nat, ikke sæson lagring, strøm der langtids gemmes på nettet gemmes kun virtuelt, dvs når solen skinner må kraftværket skrue ned, eller der må købes mindre i udlandet, og tilsvarende må produktionen senere øges, nettets lager er virtuelt og opstår ved produktionsforskydning, du kan ikke gå ind i en stor lagerhal med kWh og tælle om de alle sammen ligger der, og det ved du godt.\nNæ det det er jeg ikke enig i, sol og vind supplerer hinanden, og når vi også supplerer med hydro via udlandskablerne så styrker de 3 hinanden, hvis du kan undvære sol så er det fordi bidraget er så lille, en analogi i en virksomhed kan være, om der er ham der passer maskinerne eller, receptionen, eller reklameafdelingen der kan undværes, svaret er at i det rette mix styrker de hinanden.\nJo, det kan vi i den sammenhæng godt sige, men jeg synes det er mere rigtigt at sige at solcellerne gratis kan lukrere på den infrastruktur som vi under alle omstændigheder skal betale, men nu er vi helt nede i valg af ord for at finde meget små forskelle i opfattelsen, jeg kan også nøjes med at skrive "enig".\nJa, du er en dyr dreng, men så længe du ikke også har købt en langt på literen bil, så er det vel gyngerne og karrusellerne, der tabes lidt og der vindes lidt.\ndobbeltbeskatte egen strømproduktion\nPretty please. Hvordan “dobbeltbeskattes egen strømproduktion”?\nDet er åbenlyse fakta, uden et stærkt net blæser prisen ned, du kan blot studere de perioder hvor der er vedligeholdelses arbejde eller fejl på kablerne...\nDet behøver jeg da ikke, for det er jeg slet ikke det mindste tvivl om!\nMen kablerne er altså ikke bare til for vindmøllernes skyld!\nJeg er eksempelvis sikker på at de mange norske elproducenter er glade for at få et større marked at afsætte strøm på om sommeren - og alene derfor investerer i de selvsamme kabler.\nDeres elpris blæser nemlig også ned, når kablerne er nede mens de har høj vandstand i magasinerne, for ikke at tale om hvad den gør, hvis kablerne er nede mens magasinerne nærmer sig bunden om vinteren.\nhvilket jo intet har at gøre med vindmøller!\nKablerne er m.a.o. nødvendige for at hele det nordiske elmarked kan fungere, til fordel for MANGE ting - herunder hele forsyningssikkerheden i Skandinavien!\nJeg er sikker på at netop du husker vinteren 2009-2010 i detaljer - og derfor skuffer det mig at netop DU kommer op med den slags påstande, som "vindmøller modtager indirekte støtte i form af kabler"!\nModtager vandkraften så også indirekte støtte i form af kabler?\nOg hvad med atomkraften?\ni så fald er vindkraftens andel i kablerne jo meget lille!\nStørsteparten af kablerne er af nævnte årsager installeret længe før vindmøllerne overhovet var et tema i skandinavisk sammenhæng.\nOg du bliver ved med dine sæson lagre...\nJa, for der er overhovedet ingen vej udenom - og da slet ikke med solceller! - med mindre vi skal tilbage til kullet.\ndu ved jo godt at jeg kun taler om at gemme strøm fra dag til nat, ikke sæson lagring, strøm der langtids gemmes på nettet gemmes kun virtuelt, dvs når solen skinner må kraftværket skrue ned...\n...så længe vi har kraftværket, ja!\nog det illustrerer du hermed nydeligt at vi ikke kan undvære, hvis du vil "lagre virtuelt"!\nMin (og Lidegaards, og Klimakommissionens og næsten hele folketingets) målsætning er dog at komme af med disse kraftværker - hvilket kan opnås med vindmøller, kabler og lidt biomasse.\nDøgnlagring er overhovedet ikke noget problem! Vandkraften er leveringsdygtig af strøm om sommeren - via kablerne - og de er komplet ligeglade med om de skal levere strømmen om dagen eller om natten.\nMed eget døgnlager kan du gøre dig uafhængig af nettet, og dermed retfærdiggøre at du ikke vil betale for det - men desværre kun et halvt år ad gangen!\nDet eneste det betyder, er at vandkraften kan hjælpe os med at tilpasse enhver form for intermittent elkraft - når bare vi selv producerer rigeligt om vinteren!\nVi mangler m.a.o. ikke hjælp fra solcellerne, og når vi endelig mangler hjælp, så er de ikke til nogen hjælp!\nJeg anskueliggjorde for dig, at solceller er ligeså afhængige som vindmøller, af at strømmen kan komme et sted fra, når de ikke producerer - hvis det overhovedet skal give mening at reservere afsætningen til dem, når solen skinner.\nFor hvis ikke solcellerne får eksklusiv adgang til afsætning, når de producerer overskud, så er de jo netop ligeså afhængige som vindmøllerne, af at kunne sæsonlagre strøm når de producerer mest - hvilket de jo, som du selv medgiver, bare ikke kan!\nDu foreslår i så stedet "virtuel lagring" = kaos, når virtualiteten møder virkeligheden - og i sidste ende overlader os til kulbunkerne!\nFor hvor mon elprisen "blæser hen" hvis der ikke er alternative forsyningskilder når solen går ned, og det bliver mørkt og koldt?\nAf disse forsyningskilder, gav jeg dig valget:\n1: Kulkraft, med store kulbunker.\n2: Vindmøller, kabler og biomasse.\nMed mindre du har bedre forslag; hvad synes du så vi skal vælge???\nsol og vind supplerer hinanden\nNej - sol og vind [b]kolliderer[/b] med hinanden! - indenfor solcelle-sæsonen.\nVind leverer 35-40% af sin energi om sommeren, det meste sjovt nok om dagen, samtidig med at solcellerne producerer!\nDer er ingen fysik eller tendens der gør at vindmøller øger produktionen, når solen ikke skinner, eller at solen begynder at skinne, når det holder op med at blæse - tvært imod!\nDermed supplerer vindmøller og solceller hinanden præcis ligeså godt som solceller og atomkraft - hvor atomkraften selvfølgelig skulle have adgang til afsætte alt hvad den kan producere, mens vindmøller må nøjes med det marked der bliver til overs, når atomkraften ikke er tilstrækkelig.\nDette misforhold har du jo pudsigt nok aldrig haft svært ved at forstå !?\nog når vi også supplerer med hydro via udlandskablerne så styrker de 3 hinanden\nOverhovedet ikke - nej!\nhvilket fremgår af denne kurve hvorfor: http://wwwdynamic.nordpoolspot.com/marketi...\nVi kan kun benytte vandmagasinerne i den udstrækning vi bidrager om vinteren, og det kan vi fordi vindmøllerne garanterer en vis overproduktion relativt til forbruget om vinteren, og dermed yder den forsyningssikkerhed nordmændene ellers mangler - for ellers ville de jo ikke sælge os strømmen når det er vindstille om vinteren.\nMed en produktionskapacitet som er dimensioneret til nettobalance ift vores eget forbrug, vil vi med solcellerne vende overskuddet om vinteren til underskud, og i stedet producere overskud om sommeren, hvor ingen efterspørger denne forsyningssikkerhed.\nAlternativt kan vi selvfølgelig installere samme kapacitet af vindmøller, med eller uden solceller, og derudover skabe en helt unødvendig overkapacitet om sommeren, udelukkende bestående af meget dyre solceller.\nog det er faktisk lige præcis hvad vi er nødt til at gøre, hvis vi vil være kulfri om vinteren!\nSå nej! - jeg gentager: vindmøllerne behøver på ingen måde supplement fra solcellerne. De kan fint klare over halvdelen af forsyningen, i samspil med skandinavisk vandkraft og en mindre penetration af biomasse, som kan koncentreres i tørår.\nSolcellerne giver ingen fordele for indpasningen af vindmøller, men er kun en pain in the ass for vindmøllerne, fordi de fortrænger dem fra markedet om sommeren.\nSolcellerne kan derimod ikke klare sig uden supplement fra vindmøller, med mindre vi foretrækker kulkraft til at dække vinterforbruget.\nAf præcis denne årsag, er det hovedløst at lade solcellerne fortrænge afsætningsmulighederne for vindmøller om sommeren, når vi behøver de selvsamme vindmøller om vinteren.\nDet vil kun betyde at vi kommer til at sikre vindmølleejerne en økonomisk dækning for hver kWh solcellerne fortrænger, dvs øget støtte til vindmøllerne, oveni den ekstremt høje støtte vi betaler for solcellerne, for at fortrænge vindmøllerne.\nNB: der er mange gentagelser i indlægget. Det understreger bare at det reelt er så enkelt, at du burde forstå det, men tydeligvis helst vil se bort fra de realiteter jeg gentager!\nFint - dermed behøver han mindre strøm om vinteren, og vi kan ad denne vej spare nogle af de vindmøller, han betaler PSO til.\nSå her passer pengene!\nDu installerer et solcelleanlæg, og påstår ved hjælp af lidt kreativ bogføring, at du er holdt helt op med at bruge strøm - men i stedet for at bruge mindre strøm om vinteren, forlanger du at andre skal betale for de vindmøller du selv behøver - samtidig med at du stolt fortrænger de selvsamme vindmøller fra markedet om sommeren.\nHer kunne Energiministeren forståeligt nok ikke få pengene til at passe!\nBare jeg var rigtig klog\nVort lokale kraftvarmeværk producerer elektricitet i spidsbelastningsperioder, og kølevandet opvarmer så vor lille by. Om sommeren er der ikke meget brug for varme, og den vil nu blive produceret med solpaneler lige som i nabobyerne.\nVi har mange vindmølleparker, og det blæser meget her i området. Især om natten, så vort varmeværk mener at deres elproduktion og solcellerne supplerer hinanden, og det har vi haft meget kloge mennesker ansat til at regne ud og kontrollere. En skam disse kloge mennesker nok aldrig har hørt Søren Lund uforgribelige meninger, men til gengæld tilpasser de og vi os virkeligheden.\nEn energiminister der vil have solcelleejerne skal bruge strøm når skolen skinner sammenholdt med en tidligere energiminister der sagde at vi skulle fortrinsvis bruge strøm om natten fordi vindmøllerne der ikke kunne afsætte det hele og vi derfor forærede denne strøm væk til svenskere og nordmænd.\nSvenskerne og nordmændene har nok "skruet ned" for vandforbruget ved nattetide for at kunne udnytte denne gratis strøm. Så kunne de jo sælge os strømmen næste dag.\nHvis bare jeg var rigtig klog lige som Søren Lund, så behøvede jeg ikke stole på alle energiministre.\nRe: Bare jeg var rigtig klog\nSom du ved, er langt de fleste af disse kraftvarmeværker nødt til at bruge kul, eller importerede træpiller, som der ikke vil være nok at bruge løs af, hvis vi skal løse vore klimaproblemer.\nDen høje pris for solcellerne, skulle jo netop være en vej til at løse klimaproblemerne, ikke sandt?\nHeldigvis kan disse kulfyrede kraftværker jo erstattes vha elementerne i energiforliget - og de vil meget snart udgøre så lille en andel, at du ikke har dem at fortrænge om sommeren.\nDu vil i stedet kunne fortrænge vandkraft, og en stigende import af solcellestrøm sydfra, samt 1/4 af den strøm vindmøllerne producerer.\nVi bliver ikke en pind grønnere deraf - vi kommer bare til at betale en højere støtte til vindmøllerne, for at du kan få dækket dit vinterforbrug, til gengæld for at du for 130 øre/kWh kan få lov at fortrænge al den billige VE der kommer væltende ind over vore grænser om sommeren.\nVi har mange vindmølleparker, og det blæser meget her i området. Især om natten...\nDu er velkommen til at dokumentere at vindmøller producerer mere om natten end om dagen.\ntil gengæld for at du for 130 øre/kWh kan få lov at fortrænge al den billige VE der kommer væltende ind over vore grænser om sommeren.\nUndskyld - de ord tager jeg i mig igen!\nDa du installerede i september, får du jo nærmere 2 kr/kWh for det. ;-)\nVort lokale kraftvarmeværk er gasdrevet\nOg inden længe får vi et ganske stort biogasanlæg i nabokommunen grænse til vor kommune\nvindmøller producerer døgnet rundt\nMen om natten er der ikke så mange og store brugere. Derfor ønsker man at vi priuvate brugere fortrinsvis bruger strøm om natten, og det bliver jo ikke anderledes af at solcellerne producerer om dagen\nRe: vindmøller producerer døgnet rundt\nSom jeg også skrev til Benny, så er vandkraften temmeligt ligeglad med om den skal afsætte strøm om dagen eller om natten om sommeren.\nDet nordiske elnet er allerede så stærk, at der højest er 10% effekttab fra de norske magasiner, uanset hvor i Danmark du bor.\nDet er således også temmelig ligegyldigt hvad dit lokale elkraftværk bruger af brændsel, eller hvor det ligger, så længe det ikke er vandbåren varme du efterspørger.\nDet med dag og nat om sommeren, er med andre ord et temmelig ubetydeligt tema, da udfordringen er at få de resurcer vi har - økonomiske, tekniske og naturlige - til at dække det vores stigende behov for strøm om vinteren.\nDerfor: overlad trygt dag og nat tilpasningen, såvel som vindkraftens fluktioner, til vandkraften - det kører upåklageligt - og sørg i stedet for rigelig kapacitet til om vinteren, uden at overbelaste de begrænsede resurser af biomasse.\nBiomassen skal i fremtiden være til rådighed for transport, og til at supplere vandkraften i tørår, så elmarkedet ikke kollapser.\nSå skal jeg forstå din værdiladning af ordet "tilhængere" ifm vindmøller, vil jeg meget hellere høre fra dig hvad du havde tænkt dig skulle forsyne os gennem hele vinteren, end hvad der skal forsyne os på en sommerdag?\nDet gør vort kraftvarmeværk\nDe bruger gasmotorer og kølevandet varmer byen op. Da solcellerne ikke er meget bevendte om vinteren, så producerer vort kraftvarmeværk mest strøm om vinteren og tilfældigvis har byens borgere også mest brug for varme om vinteren.\nRe: Det gør vort kraftvarmeværk\nFint, så har du jo alt hvad du behøver - såfremt du altså ikke kan se et problem i den mængde CO2 gasmotoren udleder.\nOg gasmotoren kan fint regulere smidigt efter om dine solceller producerer eller ej.\nSpørgsmålet er så kun, hvorfor skal man dog betale så mange penge for din solcellestrøm, hvis CO2-udledningen ikke er noget problem?\nså kan vi da bare lade gasmotoren levere betydeligt billigere hele året rundt.\nMit spørgsmål til dig er; hvis vi skal af med CO2-udledningen, d.v.s. hvis dine solceller skal give nogen som helst mening: hvad skal så forsyne os om vinteren?\nVenter vi på at biogasanlægget ved kommunegrænsen bliver bygget, så kan igangsætte en speciel biogasmotor til elproduktionen. I øvrigt tilsvarende det man gør i Ribe, men der fyrer man også med flis.\nVi gør alt hvad vi kan for at omsætte teorierne til en brugbar virkelighed og med så lidt ekstra CO2 som overhovedet muligt.\nDet kan først endeligt afhjælpes når energilagring bliver bedre.\nOm det så bliver som lagring af solskin, af strøm eller som nu blot lagring af varme. I hvert fald fordobler vi lagertankene til det varme kølevand.\nKloge mennesker mener noget andet\nOgså afprøvet på Københavns Universitet\nRe: Kloge mennesker mener noget andet\nDet har jeg kommenteret før, og det er jeg ikke alene om.\nVi er allerede på vej mod 50% vindkraft i 2020, og for at blive helt fri af fossiler i 2035, stopper de ikke der.\nNår man så kan foreslå et mix bestående af 80/20 vind/sol, uden at tage højde for at det bare med det nuværende forbrug kræver over 4 GW solceller, som vil producere op til peakeffekten midt på dagen om sommeren, hvor forbruget er langt under 3 GW - uden så meget som et forslag til hvor al den overskudsstrøm skal afsættes eller opbevares, og helt uden at tage højde for vandkraftens dominerende rolle i vores elsystem - så må det være tilladt at stille spørgsmål til hvor gennemtænkt deres beregning er.\nBåde Anders Jakobsen og jeg har tidligere (2009) lavet betydeliget grundigere beregninger, og kom begge frem til at solceller i bedste fald kan harmonere med vindmøller, op til et mix på 90/10 vind/sol.\nOp til dette niveau yder solcellerne ikke større fordel, end hvis mixet er 100/0 - men energien kan udnyttes uden at skabe integrationsmæssige problemer.\nOver 90/10, begynder vindmøller, solceller og vandkraft at skabe afsætningsproblemer for hinanden, primært fordi vi vender vinteroverskud til vinterunderskud.\nDet er også derfor vi ikke kommer til at se tekniske problemer med solcellestrøm foreløbig, men udover de tekniske problemer er der jo det økonomiske; hvorfor skal vi betale 3-4 gange så meget for de 10%, når de ikke giver nogen reel fordel?\nDet andet problem er; forskellen mellem sommer- og vinterforbrug kommer til at stige, i takt med at mere varmeforbrug forsynes med el i fremtiden.\nDermed nærmer vi os et punkt hvor selv ikke vindmøllerne kan levere vinteroverskud, så vi får behov for biomasse som fast vintersupplement, og så selv 99/1 = for meget sommerproduktion, som vil vanskeliggøre integration.\nDette har de herrer Andresen og Greiner heller ikke med i deres beregning!\nEj heller har de taget højde for den kommende havmølle-kapacitets højere kapacitetsfaktor, som igen giver mindre plads til solcelleproduktion, i forhold til en tilsvarende kapacitet, bestående af landmøller.\nMit største kritikpunkt til Andresen og Greiners artikel, er dog at deres såkaldte beregning forekommer at være lavet i al hast, for at kunne lancere den mens debatten stod på om afskaffelsen af nettomålerordningen.\nDet kan jeg jo ikke vide, men det tyder alt for meget på det, og det er det eneste der kan undskylde alle manglerne.\nRe: Også afprøvet på Københavns Universitet\nFor at kunne forstå bare et minimum af udfordringen med at opnå 100% VE - og vurdere om Andresen og Greiners beregning er foretaget af "kloge mennesker" - må man i det mindste kende forskel på solvarme og solcelle-strøm!\nSolvarme ctr solstrøm\nVi installerer i 2013 solvarmepaneler til vort kraftvarmeværk som supplement til naturgasmotorernes kølevand. For en sikkerheds skyld bevarer vi dog naturgaskedlerne som i givet fald vil kunne levere hele varmeforbruget.\nVi supplerer samtidigt med varmepumpe for at forbedre udnyttelsesgraden på gasforbruget.\nLad mig endeligt slå fast, at hvor vi ved afbrænding af kul, olie eller gas kan forvente en "100%" forsyningssikkerhed, da skal vi med VE have en meget betydelig "overdækning" og så længe der ikke kan skaffes pålidelige og billige lagringsmuligheder også en fortsat mulighed for anvendelse af fossile brændstoffer.\nSelv om en smule strøm fra solceller ikke tæller meget, så er der foreløbigt ingen problemer i at "indsluse" denne strøm i det eksisterende elnet, og jeg forventer at når den dag opstår, så vil lagringsmulighederne for elektricitet være eller blive udvidet betydeligt.\nForbedringer er principielt opfundet, men udmøntningen i praksis lader vente på sig og den finansielle krise forsinker nok udviklingen.\nEen af mulighederne er omtalt på følgende link:\nAllerede i 2002 købte vi en langt på literen bil, men kører om vinteren dog kun 23k km/ltr.\nOm sommeren - også på autobahn - kører vi 25 km/ltr.\nVi tanker så de første 32 liter i Bayern, derefter i Østrig hvor det er billigere, og så til Italien og tanker igen i Østrig på tilbagevejen samt i den nordlige ende af Bayern. Så, jo den kører langt på en tankfuld på 40 litr


Laserhårfjerning & fedtfrysning i Aalborg SV - Full Beauty Aalborg SV\nDu kan læse mere om cryoterapi her.\nDu kan læse mere om fedtfrysning her.\nDu kan læse mere om EM Sculpting her.\nDu kan læse mere om cellulite behandling her.\nStrækmærke- og arvævbehandling\nDu kan læse mere om strækmærke- og arvævbehandling her.\nFysiologi, shockwave terapi\nDu kan læse mere om shockwave terapi her.\nDu kan læse mere om bedre rejsning her.\nRikke Uldahl Buus\nLisann Berwald Hylleberg\nJeg kan varmt anbefale permanent hårfjerning ved Full Beauty til alle der også er træt af at barbere sig hver eller hver anden dag og gerne vil undgå stikkende hår.\nJeg har fået lavet permanent hårfjerning på 3 områder (armhuler, underben og intim). Alle områder er helt smerte frit.\nJeg oplevede allerede en lille effekt efter 1-2 behandlinger.\nEfter en lang pause grundet corona er jeg nu startet op igen med 5. behandling. Jeg regnede med, det var som at starte forfra. Men derimod har det allerede hjulpet og vist tydelig effekt. Der går nu minimum 1-2 uger før der kommer bare lidt hår og de få der kommer er lyse og bløde.\nDe varmeste anbefalinger til Lone og hele Full Beauty-teamet.\nLouise, Trustpilot anmeldelse\nJeg blev anbefalet stedet af min kollega for 2-3 år tilbage, og jeg har ikke fortrudt på noget tidspunkt, at jeg valgte at prøve laserbehandlinger ved Full Beauty.\nJeg valgte at få laserbehandling af 2-4 områder, når jeg kom hver anden måned.\nAllerede efter få behandlinger kunne jeg se resultater på hårvæksten, og det seneste 1,5 år har jeg kun fået behandlinger hvert halve år, for at vedligeholde det.\nFull Beauty er sted jeg vil blive ved med at besøge – skønne og smilende ansatte!\nCecile, Trustpilot anmeldelse\nHårfjerning i Aalborg SV\nJeg er sundhedsfagligt uddannet, og var meget kritisk forud for forløbet ved Full Beauty da det er første gang jeg har prøvet et sådant forløb med Laserhårfjerning ved laser. Alle mine bange anelser er gjort til skamme! Jeg har et FANTASTISK forløb med søde medarbejdere, især ejeren Lone, der har ydet den bedste service. Er igang med nyt område fordi jeg har haft så gode resultater! Jeg er nu næsten hårfri de steder jeg har fået behandling og jeg har ikke engang fået alle de behandlinger de har estimeret jeg skulle have. Man ser hurtigt resultater, allerede efter 1. gang. De er søde til at følge op på forløbet og spørge ind til hvordan det går. De tager sig god tid til forsamtalen, og man er altid velkommen med spørgsmål. Selvom de har travlt, er det også rigtig smertefrit at finde tider der passer til en travl hverdag 🙂 De har også lige fået nye maskiner – nu helt helt smertefri behandling. Kan anbefales til enhver!\nAnonym, Trustpilot anmeldelse\nIntet har virket så godt som laser behandling\nJeg har efterhånden prøvet flere forskellige metoder, men intet har virket så godt som laser behandling hos Lone.\nMan føler sig afslappet og Lone er meget god til at fortælle om forløbet. Hun gør ikke noget uden at man er informeret. Lone er også meget opmærksom på en som kunde.\nJeg har fået 3 behandlinger indtil videre og der ses tydelige resultater.\nBrigitta, Trustpilot anmeldelse\nDe bedste og varmeste anbefalinger herfra\nVar til min første konsultation i mandags ved Lone og jeg giver de bedste og varmeste anbefalinger herfra.\nMan bliver mødt med et smil, så snart man kommer ind ad døren. (…)\nJeg fik behandlet mine armhuler, da jeg døjer rigtig meget med knopper og kløe ved barbering og voksning.\nBehandlingen gjorde ikke ondt og jeg ser meget frem til resultatet\nPia, Facebook anmeldelse\nJeg har kun de bedste og varmeste anbefalinger til Lone! (…)\nHendes laser-behandling virker til fulde, jeg har PCO og altid haft mørke hår overalt på kroppen.\nDet er vigtigt at man væbner sig med tålmodighed, og accepterer at der skal en del behandlinger til (i hvert i mit tilfælde) før resultaterne kommer.\nMen pludselig sker det bare og jeg har fået et resultat jeg slet ikke havde turde håbe på!\nPernille, Trustpilot anmeldelse\nJeg har fået 3 behandlinger på nuværende tidspunkt og kan se store forbedringer allerede. Lone er så behagelig og har virkelig styr på hvad hun laver.\nDe bedste anbefaleringer herfra.\nKamilla, Trustpilot anmeldelse\nHar nu fået 4 behandlinger, og det virker! Mængden af hår er reduceret betydeligt og dem der ikke er væk endnu er lysere og blødere!\nLone er professionel og behagelig, det kan virkelig anbefales!\nMarie, Trustpilot anmeldelse\nNabo til Aalborg Storcenter\nVi udfører behandlinger på både mænd og kvinder på alle områder. Diskretion og tavshedspligt er en selvfølge.\nHar du spørgsmål, så kontakt os enten via Facebook, Instagram eller på telefon +45 28 19 20 56.\nKlinikken finder du på Vandmanden 30-32, 9200 Aalborg SV. Der er gratis parkeringspladser lige ved døren. Find vej til klinikken på kortet nederst.\nNår du ankommer går du bare ind og sætter dig i venterummet, indtil du bliver hentet til behandling.\nAnita med kædens dermatolog,\nFølg Full Beauty Aalborg SV på Instagram og Facebook, så du aldrig går glip af tilbud, nyheder og konkurrencer\nKontakt Full Beauty Aalborg SV\nVandmanden 30 - 32, 9200 Aalborg, Denmark


”Det bedste i min læretid har været montageopgaverne i USA” » Blaaholm\n”Det bedste i min læretid har været montageopgaverne i USA”\nI min læretid har jeg også i nogle måneder været tilknyttet serviceafdelingen i Varde, hvor jeg reparerede maskiner og havde eksterne serviceopgaver. Det var spændende også at arbejde med serviceopgaver i min læretid.\nJeg kan faktisk godt forestille mig på et senere tidspunkt at vende tilbage til Blaaholm – og de gode kollager jeg har nu - og arbejde som servicetekniker. Jeg vil nemlig gerne rejse i mit job, og kan jeg løse opgaver for kunder ude i den store verden, vil det bare være fedt.\nNår Kasper er færdiguddannet om små 2 uger som klejnsmed i Blaaholm, pakker han sin crosser i campingvognen for at køre 3 måneder ud på en rejse i Europa. Så er det planen at cross banerne i Europa skal testkøres.\nI 2014 kom 17-årige Kasper Lauridsen fra Store Darum til Blaaholm og startede i lære. Her 4 år senere er han udlært som klejnsmed og kan stolt fremvise sit skoleprojekt – en frugtpresser, som kan lave æblemost. Han har udtænkt smarte tekniske løsninger for skoleprojektet udløste nemlig et flot 10 tal.


Mandag d. 1. november - Vores Brabrand\nHer er du: Forside / Kort nyt / Mandag d. 1. november\nEfteråret er for alvor over os, men også set i det lys er Brabrand noget af det flotteste, man kan forestille sig. Jørgen Nielsen har igen været ude med sit kamera og har fanget morgenlyset over Årslev Skov. Du kan finde mange flere flotte fotos på hans hjemmeside Horisontfotos.dk.\nVatanspor sluttede søndag efteråret af i jyllandsserien med den fjerde sejr i træk, da det blev 2-1 over Skjold Sæby. Tarek Kayed udlignede gæsternes føring i første halvleg med et elegant lob over keeperen. Og til allersidst i kampen var det anfører Selim Genc, der efter en flot kombination kunne trille bolden ind i et tomt mål til slutresultatet 2-1. Vatanspor er nu klar til forårets oprykningskamp om en plads i danmarksserien.\nBrabrands håndboldherrer i 3. division kom søndag omsider på point-tavlen. Hjemme i Brabrandhallen blev det 20-20 mod Todbjerg-Mejlby, der ellers er blandt topholdene i rækken. Brabrand skal på lørdag sydpå for at møde Vejle HK.\nBrabrand IF´s hold i kvindeserien i fodbold sikrede sig søndag førstepladsen i rækken med en 2-1-sejr på udebane over Odense Q. Freja Vinther Nielsen afgjorde kampen to minutter før tid på et oplæg af Trine Marie Madsen. Maja Lykke Mikkelsen scorede Brabrands første mål i første halvleg. En af Brabrands unge spillere, Beyza Øzer, debuterede i kampen. Brabrand starter hermed forårets oprykningskamp helt i toppen af rækken.\nBorgmester Jacob Bundsgaard var søndag på besøg hos Oliven Spejderne i Toveshøj. Her fik han et indblik i spejdernes aktiviteter og fremtidige planer, “og han blev ligeledes introduceret til de udfordringer og muligheder vi har som forening”, skriver Oliven Spejderne på Facebook.\nBydelsmødrene i Gellerup har været på besøg i Folketinget, hvor de blev vist rundt og fik baggrundsviden om dagligdagen på Christiansborg. Her er de fotograferet sammen med rundviser Jette Gottlieb.


Flænsende flot - Vesthimmerlands Gymnasium og HF\nDe sejrsvante ...\nFor fjerde år i træk blev der afholdt jubii-stævne i en lang række idrætsgrene mellem 5 nabogymnasier (Mariagerfjord, Paderup, Randers, Støvring og Vesthimmerlands Gymnasium & Hf), og for fjerde år i træk kunne vi hjemtage sejrspokalen, da pointene var gjort op i futsal for henholdsvis piger og drenge, atletik for piger og drenge, beachvolley for piger og drenge samt mix-hold i volley, ultimate og streethockey.\nVesthimmerlands Gymnasium & Hf sejrede med 34 ud af 40 mulige points mod 27 points til nr. 2 (Paderup), og der var således tale om endnu en overbevisende sejr, hvor vores unge elever mener det alvorligt, når de postulerer, at de går på et idrætsgymnasium.\nEn sådan fornem præstation kan man yde, når skolens dygtige elever enten vinder eller bliver nr. 2 i seks af de otte discipliner, som var tilfældet ved det fine stævne i Støvring.\nÅr efter år ser vi et fantastisk sammenhold og en vilje til at yde det maksimale, når det gælder. Også i år var der tale om et decideret skolehold med elever fra såvel STX som HF og med deltagere fra hver årgang, som var blevet udvalgt ved udtagelseskampe og -samlinger. Og selv et par skadesafbud i sidste øjeblik fra nogle af skolens absolutte stjerner, kunne ikke ødelægge humøret. Nye tog i den grad over ...\nSå med sejren i jubii-stævnet og de kommende sejrs-is er der forhåbentligt taget hul på endnu et fornemt idrætsår for Vesthimmerlands Gymnasium & Hf\nHer er heltene, som bør hyldes ...\nPernille M., 3k, Katrine K., 1t, Carina O., 2k, Nanna Z., 2k, Mette H., 2k, Malene R., 2s, Line N., 1q, Line P., 1a, Pia, 2t, Anders 3s, Bjarke, 3k, Thomas S., 1q, Tobias 3t, Mads, 3t Nikolaj, 2k, Hjalte, 1k, Deniz 1k, Martin H., 1k, Jonas, 2q, Mathilde, 2x, Ruxchanya, 3a, Josefine S., 1k, Christine, 1t, Jakob, 3k, Kasper L., 3t, Morten S., 3t, Karina F., 1t, Emilie M., 2m, Mathias K., 3m\nMorten S., 2x, Frederik V., 1k, Villiam C., 1s, Louise S., 1k, Ida D., 1s, Janni N. H., 1x, Mette D., 1x, Frederikke, 3x, Emma, 3x, Julie, 2k, Signe, 3a, Christian, 3m, Frederik, 1x, Søren, 1x, Tobias, 3k, Mads, 3s, Andreas, 3t, Kristine, 2k, Kathrine, 2k, Zofia, 2x, Aleksandra, 1x, Jesper, 2s, Kristian, 2s, Søren, 2x, Andreas H., 3m.\nTillykke til alle de triumferende VHG'ere!


OB-direktør: Bech ikke fyringstruet – Ekstra Bladet\n13 minutter siden Mange bilejere fravælger dette: Kan være en dårlig idé 27 minutter siden Statue af Melania Trump blev vandaliseret - nu er den genopført 27 minutter siden Mand ramt af skud 22 minutter siden Se skuespillers enorme vægttab 16 minutter siden Volkswagen vil sælge ud 13 minutter siden Mange bilejere fravælger dette: Kan være en dårlig idé\nFredag d. 26. sep. 2014 - kl. 13:31Opdateret fredag d. 26. sep. 2014 - kl. 14:29 0\nOB-direktør: Bech ikke fyringstruet\nSportsdirektør Jesper Hansen forventer, at OB vil levere bedre resultater i de kommende uger. Troels Bech er ikke fyringstruet, fastslår han og siger, at træneren først bliver evalueret til december\nDer er stadig tillid OB-træner Troels Bech trods dårlige resultater (Foto: Jens Dresling)\nOB er i resultatmæssig krise. Som tipsbladet.dk tidligere på ugen kunne fortælle, har klubben fået den dårligste start i Superligaen i 14 år, og onsdag blev det til et skuffende exit i pokalturneringen efter et 0-1-nederlag til Brønshøj.\nSiden da har der været markant fokus på OB og træner Troels Bech, der er kommet under pres fra omverdenen, der pludselig har sat spørgsmålstegn ved, om træneren er den rette til at føre holdet videre.\nSe OB's nedtur mod Brønshøj herunder:\nEn af de personer, der sidder med den beslutning, er OB's sportsdirektør Jesper Hansen. Han ser med alvor på situationen, men ser stadig Troels Bech som den rette mand.\nSe også: Efter ny fiasko: 10 skarpe til truet OB-træner\n- Situationen er alvorlig. Vi er ikke tilfredse med at ligge nummer 11, for vores trup er bedre end det. Jeg mener stadig, at truppens niveau afspejler vores målsætning, og i forhold til det er vi ikke tilfredse med placeringen, siger Jesper Hansen til tipsbladet.dk.\nKan OB blive nummer syv?\nOB's officielle målsætning er at blive nummer syv i Superligaen i denne sæson, og der er trods alt kun fire point op til den placering i tabellen. Derfor er det stadig realistisk at nå, og Jesper Hansen er også fortrøstningsfuld.\n- Det skal ikke være en undskyldning, men vi har endnu engang skiftet mange spillere ud i truppen i denne sæson. Det tager tid at spille sammen, og derfor forventer vi fremgang jo længere tid, holdet er sammen.\nSe også: OB-profil: Er kommet til klubben i en svær tid\n- Vi havde mange ting på plads tidligt i sommer, men så blev Bashkim Kadrii solgt, og vi manglede en angriber. Det har vi fået løst, og så har vi byttet Conor O' Brien med Mikkel Kirkeskov og Jesper Christiansen med Emil Ousager. Alligevel er vi stadig ikke tilfredse, men vi forventer, at vi kommer til at se fremgang, siger Jesper Hansen.\nHan slår derfor fast, at Troels Bech ikke er fyringstruet.\n- Vi har tillid til den trup og det set-up, som vi har nu. Og vi forventer, at resultaterne kommer nu. Det er det, der er at sige til det. Vi har tillid til Troels Bech, til vores set-up og til spillertruppen, der skal indfrie forventningerne, siger Jesper Hansen, der har noteret sig, at OB's præstationer har været ujævne.\nSe også: Ny OB-nedtur: Sendt ud af Brønshøj i pokalen\n- Det har været meget uens. Nogle gange har det ikke været godt nok, men i andre kampe har der været gode momenter. Senest så vi gode tendenser mod SønderjyskE, men det har været meget blandet, siger han.\nEvaluering til december\nTroels Bech har kontraktudløb i OB i sommeren 2015, og Jesper Hansen har tidligere udtalt, at man først vil evaluere træneren og holdet efter efterårssæsonen. Det er stadig planen.\n- Ja, det vil vi stadig. Som jeg har sagt, er der tillid til Troels Bech og set-up'et og til at spillertruppen kan indfri vores forventninger og mål, fastslår han.\nSportsdirektøren er sikker på, at OB vil rejse sig fra den aktuelle situation.\n- Jeg forventer, at det kommer til at gå fremad. Kigger vi på onsdagens kamp, så var det en typisk pokalkamp. FC Nordsjælland tabte også deres kamp til Egedal – godt nok med nogle reserver på holdet, men den slags sker.\n- I pokalfodbold kan et hold stille sig tilbage og give modstanderen initiativet. Vi startede godt mod Brønshøj og burde være kommet foran. Det skete ikke, og så blev det noget rod jo længere tid, der gik. Sådan er det, men det ændrer ikke på, at vi langt fra er tilfredse med kampen, siger Jesper Hansen.\nHan har noteret sig, at der i de seneste dage har været stor fokus på OB og Troels Bech, der blandt andet har modtaget kritik efter en kommentar om magasinet Alt For Damerne i et interview efter onsdagens kamp mod Brønshøj.\nSe Troels Bech tale om Alt For Damerne efter nederlaget i Brønshøj:\n- Når vi præsterer og ligger, som vi gør lige nu, vil medierne naturligvis interessere sig for det. Det er fair nok med den bevågenhed, der følger med.\n- Når vores svar som klub, som træner eller som spillere giver anledning til nye spørgsmål, må vi acceptere, at der kommer nogle kommentarer til det. Det er alt, hvad jeg kan sige til snakken om Alt For Damerne, siger Jesper Hansen.\nOB møder mandag aften FC Nordsjælland på udebane i næste spillerunde af Superligaen.\nOB | 25. sep. 2014 - kl. 16:08\nEfter ny fiasko: 10 skarpe til truet OB-træner