Mørtel i Brønshøj – Bestil online i dag\nMørtel i Brønshøj? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter mørtel i Region Hovedstaden, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 2700 Brønshøj, og generelt i Københavns Kommune.\nEn masse online webshops giver nu et bredt udvalg af former for levering. En der er meget anvendt er for øjeblikket levering til et afhentningssted, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente de bestilte produkter på et valgfrit tidspunkt. Leveringsformen er altså meget simpel, og typisk endda den mest betalelige mulighed for fragt.\nDu burde lige så vel forsøge at få ordren leveret til din privatbolig eller til dit arbejdes adresse. Metoden bliver oftest en sjat dyrere, men ligeledes ultra hensigtsmæssig. Den mest betalelige mulighed for levering af Mørtel i Brønshøj vil dog til enhver tid være at hente pakken selv, som dog stiller krav om at du fysisk befinder dig lige ved Mørtel i Brønshøj online butikkens arbejdslager.\nFragtperioden er meget vigtig hvis vi har brug for varerne nu og her, og herved er det forholdsvis meningsfuldt at vi gransker den anslåede leveringsdato ved den pågældende vare.\nEn lang række Mørtel i Brønshøj e-forhandlere præsterer dag-til-dag levering på en lang række varenumre, der dog er påkrævet at transaktionen realiseres før et konkret tidspunkt, sådan at de kan nå at få Mørtel i Brønshøj fikset inden lagerpersonalet får fri.\nNogle få online butikker yder fragt uden betaling, men i reglen er det under forudsætning af at man køber for et fastslået beløb. Ellers kan du udse dig den billigste leveringstype, der ofte – uanset om man opholder sig nær Helsingør, Aabenraa eller Lystrup – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet er efterhånden i høj grad ukompliceret for enhver at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på Mørtel i Brønshøj fra forskellige e-butikker, og herved har en hel del internet butikker ikke kunne slippe for at nedskære salgspriserne på mange af deres varer – til børn og babyer, og tillige også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange garantere gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det trods alt være gavnligt at efterse nogle få e-firmaer efter Mørtel i Brønshøj tilbud forinden du gennemfører din bestilling, således at man ikke er i tvivl om at indhente den laveste pris.\nMan skal ikke desto mindre være årvågen med, at i tilfælde af at en internet forhandler udbyder Mørtel i Brønshøj for en udsalgspris som anses for mystisk favorabel, så kan det undertiden være et faresignal om en uoprigtig shop. Kortbestillinger er dog en del af en foranstaltning, der støtter køber overfor fup internet forhandlere.\nVi anbefaler køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du drage nytte af et tilbud fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du hellere vil afdrage betalingen over en længere periode.\nForud for at nogen bestiller Mørtel i Brønshøj i en internet webshop kunne man for at være på den sikre side skimme virksomhedens forretningsbetingelser, dog er det for det meste et tidskrævende arbejde.\nEt andet alternativ kunne være at kontrollere hvorvidt internet firmaet er medlem af e-mærket, hvilket ofte er en tilkendegivelse af at internet shoppen efterkommer den officielle danske lovgivning, samt at webshoppen ofte ses til af fagmænd som har indsigt i vedtægterne på området. Derudover tilbydes du genvej til bistand, hvis du skulle få besvær i forbindelse med din shopping.\nYdermere rekommanderer vi at køber er klar over de vigtigste betingelser der gør sig gældende i forbindelse med transaktionen, f.eks. hvilken returrettighed på Mørtel i Brønshøj e-shoppen bruger. I den forbindelse er det ydermere relevant, at man altid opbevarer ens kvitteringsmail, således man altid vil kunne vidne om handlen, uafhængig om du shopper til en dame eller herre.\nTrustpilot fremskaffer de facto fornemme muligheder for at betragte en lang række forhenværende brugeres bedømmelser og herved er det prisværdigt, at du beser e-forhandlerens Mørtel i Brønshøj vurderinger inden du køber.\nFacebook byder på derudover relativt fine genveje til at få indtryk af internet forretningens kundefokus. Desuden ses nogle outlets på nettet som giver folk mulighed for at publicere en evaluering af ordreforløbet, som desuden kan anvendes til at afveje kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside finansieres af annoncer. Vi hjælper en lang række online webshops eftersom vi promoverer forretningernes produkter, og tager imod provision i tilfælde af at den bruger vi sender videre laver en transaktion.\nFakta om Mørtel i Brønshøj og webbutikker vedligeholdes løbende, men man kan ikke stille os ansvarlig for justeringer der kan være implementeret efter seneste opdatering af de anvendte informationer.


Denne profil blev set 221 gange i løbet af de sidste 30 dage.\nJesper Hr. Hedam\n15 år fra Odense\nJeg er en ung iværksætter (15 år.) Jeg er et kick ass menneske, med iværksætteri i blodet. Siden jeg sidste år startede min tidligere webshop, har jeg vidst. At iværksætteri er lige mig!\nJeg går nu og arbejde på at få den perfekte idé. Den idé jeg skal opbygge, og vise verden hvad jeg kan!\nJeg mangler en ung samarbejdspartner i Odense området, som vil det samme som mig. Bygge en stor virksomhed op!\nAdd mig på skype! skypenavn: Bedstgolf\nHvornår startede du din første virksomhed og hvad lavede den?2011\nDen solgte appsHvad er den mærkeligste ting du har på dit kontor?En papmache ørnHvilken forretningside ville du gerne have fundet på?MicrosoftNævn en ting om dig selv som ville overraske dine medarbejdere/venner:Jeg spiller musikHvis du ikke skulle bekymre dig om penge, hvad lavede du så nu?Spillede golf og guitarHvad ville du ønske du havde vidst da du startede din virksomhed?Hvor vigtigt at det er at have et solidt netværk, og lave hvad man aller helst vilHvis du var diktator, hvad ville du ændre?Bistandshjælpen i DanmarkHvad er din Passion/Hobby?Guitar og golfHvad er dit yndlingsmotto?vær ikke bange for modgang husk drager stiger i modvind og kun døde fisk flyder med strømmen.\nHvad glad for det du har, og lad være med at tud over det du ikke har!Hvad er dit bedste forretningsråd til en ny iværksætter?Gør det du vil, hvis du vil starte en virksomhed, men ikke har tid pga. fx. nuværende virksomhed. Så se hvor du kan spare tid, fx. på du måske har for mange og for lange pauser, skip dem eller lav noget på din kommende virksomhed der! Der er altid tid til det man gerne vil! Hvad er det dummeste du har gjort?Stole på at aminobrugere udføre den stillede opgave, og så betalt forud..Hvad er din yndlingsfilm?Polle fra snaveHvordan slapper du bedst af?Spille golfHvad er det bedste du har gjort for din virksomhed det seneste år?At starte den\nMads skrev Sponsorat til fynsk golfspiller til Diverse salg, marketing, PR & kundeservice.\nMads skrev Partner til dealsite til Internet/E-business hjælp div..\nMads svarede på Søger accessories til piger! i Jeg søger et godt tilbud fra dig!.\nMads svarede på Hjælp mig til at komme igang med at blogge i Diverse salg, marketing, PR & kundeservice.\nMads skrev Søger accessories til piger! til Jeg søger et godt tilbud fra dig!.\nMads svarede på To hjemmesider - samme lager hvordan?? i Teknik, hosting & e-handelsløsninger.\nMads skrev To hjemmesider - samme lager hvordan?? til Teknik, hosting & e-handelsløsninger.\nMads svarede på Starfood find den bedste restaurant i fremtiden! i Cafe og hygge.\nMads skrev Starfood find den bedste restaurant i fremtiden! til Cafe og hygge.\nMads svarede på Nyt proff online netværk! i Jeg har et godt tilbud til dig!.\nMads svarede på Kontorplads for under 1000 kroner om måneden i Jeg har et godt tilbud til dig!.\nMads svarede på Kan i give mig et tilbud på wordpress? i Online marketing & salg på webshops & websites.


Spahus - Sommerhus HA275 Hals, Kattegat\nLyst og indbydende sommerhus nær Bisnap Strand\n97 m² hus 6 m² anneks\nVelkommen til dette lyse, velholdte og særdeles indbydende sommerhus, der ligger i et lukket feriehusområde få hundrede meter fra Bisnap Strand.\nSommerhusatmosfæren er i top inden døre, hvor I kan brede jer på 97 velindrettede kvadratmeter. Det centrale samlingspunkt i huset er opholdsafdelingen, der består af køkken og stue i åben forbindelse. Her er der loft til kip og store vinduespartier, som bidrager til den lyse og luftige rumfornemmelse, og med komfortable siddemøbler, spisebord, stort fladskærms-tv og en veludstyret køkkenafdeling har I alt, hvad I skal bruge for at hygge jer og nyde ferielivet. En afslapningsstund i spabadet, der står på badeværelset, er også perfekt, når I vil koble helt af. Som supplement til badeværelset ligger et gæstetoilet ved entréen, og derudover består planløsningen af tre gode soveværelser, der alle er udstyret med bløde dobbeltsenge – og ligesom i resten af huset er der for øvrigt også gulvvarme her. Får I brug for at friske feriegarderoben op, er der vaskemaskine i annekset. Kan I lide at fiske, vil I værdsætte anneksets fiskerensebord med koldt og varmt vand – plus at der er god plads til at hænge waders til tørre.\nFra stuen har I direkte adgang til en delvist overdækket træterrasse, der er orienteret mod sydvest og derfor godt i forhold til dagens sene solstråler. Derudover breder et fliseareal sig stort set hele vejen rundt om sommerhuset, så det er nemt at finde en ugeneret solkrog uanset solens placering på himlen. Der er for øvrigt god plads til at slænge sig og lege på græsplænen på den 1250 m2 store og helt aflukkede grund.\nSommerhuset ligger godt tilbagetrukket fra Bisnapvej, der fører lige ned til den dejlige sandstrand og Kattegat. Det lave vand gør det til en børnevenlig strand – og der er blot 530 meter derhen, så selv de yngste familiemedlemmer kan nemt klare distancen til fods. Der er desuden gode fiskemuligheder i lokalområdet, for både ved Kattegatkysten og i Limfjorden kan I være ude med snøren. For golfspillere er det rart at bo blot et par kilometer fra Hals Golf Klub, og den korte afstand til byen Hals gør det nemt, når der skal købes ind. Hals byder også på et hyggeligt havnemiljø, og hvis I er mere i humør til storbyliv og shoppeture, kan I køre til Aalborg på en halv times tid.\nOljeforbrug pr. dag (Per dag)


RG2-griberen er en fleksibel kollaborativ griber, som nu har indbygget OnRobot Quick Changer. Det nye beslag gør det meget lettere at ændre griberens orientering, men den har stadig den samme bevægelses- og positionsrækkevidde, som den altid har haft. Kablet understøttes via Quick Changer, så der er ikke noget kabel på siden, hvilket eliminerer behovet for tilslutning og frakobling, når det er tid til at skifte værktøj. Den arbejder problemfrit sammen med Dual Quick Changer og alle vores andre gribere, så du får det maksimale udbytte af dine robotter.\nDen nye Dual Quick Changer gør dig i stand til at bruge vores end-of-arm-værktøjer sammen i en enkelt cyklus. Med denne innovative løsning kan du bruge to RG2-gribere eller en RG6-griber med en VG10 – det er helt og holdent op til dig. Hurtigt og problemfrit skift mellem vores værktøjer giver maksimal udnyttelse af vores robotter takket være Dual Quick Changer.\nOnRobots 6-aksede kraft-moment-sensorer giver nøjagtige kraft- og momentmålinger langs alle 6 akser. Dette giver præcis kontrol ved vanskelige samlings-, polerings-, slibnings- og afgratningsopgaver. HEX-softwaren omfatter ruteregistrering, kraftstyring (på UR og Kuka) og specialfunktioner til isætningsopgaver (kun UR). Dette betyder reduceret integrationstid for din produktionslinje. Vores sensorer er designet til at passe sammen med de fleste industrielle robotarme på markedet. Almindelige applikationer omfatter polering, slibning, afgratning, kværning og samling, men sensorerne kan også bruges til undervisning og nedbrudsdetektering.\nModeller, der er tilgængelige i øjeblikket:\nHEX-H /Lav deformation\nRG2-FT er en topmoderne griber med ekstra perception og intelligens, som er i stand til at styre både robotten (på UR) og sig selv og således gøre, hvad en operatør ønsker, den skal gøre – selv når det ikke er muligt at forprogrammere nøjagtige parametre. Dette muliggør et ægte samarbejde med menneskelige operatører med samme støtte, som en kollega ville yde.\nRG6-griberen er en fleksibel kollaborativ griber, som nu har indbygget OnRobot Quick Changer. Det nye beslag gør det meget lettere at ændre griberens orientering, men den har stadig den samme bevægelses- og positionsrækkevidde, som den altid har haft. Kablet understøttes via Quick Changer, så der er ikke noget kabel på siden. Herved elimineres behovet for tilslutning og frakobling, når det er tid til at skifte værktøj. Den arbejder problemfrit sammen med Dual Quick Changer og alle vores andre gribere, så du får det maksimale udbytte af dine robotter.\nGriberen er brugervenlig og kompatibel med en bred vifte af kollaborative og lette industrirobotter.\nMed en rækkevidde på 160 mm kan RG6 samle en lang række forskellige emner op. Og takket være en endnu stærkere motor er RG6 nu mere robust end nogensinde før. Denne fleksible allround-griber kan bidrage til at udvide anvendelsesområdet for applikationer, der kan automatiseres, fra maskinbearbejdning og pick-and-place til samling, emballering og palletering\nVG10 er kompakt og let at flytte rundt på, da den ikke kræver kompressor eller luftforsyning. Det giver fleksibilitet i din produktion.\nVG10-vakuumgriberen har fleksible arme og indstilleligt vakuum, hvilket betyder, at den kan håndtere mange forskellige genstande af forskellig størrelse.\nDet er en dobbeltgriber, hvor du kan styre højre og venstre side af vakuumgriberen uafhængigt af hinanden og dermed yderligere øge effektiviteten i din produktion.\nGriberen leveres med dobbelt griberfunktion, værktøjsomskifter og et bredt udvalg af sugekopper. Der findes desuden et stort udvalg af sugekopper fra andre producenter på markedet, der passer til alle applikationer.\nQuick Changer gør værktøjsskift nemt og hurtigt. Den er 100 % kollaborativ og uden skarpe kanter, hvilket gør den nem og sikker at bruge.\nQuick Changer kan håndtere en payload på 20 kg og har en lav indbygningshøjde og vægt.\nDen patenterede, driftssikre Quick Changer med brugervenlig låsemekanisme, ekstra sikkerhedslåsesystem og låsefjedre er et unikt produkt, som er ideelt til alle kollaborative robotløsninger. Med Quick Changer får du den nemmeste og hurtigste værktøjsomskifter, hvor alt hvad du har brug for følger med ved leveringen.


Forbrugerrådet: Pres forsikringsselskabet og sænk prisen\nNyheder Skrevet af Administrator | 09.03.15 | 12:00\nSelvom det handler om prisen på din forsikring, er det i virkeligheden ganske simpelt:\nHvis forbrugerne mener, at de betaler for meget i forsikring, så opfordrer Forbrugerrådet Tænk dem til at skifte forsikringsselskab, efter at erstatningsudbetalingerne til kunderne udebliver, selvom forsikringsbranchen har kronede dage.\n- Hvis forbrugerne mener, de betaler for høj en præmie, bør de skifte forsikringsselskab, så selskaberne kan mærke, at vi ikke længere er så loyale, for det er det, de tjener mange penge på, siger seniorjurist Mads Mølgaard.\nBerlingske skriver mandag, at otte af de største forsikringsselskaber i gennemsnit er gået fra at udbetale 80,2 procent i erstatning i 2010 til 68,5 procent i 2014 til kunderne.\nOg hvis forbrugerne synes, at priserne er for høje, er der noget om snakken, lyder det. For en udbredt mangel på konkurrence på markedet betyder, at forbrugerne må grave dybere og dybere i portemonnæen for at betale forsikringspræmien.\n- Vi har de sidste fem til otte år peget på, at konkurrencen simpelthen ikke er god nok. Selskaberne skal ind i kampen.\n- Brancheorganisationen Forsikring og Pension har nægtet, at der har været konkurrenceproblemer, men det kan jo være, de vågner op nu, siger han.\nForsikringsselskaberne udbetaler i stigende grad større udbytte til aktionærerne i stedet for lavere forsikringspræmier. Men hvis konkurrencen bliver skærpet, eller hvis forbrugerne går på gaden, så vil priserne falde, lyder vurderingen.\n- Priserne ville falde med øget konkurrence. Nogle betaler 2000 kroner for en indboforsikring, mens andre betaler 5000 kroner, uden at det har effekt på dækningen, siger Mads Mølgaard.\nSocialdemokraterne, Venstre og Dansk Folkeparti efterlyser tiltag, der kan øge konkurrencen mellem forsikringsselskaberne. Ingen har dog konkrete løsningsforslag.


Mest på spil for Tjekkiet | Information\nNøgternt set indrammede Stig Tøfting det danske dilemma før Danmarks VM-kvalifikationskamp i aften mod Tjekkiet, da han på det usædvanlige pressemøde på det sædvanlige hotel Marina i det sædvanlige Vedbæk præcist fastslog:\n»Vi aner ikke, hvordan tjekkerne stiller sig op, men de kan bruge ét point til langt mere, end vi kan,« sagde Tøfting på pressemødet, der var usædvanligt, fordi der for første gang i ti år ikke var en Laudrup eller en Schmeichel som journalistmagneter før en hjemmelandskamp. Det eliminerede både køerne foran solisterne og tomrummet foran de fleste. Måske lidt mere demokratisk og kollektivt, men ikke individualistløst, for overgangen fra den gamle til den nye garde har været mere glidende og gnidningsløs end forventet.\n»Meget enkelt, fordi de nye spillere stod parat til at rykke ind. De skulle ikke først ind og gøres klar,« sagde Tøfting.\nDet er denne parathed, der skal stå sin prøve i aften mod de tjekker, der fører den europæiske VM-kvalifikationsgruppe tre med 11 point efter seks scoringer i fem kampe.\n»Og så er der altså ikke scoret mod dem, det er stærkt,« tilføjede det unge forsvarstalent Martin Laursen med den kompetence, der følger af tre sæsoner for Hellas Verona blandt verdens bedste forsvarsspillere i den italienske serie A.\nBulgarien har på andenpladsen ti point for fem kampe, mens Danmark efter remiser mod både bulgarere og tjekker er rangeret på tredjepladsen med ni point.\nFår tjekkerne, der aldrig har tabt til Danmark, et point med fra Parken, »kan de selv afgøre det hjemme mod Bulgarien til efteråret og som puljevinder gå direkte i næste års VM-slutrunde i Japan og Sydkorea, påpegede Tøfting.\nOmvendt er det for Danmark ikke en alt-eller intet-kamp, understregede træner Olsen.\n»Sejrer vi, bestemmer vi selv, om vi skal vinde puljen og gå direkte til VM. Spiller vi uafgjort, er vi afhængig af andre, og taber vi må vi gå efter andenpladsen og den indirekte kvalifikation via play off-kampe til november.«\nSå meget om de statistiske forudsætninger, der for spillerne er lysende klare. Om forberedelserne sagde landstræneren, at der altid er »spørgsmålstegn, man ikke kan få besvaret før en kamp.« Derfor havde han og spillerne brugt tiden på Vedbæk Boldklubs baner til at minimere antallet af spørgsmål, man først kender svaret på efter kampen.\n»Kravet er stærk organisation og disciplin mod et teknisk og kontrastærkt hold som Tjekkiet.«\nIgen var Tøfting lidt mere præcis, da han forklarede, at landsholdet havde trænet i det, »vi er gode til  og skal være gode til mod et mandskab som de teknisk stærke tjekker  nemlig meget hurtigt spil med bolden, over fløjene og i dybe modløb. Ikke noget med at gå og varme bolden. Har vi ikke fået scoret efter 65-70 minutter, må vi sætte ham den lange ind og se, hvad der så sker,« sagde 176 centimeter kompakte Tøfting med blikket rettet mod den 20 cm længere Roda-angriber Marc Nygaard.\nOg så var midtbanespilleren fra Hamburger SV, der blev stamspiller som 30-årig og af tidligere træner Richard Møller Nielsen fik kælenavnet Plæneklipperen i øvrigt helt enig med sin nuværende træner om, at tjekkerne er bedst til kontraspil, og derfor bliver de en sværere modstander her i Parken, end de var i Prag.\n»De har nogle store, stærke folk i forsvaret, der kan klappe til. De er måske ikke så hurtige, men kommer de ind og spiller os på kroppen, kan de flytte os, som det skete med Dennis Rommedahl i Prag.«\nDér spillede Danmark en uventet god kamp den 28. marts og hentede 0-0  efter lørdagen inden at have slået Malta 5-0 på Middelhavsøen.\nMens de fleste jublede, var Morten Olsen stoksur over, at hans spillere ikke havde lukket med et par mål på de kæmpechancer, de tilspillede sig. Man kan så håbe, at det ændres denne juni-aften. I Parken har Danmark det traditionelt med at spille sine bedste landskampe.\nDet største danske spørgsmål er, om Martin Jørgensen løfter Jesper Grønkjær ud over venstre sidelinje til en bænkeplads i startopstillingen. Hos tjekkerne er der tvivl om prominente navne som de ankelskadede Pavel Nedved og Vladimir Smicer.\nMen når det kommer til de store kampe, som den i aften, der for den tjekkiske træner Chovanec er »højdepunktet i vor gruppe«, har topspillere det med at komme sig mirakuløst.\nDennis RommedahlJesper GrønkjærMartin JørgensenMartin LaursenMorten OlsenRichard Møller NielsenStig Tøfting


Se vores store udvalg af kombinationsafbrydere type B (AC/DC)\nRCD’ere (Residual Current Devices) eller fejlstrømsafbrydere af type A kan kun detektere AC og pulserende DC strømme. Hvis fejlstrømsafbryderen skal kunne detektere rene DC strømme, skal man anvende en type B-afbryder.\nMed den stigende efterspørgsel efter bl.a. frekvensomformere, solcelleanlæg og kranstyringer, hvor fejlstrømsrelæ type B er påkrævet, er efterspørgslen efter fejlstrømsafbrydere af type B derfor steget i samme takt.\nHvis man ønsker at spare plads i tavlen, er det en god idé at bruge en kombiafbryder type B (fejlstrømsafbryder bygget sammen med automatsikring), da den fylder mindre.\nDoepke er kendt for sine kvalitetsprodukter, og Vanpee er derfor glad for at kunne tilbyde Doepkes store program inden for kombiafbrydere type B, som fås i både 30mA og 300mA, fra 6A til 32A samt som 1P+N og 3P+N.


Der kan let opstå tvivl om, hvilken fuge man står overfor, og hvem der skal udfylde den. Ofte oplever malerne fx, at de bliver bedt om at udfylde revner og mellemrum uanset størrelse og funktion. Men hvad er forskellen på de forskellige fuger – og hvem er det nu lige, der skal udføre dem?\nHvad er en fuge? Ganske kort defineres en fuge som et mellemrum af varierende størrelse og bredde mellem forskellige byggekomponenter. Dette kan blandt andet være mellemrummet mellem døre, vinduer og udvendigt murværk, samlinger af lofts- og vægelementer af beton eller mellemrummet mellem indvendigt træværk og vægge.\nNogle fuger er det, man kalder kraftoverførende, og som oftest udfyldes disse fuger af en fuge- eller murerentreprenør. Andre fuger er ikke kraftoverførende, men til for at optage mindre bevægelser i bygningen.\nEn bygningsfuge er en fuge, der er beregnet til at optage bevægelserne i de forskellige bygningsdele. Ved bygningsfuger er der nogle ting, man skal være opmærksom på, inden arbejdet begyndes. Bygningsfugen stiller større krav til materialekendskabet og dimensioneringen af fugen for at bevægelserne kan optages korrekt.\nFor det første skal man vælge det rigtige produkt til opgaven. Er opgaven for eksempel en bygningsfuge imellem to facadeelementer kan man bl.a. vælge Dana Lim Sealflex Hybrid 522. Man skal dog samtidig være opmærksom på også at vælge det korrekte bagstop kaldet en fugebund. Fugebunden sikrer at man kun får vedhæftning i siderne og hjælper med til at holde dimensionen på fugen.\nFor det andet skal man sikre sig, at det er den rigtige faggruppe, der udfører opgaven. Mange bygningsfuger kræver ikke bare det korrekte produkt, men også den rette viden og håndelag for at udføre opgaven korrekt.\nMalerfuger er typisk mindre revner, sprækker og åbninger mellem forskellige typer af underlag. Udførelsen af disse fuger er ofte begrænset til, at fugemasse påføres med en fugepistol og efterfølgende efterglittes.\nEn malerfuge udfyldes typisk med en akrylfugemasse. Denne type fuge bør maksimalt have en bredde på 2 mm. Formålet med at udfylde mindre revner og mellemrum med akrylfugemasse er at afslutte opgaven med en flot finish.\nDanaseal Acryl 504 er et godt bud på en god og klassisk malerfugemasse.\nSkal man bruge et produkt, der kan optage større bevægelser f.eks. omkring døre og vinduer er Danaseal Interior Hybrid 521 den rette fugemasse. Den er specielt udviklet til indendørs brug, den er overmalbar og har bliver ikke ’lyserød’ med tiden, som mange andre MS-Fuger kan have tendens til.\nMalerfugen anvendes af æstetiske årsager i modsætning til byggefugen, der anvendes af praktiske årsager. Står man over for fugning mellem flader, hvor der forventes større bevægelser, skal man kigge mod andre produkter og evt.\nen anden faggruppe til at udføre opgaven.\nVi er klar, hvis du er i tvivl\nVores tekniske afdeling sidder altid klar til at svare på spørgsmål vedrørende valg af produkter og korrekt brug af dem. Ligesom vores demobiler gerne kommer ud på byggepladsen med masser af råd og vejledning i lastrummet. Du kan læse mere om demobilerne og deres chauffører her.\n- Medlemsbladet Danske Malermestre nr. 2, side 32-33\n- FSO - Fugebranchens Samarbejds- og Oplysningsråd


På Dybt Vand 2 Af Rasmus Julius → Køb bogen billigt her\nPå Dybt Vand 2 - Rasmus Julius - Tegneserie\n47,95 kr.Vejl. pris: 60,00 kr.Spar 12,05 kr. (20%)\nTegneseriestriber der tager udgangspunkt i super humoristiske situationer og begivenheder under vandet. Dette er andet bind i serien På Dybt Vand.\nTegneserien er lavet af Rasmus Julius, som er en dansk tegneserietegner, og han står blandt andet bag tegneserien Ø-Kuller og På Dybt Vand. Rasmus Julius er blevet udnævnt som Danmarks bedste tegneserie skaber i år 2007.\nFakta om På Dybt Vand 2\nHumor, På Dybt Vand 2, Tegneserier, Bog\nVed e-handel er det utrolig vigtigt, at sikkerheden er i top, og det er derfor et område, vi prioriterer højt. Vores betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for betalingssikkerheden. Handel og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nNår vi skriver 30 dages fuld returret, så er det naturligvis på alle vores varer. Så fortryder du af en eller anden grund dit køb, og alligevel ikke måtte ønske at beholde varen, kan du naturligvis sende dine varer retur og få dine penge tilbage - uden spørgsmål. Vi er selvfølgelig klar med svar og rådgivning, hvis du ønsker at returnere din vare.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du modtager dit produkt sikkert og hurtigt. Det betyder, at hvis varen er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du ved hver enkelt vare har mulighed for at se nuværende lagerstatus. I tvivl om leveringstiden og/eller lagerstatus? Så hold dig ikke tilbage med at tage fat i os.\nNår du køber hos os, er det muligt at vælge mellem mange forskellige betalingsmuligheder. Du bør selvfølgelig gå efter den betalingsform, der passer lige til dig. Lige meget hvad du gør brug af, kan du være sikker og tryg, når du handler hos Gucca.dk Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Når du vælger at betale med kreditkort, så trækker vi først pengene, når vi sender dig dit produkt.\nOpstår der problemer med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du selvfølgelig velkommen til at skrive eller ringe til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage mellem kl. 10-15, og vi tilstræber altid, ikke kun at yde dig den hjælp du har brug for, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nEfter du har købt dine produkter, kan du tracke din forsendelse, og vide hvornår den ankommer. Når du har færdiggjort dit køb, kan du besøge din egen ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår vi sender dit produkt. Du vil også modtage en e-mail fra os i det øjeblik, vi afsender dine varer.\nDin anmeldelse af På Dybt Vand 2\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_tegneserier path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_pådybtvand2


Medalje til minde om Slaget i Køge Bugt 1677 -\nBrowse: Home / Medalje til minde om Slaget i Køge Bugt 1677\nMedalje til minde om Slaget i Køge Bugt 1677\nPosted by admin on 01/11/2013 in Æren, Medaljer | 869 Views\nMedaljen er den største og teknisk mest perfekte medalje nogensinde præget i Danmark, og fejrer Danmarkshistoriens største maritime sejr over den svenske flåde d. 1 juli 1677, i hvad der blev kendt som Slaget i Køge Bugt. Den sejrrige danske admiral var Niels Juel. Prægestemplet blev lavet af Christopher Schneider (død 1701). Han var en gravør, antagelig af tysk oprindelse, som arbejdede i København. Medaljen menes at være blevet lavet i 1686.\nMedaljen vejer 660 gram. Dets diameter er 12.7 cm. Medaljens forside viser det svenske linieskib Mars (opkaldt efter den romerske krigsgud), som stryger flaget overfor dets danske modstander. Selvom Mars faktisk strøg flaget til det danske orlogsskib “Tre kroner”, viser medaljen skibet “Christianus Quintus” for at smigre den regerende danske konge Christian V (et krigsskib ved navn “Christianus Quintus” var faktisk tilstede i Køge Bugt, og tjente som Niels Juels flagskib). Dermed bliver medaljens symbolisme at den danske konge besejrer fjendens krigsgud.\nGravøren, Christopher Schneiders tekniske dygtighed fremgår tydeligt i de rige detaljer på forsiden af medaljen, som er udført i en udsædvanlig dybde.\nMedaljens forside, bærer teksten “SIC CODANI TURBAS CONCILIASSE IUVAT. 1 JULII ANNO 1677” (sådan dæmpes uroligheder i Østersøen. 1. juli 1677). Bagsiden af medaljen bærer endnu en erindrings tekst.\nDet vides ikke hvor mange kopier af denne medalje der blev lavet. Mindst et eksempel findes på Nationalmuseets mønt og medalje samling i København, og mindst et andet eksemplar findes på Wiens Kunsthistorisches Museum (møntsamlingen).


KissersGalleri: Maleriudstilling af Mathilde Fenger på Frederiksborg slot.\nMaleriudstilling af Mathilde Fenger på Frederiksborg slot.\nMathilde Fenger er ikke en maler jeg er stødt på før. Men hendes billedserie på 26 malerier med en størrelse på ca.120 X 180 cm er en imponerende udstilling. Og så er emnet for malerierne specielt. Krigen i Afghanistan.Eller rettere soldaternes arbejde.\nTryk på billedet så bliver det lidt større og forhåbentlig kan du læse teksten.\nOphængningen af alle de her billeder er bare så flot gjort.\nOg udstillingen er et besøg værd.\nDu kan se den indtil d.31.august.\nMere om Mathilde Fenger og soldaterne i Afghaninstan.\nSkomagerhuset 9. juli 2012 kl. 21.58\nhold da man skulle næsten tro det er foto så livagtig ser det ud,\nforsat en god aften Ida\nStella Dea 9. juli 2012 kl. 22.07\nMed fotografisk præcission. Spændende/ livsbekræftende/uhyggelige m. m billeder. Flot og spændende udstilling.\nKirsten Søeballe 9. juli 2012 kl. 22.33\nJeg var meget facineret af hendes måde at male på og så af billedernes format.Og ikke mindst af ophængningen på slottet.\nFanget i nogle koncentrerede øjeblikke.\nTivoli d.24.juli 2012.\nHøjskole på Bornholm 2012\nKøge i dag.\nMaleriudstilling af Mathilde Fenger på Frederiksbo...\nHillerød og Frederiksborg slot.


Er du meget kræsen? – sådan finder du den rigtige massage stol | Miljøkontrollen\nEr du meget kræsen? – sådan finder du den rigtige massage stol\nVi har alle sammen prøvet at være ømme i kroppen. Nogle bliver det af at have et meget aktivt arbejde, hvor de skal rende rundt hele tiden. Andre bliver øm i kroppen af ikke at have et særlig aktivt job, men derimod et job, hvor men bare skal sidde ned hele dagen. Mange undervurderer nemlig hvor dårligt det egentlig er for kroppen at sidde ned en hel dag.\nØmhed i kroppen kommer dog ikke kun efter arbejdslivet, men også som regel efter fysisk aktivitet. I Danmark bliver der dyrket en masse forskellige aktiviteter. En rigtig god portion spiller en masse boldspil, som i de flestes tilfælde kræver en god portion fysisk aktivitet. Det kan også være at man styrketræner meget, og så giver det jo sig selv, at også her bliver man utrolig øm i kroppen. Men der er heldigvis hjælp at hente til personen med den ømme krop. Man kan nemlig med fordel overveje at erhverve sig en af de såkaldte massagestole. Massagestolene kan fås i mange forskellige former og størrelser, med mange forskellige slags materialer. Der er dog mange af danskerne der hører til den kræsne del når det kommer til massagestole, og hvis du er en af dem, kommer der her et par tips til at finde den rigtige.\nNøjes ikke med den billigste\nHvis man nu har affundet med sig selv at man er lidt kræsen, hvilket der heller ikke er noget galt i, så gælder det om at lede rigtigt og ordentligt, og f.eks. forsøge at danne sig et overblik ved at gå ind på en side som http://wecare4u.dk/. Det nytter ikke noget, at man tror, at man bare kan gå ud og købe den første, bedste og billigste stol man finder, og så regne med at den bare er i topkvalitet. Netop fordi massagestole godt kan være en lille smule dyre for den almindelige dansker, så er det svært for mange ikke bare at købe den billigste. Men vil man have noget i den bedste kvalitet, så skal man altså lade vær med det. Man skal i stedet kigge i den lidt dyrere ende, og så huske at læse anmeldelserne på stolene. Disse er oftest med til at give et rigtig godt praj.\nForsøg at afprøve stolen før du køber den\nNår man så har fundet en stol man tror man godt kan lide, kan man spare sig selv for meget besvær, ved at køre ud og prøve stolen et sted de måtte have den. På den måde får man testet, om stolen rent faktisk er så god som man havde troet og håbet. Det er dog ikke altid, at man lige kan finde et sted, hvor de har den stol man gerne vil købe, men så bliver man altså nødt til at tage chancen og bare bestille den alligevel. Man kan jo altid få stolen returneret hvis den ikke er som man havde forventet, men det vil jo altid være rart at spare sig selv for den bøvlede proces. Man vil jo når alt kommer til alt også gerne hurtigt have sin stol.


Blonder og former til alle - scegedal.dk\nBlonder og former til alle\nLeder du også efter den slags undertøj, der bare sidder helt perfekt, og som fremhæver alt det rigtige? Den slags undertøj, der får alt tøjet til at sidde perfekt? Det gjorde jeg også, og heldigvis for mig så har jeg fundet det. Endda på nettet af alle steder, hvor jeg ellers normalt ikke ville kigge efter den slags, for der mangler et prøverum til sådan en type, som jeg er.\nStørrelserne passer perfekt\nInde hos ML Model, som jeg fandt gennem en rigtig god blog, der fører de et mærke, der hedder Anita. Det var ikke et mærke, jeg kendte i forvejen, men den slags skræmmer mig ikke på nogen måde. Jeg ser på, hvordan det ser ud, og hvordan pasformen er. Jeg kigger på materialerne, det er lavet af, og hvordan det sidder på modellerne.\nJeg må indrømme, at jeg ikke kunne stå for lige dette mærke, men ville jeg se ud som dem på billederne, når jeg fik det på? Og ville det passe til mig? Jeg ringede og spurgte, for i modsætning til så mange andre mærker, så fandtes de her modeller også i min størrelse, og det var ikke bare et par stykker af dem.\nDet var en rigtig god samtale, og jeg var helt sikker på mine mål, og hvad der ville passe mig, da jeg havde snakket med dem. Det sværeste skulle derfor vise sig at vælge noget ud, jeg ville bestille. Det blev til to sæt og en body. En forsigtig start, hvis det ikke lige var mig.\nJeg har ikke fortrudt mit valg en eneste gang. Jeg er helt vild med det her undertøj, som gør alt det, jeg har fortalt om og mere til. Jeg bemærker ikke noget, der gnaver, heller ikke efter en lang dag i solen, eller hvor jeg har cyklet eller gået langt. Det er bare blødt og behageligt lige meget hvad, og så passer det godt under alle former for overdele.\nJeg er i hvert fald ikke færdig med Anita, og jeg synes også, du skulle tage at prøve det. Eller bare lade dig inspirere til at kaste dig ud i noget nyt, hvor deres blogs giver en masse gode ideer fra andre, der yder den service, at de allerede har testet det hele for dig.\nJeg overvejer også nogle af deres økologiske produkter, for det ser tilsvarende lækkert ud, og det er da rart at kunne passe på miljøet på en rigtig lækker måde.


DJØF. Køn og karriere. En undersøgelse af DJØF-mænd og kvinders karriere med særligt fokus på ledelse - PDF\nDownload "DJØF. Køn og karriere. En undersøgelse af DJØF-mænd og kvinders karriere med særligt fokus på ledelse"\n1 DJØF Køn og karriere En undersøgelse af DJØF-mænd og kvinders karriere med særligt fokus på ledelse\n2 Indhold 1 Baggrund og resumé Metode Kort gennemgang af centrale variable Ledere og rekrutteringslag Ledere og rekrutteringslag Begrundelser for ledelsesmæssige valg At være leder Hvordan bliver man leder Karriereplaner Den videre lederkarriere Familieforhold og ledelse Familie og børn Arbejdsdelingen i forhold til børn Arbejdsdelingens konsekvenser for karrieren Medlemmernes vurdering af hvorfor der er færre kvindelige ledere og holdninger til om der bør gøres noget for at få flere kvinder i lederstillinger...49 DJØF november\n3 1 Baggrund og resumé Denne rapport er en del af et større projekt omkring køn og ledelse. DJØF har nedsat en taskforce om køn og ledelse, der har udgivet rapporten Vi kan ikke bare vente om køn og ledelse. Som en del af vidensindsamlingen omkring projektet blev der foretaget en undersøgelse blandt erhvervsaktive djøfere i den chefmodne alder, defineret som 35 til 55-årige. Indeværende rapport omhandler spørgeskemaundersøgelsen. Delresultater er allerede publiceret i rapporten Vi kan ikke bare vente. Der er overordnet fire temaer i spørgeskemaet. Første tema er en status på hvordan det ledelsesmæssigt ser ud for djøferne hvor mange er ledere, hvor mange, der vil gerne være ledere og hvor mange, der ikke vil være ledere. Dette tema omhandler også begrundelser for de ledelsesmæssige valg. Her finder vi, at 25 procent af kvinderne og 34 procent af mændene er ledere. Andelen, der har fravalgt en lederkarriere er lige stor hos begge køn lige omkring 16 procent. Den hyppigste årsag til at fravælge en lederkarriere er, at man hellere vil være specialist. Herefter vægter 37 procent af kvinderne hensyn til privatlivet og 46 procent af mændene angiver, at de ikke ønsker personaleledelse. Blandt de menige djøfere, der ikke har fravalgt lederkarrieren, men endnu ikke har søgt en lederstilling, er mændene lidt mere klar til lederrollen end kvinderne. For mændene er den overvejende grund til at de endnu ikke har søgt en lederstilling, at det rigtige job ikke har vist sig endnu, efterfulgt af hensynet til familien. For kvinderne er det omvendt. Her er det hensynet til familien, der vejer tungest. For både mænd og kvinder, men især for kvinder, spiller hensynet til familien altså en rolle i forhold til at udskyde lederkarrieren. Grundene til, at de ønsker en lederstilling på et tidspunkt er et ønske om personlig udvikling og større ansvar og for kvindernes vedkommende et ønske om faglig udvikling. Blandt lederne er de hyppigst nævnte begrundelser for at blive leder at man ønskede større ansvar (særligt mændene), et ønske om større indflydelse og personlig udvikling samt en ønske om personaleledelse (særligt kvinderne). Andet tema omhandler lederne hvordan de blev ledere og hvilke udfordringer de har erfaret. Herefter er der spurgt til den videre lederkarriere hvilket niveau, de er ledere på og hvad deres ønsker er til den videre karriere. Her finder vi, at og kvinder bliver ledere på samme måde. Omkring to tredjedele bliver opfordret til at søge en lederstilling eller forfremmet, mens omkring en tredjedel søger lederstillingen på eget initiativ. Det er særligt kvinder i den private sektor, der har fået deres første lederjob ved at blive opfor- DJØF november\n4 dret/forfremmet. Der er også forskel på aldersgrupper: De yngre er oftere blevet forfremmet, de ældre har oftere søgt selv. bliver ledere tidligere i deres karrierer end kvinder. Forskellen er særligt udtalt i den offentlige sektor. Både mænd og kvinder oplever, at balancen mellem arbejdsliv og privatliv er den største udfordring ved lederjobbet selvom særligt mændene ikke i så høj grad havde forventet det, før de blev ledere. 80 procent af privatansatte kvinder og 62 procent af privatansatte mænd har fået deres første lederjob uden at søge andre lederjobs. Der er ikke bare flest ledere blandt mændene. De mandlige ledere er også ledere på højere niveau end kvinderne. Forskellen er særlig udtalt i den offentlige sektor. De fleste men dog flest af mændene ønsker at fortsætte karrieren med mere ledelsesansvar. Det er særligt privatansatte mænd, der ønsker mere ledelse, og blandt privatansatte kvinder, hvor der er flest, der ikke gør det. Unge ønsker i højere grad mere ledelsesansvar end ældre særligt de unge mænd. Det er desuden i særlig grad toplederne, der ønsker mere ledelsesansvar. Forholdsvist mange ledere (omkring hver tredje) kan i nogen grad forestille sig at fortsætte karrieren uden ledelsesansvar. Det gælder særligt privatansatte og den ældre gruppe. Tredje tema omhandler familieforholdene. Her er det undersøgt, hvor mange og hvem, der har samlever og børn. Derefter er arbejdsdelingen omkring børnene undersøgt og endelig er arbejdsdelingens konsekvenser for karrieren undersøgt. Her finder vi, at 82 procent har en samlever og 74 procent har børn. For 37 procent er yngste barns alder under 6 år. Næsten alle kvinder tager barsel og 29 procent af kvinderne er/har været på deltid. Det er dog kun 16 procent af de kvindelige ledere, der har været på deltid. 2 procent af mændene har været på deltid men blandt de mandlige ledere har 44 procent en partner, der har været på deltid. 6 procent af de kvindelige ledere har en partner, der har været på deltid. To tredjedele angiver, at de har en ligelig arbejdsfordeling omkring barns første sygedag. Men hvor fordelingen ikke er ligelig, tager kvinden oftest sygedagen selv. Blandt de kvindelige ledere er der oftest en ligelig fordeling i forhold til partneren, blandt de mandlige ledere er det oftest partneren, der tager sygedagen. Der er en meget lige fordeling i forhold til hvem der bringer børn. Men det er typisk kvinderne, der henter dem. Blandt kvindelige ledere henter 33 procent oftest selv, blandt mandlige ledere er det syv procent. DJØF november\n5 De fleste mener ikke, at barsel og deltid har haft konsekvenser for karrieren men hvor der har været konsekvenser, vurderer kvinderne oftere end mændene, at de har været negative. Andre hensyn til familien fx hente børn og barns første sygedag opfattes som langt mere skadelige for karrieren: Godt hver tredje kvinde og godt hver femte mand mener, at de andre hensyn til familien har skadet karrieren i nogen eller høj grad. Det fjerde og sidste tema omhandler holdninger. Holdninger til hvorfor flere mænd end kvinder er chefer og holdninger til hvad om noget der bør gøres ved det. Her finder vi, at Over halvdelen af alle mener, at kvinder har sværere ved at gøre karriere end mænd, men der er en betydelig forskel i opfattelsen mellem de to køn. Blandt kvinderne mener 73 procent, at kvinder har lidt eller meget sværere end mænd ved at gøre karriere. Det tilsvarende tal for mændene er 36 procent. Blandt vores interviewpersoner mener både kvinder og mænd, at kvinders prioritering af familien samt arbejdstiden og arbejdsvilkårene er vigtige årsager til, at der er færre kvindelige ledere. Herudover peger kvinderne på virksomhedskulturens rolle og at kvinder lider af faglig usikkerhed. ene peger oftere på kvinders manglende ambitioner/lyst. Det er særligt de unge og de offentligt ansatte kvinder, der nævner kvinders prioritering af familien og de ældre og de privatansatte kvinder, der nævner virksomhedskulturen. 46 procent af mændene og 83 procent af kvinderne mener, at der i nogen eller høj grad bør gøres noget for at få flere kvinder i ledelse. 11 procent af kvinderne og 26 procent af mændene mener, at der i mindre grad bør gøres noget og 3 procent af kvinderne og 22 procent af mændene mener slet ikke, der bør gøres noget. De tiltag, der oftest nævnes er de frivillige tiltag som intern talentpleje, familievenlige ordninger og mentorordninger. 1.1 Metode Undersøgelsen er foretaget som en webbaseret spørgeskemaundersøgelse blandt erhvervsaktive medlemmer mellem 35 og 55 år. Indsamlingen er foretaget perioden 23. juni til 8. juli Spørgeskemaet blev sendt ud til 4390 medlemmer og der kom 1632 besvarelser, svarende til en svarprocent på Kort gennemgang af centrale variable Som nævnt i metodeafsnittet er der 1632 besvarelser. 59 procent af besvarelserne kommer fra kvinder og 41 procent af besvarelserne fra mænd. Fordelingen svarer ikke til fordelingen i DJØF, hvor der er 49 procent kvinder og 51 procent mænd blandt de erhvervsaktive djøfere mellem 35 og 55 år. Idet køn inddrages i alle analyser vil den skæve kønsfordeling dog ikke give skæve resultater, hvilket ville være tilfældet, hvis man ikke inddrog køn og der var forskel på mænds og kvinders svarmønster. 1 Svarprocenten er korrigeret for ikke-valide -adresser DJØF november\n6 Tabel 1. Kønsfordelingen i data Antal Procent Total Den anden gennemgående variabel er lederstatus 2. Der er 464 ledere (svarende til 28 procent). Har søgt og vil søge lederstilling udgør tilsammen 670 besvarelser (41 procent) og kan under et kaldes rekrutteringslaget : De er ikke ledere, men ønsker at blive det. Der er 263, der ikke vil søge en lederstilling og 235, der ikke ved, om de vil søge en lederstilling på et senere tidspunkt. Fordelingen af ledere og ikkeledere stemmer overens med resultaterne fra andre undersøgelser af djøfernes forhold og antages derfor at være repræsentativt. Tabel 2. Fordelingen af lederstatus Antal Procent Er leder Har søgt lederstilling Vil søge lederstilling Vil ikke søge lederstilling Uafklaret Total Også sektoren er en gennemgående variabel 3. Det er 31 procent af interviewpersonerne, der arbejder i den private sektor (svarende til 502 personer). Kigger man på fordelingen i DJØF, er det 34 procent af arbejdende medlemmer mellem 35 og 55 år, der arbejder i den private sektor Tabel 3. Fordelingen på offentlig og privat sektor Antal Procent Den offentlige sektor Den private sektor Total Total 1632 En del analyser undersøger både sektor og køn. Derfor er kønsfordelingen i sektorerne medtaget. Tabellen viser, at kønsfordelingen i undersøgelsen er nogenlunde ens henover sektorerne. Af kvinderne arbejder 71 procent i den offentlige sektor, af mændene 66 procent. 2 Variablen er konstrueret på baggrund af flere andre variable. Først er der spurgt til hvorvidt personen er leder (leder) og hvis der er svaret nej til dette spørgsmål, hvorvidt personen har søgt en lederstilling (har søgt lederstilling). Hvis der også svares nej til dette, er personen blevet spurgt, om vedkommende vil søge en lederstilling på et senere tidspunkt (vil søge lederstilling). Har personen svaret nej, er vedkommende blevet sat i kategorien vil ikke søge lederstilling. Endelig er der en mulighed for at svare ved ikke, hvilket klassificeres som uafklaret. 3 Sektorvariablen er fremkommet ved at interviewpersonen er blevet bedt om at angive, hvilken branche, vedkommende arbejder indenfor. Idet datagrundlaget bliver meget spinkelt indenfor den enkelte branche, er disse slået sammen, så der kun arbejdes med den private og den offentlige sektor. DJØF november\n7 Tabel 4. Køn og sektor Offentlig sektor Privat sektor Antal Procent Antal Procent Total Aldersfordelingen for mænd og kvinder viser, at kvinderne i vores undersøgelse er yngre end mændene 74 procent af dem er under 45, mens 64 procent af mændene er under 45. Tabel 5. Køn og alder 35 til 44 år (%) 45 til 55 år (%) Antal Total DJØF november\n8 2 Ledere og rekrutteringslag I dette afsnit er fokus på hvordan ledelsessituationen ser ud for djøferne. Hvor mange, der er ledere, hvor mange, der ønsker at være ledere og hvor mange, der har fravalgt en lederkarriere. Herunder undersøger vi også, hvad der karakteriserer de forskellige grupper, og hvilke begrundelser de har for deres ledelsesmæssige valg. Når man undersøger sammenhængen mellem lederstatus og køn, finder vi, at færre kvinder end mænd er ledere. Rekrutteringslaget er nogenlunde lige stort blandt mændene og kvinderne, men mændene er lidt mere klar til at blive ledere, idet flere af mændene i rekrutteringslaget allerede har søgt en lederstilling, mens kvinderne vil søge en lederstilling. Andelene af mænd og kvinder, der har fravalgt en lederkarriere, er lige store. Tendensen er forholdsvist ens på tværs af sektorer. Opdeler man på alder, er den overordnede tendens, at rekrutteringslaget naturligvis er mindre i den ældre aldersgruppe, idet folk allerede er ledere eller har fravalgt lederkarrieren. Mønstret for mænd og kvinder ligner hinanden meget. Når man spørger til begrundelser for de ledelsesmæssige valg, er den hyppigste begrundelse til at fravælge en lederkarriere for både mænd og kvinder, at de hellere vil satse på en specialistkarriere. Den hyppigste begrundelse for at vælge en lederkarriere er for mændenes vedkommende lyst til større ledelsesansvar og for kvinderne lyst til personaleledelse. 2.1 Ledere og rekrutteringslag I undersøgelsen kan vi se, hvor mange, der er ledere, hvor mange, der ønsker at blive ledere samt hvor mange, der ikke ønsker at blive ledere. Som det fremgår af Figur 1, er andelen af mænd og kvinder, der ikke ønsker at blive ledere, nogenlunde lige stor, hhv. 17 og 16 procent. Flere mænd end kvinder er ledere ca. hver tredje mand og hver fjerde kvinde blandt de adspurgte er leder. Procentuelt nogenlunde lige mange mænd og kvinder er i rekrutteringslaget 43 procent af kvinderne og 40 procent af mændene har søgt eller vil søge en lederstilling, dog er det lidt flere mænd, der allerede har søgt en lederstilling og lidt flere kvinder, der vil søge en lederstilling på et senere tidspunkt. En lidt større andel af kvinderne (16 procent) end mændene (12 procent) er uafklarede i forhold til om de ønsker at blive ledere. DJØF november\n9 Figur 1. Ledere og rekrutteringslag % 12% 6% 24% 17% 16% 34% 16% 7% 17% 16% 12% Uafklaret Vil ikke søge lederstilling Vil søge lederstilling på længere sigt Vil søge lederstilling, nærmeste fremtid Har søgt lederstilling Er leder Hvis vi opdeler figuren på, hvorvidt man arbejder i den offentlige eller den private sektor, finder vi, at forskellene mellem den offentlige og den private sektor er små, men der er lidt flere kvinder i den private sektor, der er ledere eller har søgt lederstilling end i den offentlige sektor. Der er en større andel af mændene i den private sektor, der vil søge en lederstilling på et senere tidspunkt, og tilsvarende færre mænd, der ikke vil være ledere 18 procent af de offentligt ansatte mænd vil ikke være ledere, mens kun 11 procent af de privatansatte mænd ikke vil være ledere. Figur 2. Ledere og rekrutteringslag i den offentlige og den private sektor % 26% 33% 34% 11% 13% 16% 15% 32% 29% 21% 18% 14% 18% 11% 16% 18% 13% Offentligt ansat Privatansat Offentligt ansat Privatansat Uafklaret Vil ikke søge lederstilling Vil søge lederstilling Har søgt lederstilling Er leder DJØF november\n10 Nedenfor er lederstatus opdelt på to aldersgrupper de 35 til 44-årige og de 45 til 55-årige. Som man kunne forvente, er lederandelen betydeligt højere i den ældre aldersgruppe i forhold til den yngre aldersgruppe, ligesom andelen i rekrutteringslaget er mindre. Andelen, der ikke vil søge en lederstilling stiger også, når man kommer op i den ældre aldersgruppe. Overraskende nok er også andelen af uafklarede mænd højere. Rekrutteringslaget bliver altså mindre i den ældste aldersgruppe, både fordi flere har fået det lederjob, de gerne ville have, og fordi flere enten ikke ønsker et lederjob eller (for mændene) er uafklarede om de ønsker et lederjob. Figur 3. Ledere og rekrutteringslag, opdelt på alder % 33% 29% 43% 12% 17% 36% 16% 13% 33% 7% 25% 14% 22% 12% 16% 17% 15% 35 til 44 år 45 til 55 år 36 til 44 år 46 til 55 år Uafklaret Vil ikke søge lederstilling Vil søge lederstilling Har søgt lederstilling Er leder 2.2 Begrundelser for ledelsesmæssige valg Der gives mange forskellige grunde til både at fravælge, udskyde eller vælge en lederkarriere. Her gennemgås begrundelserne for de karrieremæssige valg. Ønsker ikke en lederkarriere Dem, der har angivet, at de ikke ønsker en lederkarriere er blevet stillet spørgsmålet Hvorfor forventer du ikke, at du vil søge en lederstilling?. Grafen nedenfor viser de hyppigst angivne grunde (dvs. de grunde, der hyppigst er blevet valgt som en af de tre vigtigste grunde). Den hyppigste grund for begge køn er Vil hellere satse på en specialistkarriere. Det kan dog tænkes, at denne dækker over flere andre begrundelser, fx både en generelt afvisning af lederkarrieren og ønsket om faglig fordybelse. Herudover er der visse forskelle kønnene imellem: 46 procent af mændene mod kun 30 procent af kvinderne angiver, at de ikke ønsker personaleansvar, ligesom lidt flere af mændene (40 procent) end af kvinderne (35 procent) mener, at det samlet set ikke er omkostningerne værd at blive leder. Begrundelsen om hensynet til privat- DJØF november\n11 livet vælges oftere af kvinderne (37 procent) end af mændene (30 procent). Modsat er der altså mere end 63 procent, der ikke har valgt hensynet til privatlivet som en af grundene til at fravælge lederkarrieren. Det er ikke muligt at opdele figuren på sektor, da det er meget få privatansatte og særligt privatansatte mænd der ikke vil være ledere. Figur 4. Begrundelser for at fravælge en lederkarriere 4 Hellere satse på en specialistkarriere % 64% Ønsker ikke personaleansvar % Ikke omkostningerne værd 3 35% For mange personlige omkostninger % 36% Hensynet til privatliv 2 37% Ønsker ikke at lægge den ekstra energi % Mangler personlig gennemslagskraft 26% 25% Mangler de faglige evner 6% 17% Vil vente med en lederkarriere Også dem, der ikke har fravalgt en lederkarriere, men endnu ikke har søgt en lederstilling, er blevet spurgt til hvorfor de vil vente. Figuren nedenfor viser, de grunde, der er blevet angivet som en af de tre vigtigste grunde til at ville vente med en lederkarriere. Topscoreren hos mændene er, at det rigtige job skal vise sig (hvilket er den kvinderne næsthyppigst har valgt), mens topscoreren blandt kvinderne er hensynet til familien (hvilket er den mændene næsthyppigst har valgt). Hensynet til familien spiller altså en stor rolle i forhold til at udskyde lederkarrieren for begge køn, men særligt for kvinderne. 4 I spørgsmålet blev man bedt om at prioritere de tre vigtigste begrundelser/årsager altså angive en 1., 2. og 3. prioritet. Figuren viser dels hvor stor en andel, der har prioriteret den enkelte årsag som en af de tre vigtigste. Det angives ved %. Desuden er der beregnet en prioriteringsrækkefølge, hvor der er taget højde for at en 1. prioritet fra medlemmet vejer mere end en 2. og 3. prioritet. Denne prioriteringsrækkefølge er udtrykt ved de tal, der står i søjlerne. DJØF november\n12 Figur 5. Begrundelser for at vente med en lederkarriere 5 Det rigtige job skal vise sig % 65% Hensyn til privatlivet % 61% Jeg har andre prioriteter lige nu % 34% Ikke fagligt klar til en lederstilling % Vil hellere først være specialist % Ikke klar til personaleansvar 23% 28% Ønsker først større personlig gennemslagskraft 21% 23% Samme gruppe er også blevet spurgt, hvorfor de gerne vil være ledere, selvom det først er på et senere tidspunkt, de gerne vil være det. Figuren nedenfor viser de hyppigst angivne grunde. 5 I spørgsmålet blev man bedt om at prioritere de tre vigtigste begrundelser/årsager altså angive en 1., 2. og 3. prioritet. Figuren viser dels hvor stor en andel, der har prioriteret den enkelte årsag som en af de tre vigtigste. Det angives ved %. Desuden er der beregnet en prioriteringsrækkefølge, hvor der er taget højde for at en 1. prioritet fra medlemmet vejer mere end en 2. og 3. prioritet. Denne prioriteringsrækkefølge er udtrykt ved de tal, der står i søjlerne. DJØF november\n13 Figur 6. Begrundelse for at ønske en lederkarriere (for dem, der vil søge lederstilling på senere tidspunkt) 6. Personlig udvikling % 5 Lyst til større ansvar % Faglige udfordringer/udvikling % 62% Større indflydelse % Lysten til at skabe resultater gennem andre 33% 39% Lyst til personaleledelse % 42% Højere løn 19% 28% Højere status 8% 6% Anden begrundelse 2% Figuren viser, at særligt kvinderne begrunder ønsket om en lederkarriere med, at de ønsker faglige udfordringer og faglig udvikling, mens mændene hyppigst vælger personlig udvikling som begrundelse. Samtidig lægger mændene i lidt større grad vægt på ønsket om større ansvar, mens lidt flere kvinder end mænd vægter ønsket om personaleledelse. Har en lederkarriere Endelig er lederne blevet spurgt til, hvorfor de blev ledere. Figuren nedenfor viser de begrundelser, der er blevet valgt blandt de tre vigtigste. Figuren viser, at lysten til større ansvar vægtede højest blandt mændene, mens det for kvinderne var ønsket om større indflydelse, der fik dem til at blive ledere. ene lagde dog også meget vægt på den større indflydelse og for både mænd og kvinder var ønsket om personlig udvikling en væsentlig faktor i valget af en lederkarriere. Samtidig mener flere kvinder end mænd, at lysten til personaleledelse var blandt de faktorer, der fik dem til at blive ledere. 6 I spørgsmålet blev man bedt om at prioritere de tre vigtigste begrundelser/årsager altså angive en 1., 2. og 3. prioritet. Figuren viser dels hvor stor en andel, der har prioriteret den enkelte årsag som en af de tre vigtigste. Det angives ved %. Desuden er der beregnet en prioriteringsrækkefølge, hvor der er taget højde for at en 1. prioritet fra medlemmet vejer mere end en 2. og 3. prioritet. Denne prioriteringsrækkefølge er udtrykt ved de tal, der står i søjlerne. DJØF november\n14 Figur 7. Grunde til at man blev leder 7 Lyst til større ansvar % 57% Større indflydelse % 55% Personlig udvikling % 52% Lyst til personaleledelse % Lysten til at skabe resultater gennem andre 5 33% 35% Faglige udfordringer 5 26% 35% Højere løn 15% 26% Højere status 7% 5% "Kunne ikke sig nej" 3% 9% Andet, angiv hvilke 1% 1% 5 6 kvinder 7 I spørgsmålet blev man bedt om at prioritere de tre vigtigste begrundelser/årsager altså angive en 1., 2. og 3. prioritet. Figuren viser dels hvor stor en andel, der har prioriteret den enkelte årsag som en af de tre vigtigste. Det angives ved %. Desuden er der beregnet en prioriteringsrækkefølge, hvor der er taget højde for at en 1. prioritet fra medlemmet vejer mere end en 2. og 3. prioritet. Denne prioriteringsrækkefølge er udtrykt ved de tal, der står i søjlerne. DJØF november\n15 3 At være leder Dette afsnit omhandler forskellige aspekter af at være leder. At blive leder For det første undersøges, hvordan man blev leder. Her spørges der til om man blev opfordret eller forfremmet eller selv søgte en lederstilling samt hvor mange lederjobs, man søgte og hvor meget anciennitet man havde, før man blev leder. Endelig er der også spurgt til de udfordringer, man forventede, før man blev leder og hvilke udfordringer man så har oplevet som leder. Undersøgelsen viser, at mænd og kvinder bliver ledere på samme måde: to tredjedele af både mænd og kvinder har fået deres første lederjob ved at blive opfordret/forfremmet og en tredjedel har fået deres lederjob ved selv at søge jobbet. Søgemønsteret er ens for mænd, uanset hvilken sektor, de arbejder i, men kvinderne i den private sektor har i højere grad fået deres lederstilling gennem at blive opfordret end kvinderne i den offentlige sektor. Vi finder også, at når man kigger på aldersgrupper, har de yngre grupper både kvinder og mænd i højere grad fået deres første lederjob gennem opfordring/forfremmelse og lignende (70 procent), mens de ældre i mindre grad er blevet forfremmet (56 procent). Det tyder altså på, at lederjobbene i dag i mindre grad end tidligere besættes gennem stillingsopslag. Vi finder også, at mænd bliver ledere tidligere i deres karriere end kvinder gør: 77 procent af de mandlige ledere og 62 procent af de kvindelige ledere blev ledere før de havde ti års anciennitet. Forskellen er dog mindre i den private end i den offentlige sektor. Endelig finder vi, at mænd og kvinder på forhånd havde forskellige forventninger til deres udfordringer som ledere, men at de i høj grad har erfaret de samme ledelsesmæssige udfordringer. At opretholde balancen mellem privatliv og arbejdsliv er den vanskeligste udfordring ved lederjobbet for hovedparten af både mænd og kvinder. Den videre lederkarriere Omkring den videre lederkarriere finder vi, at mændene ikke bare hyppigere er ledere end kvinderne, hvilket vi fik afdækket i forrige afsnit. De er også ledere på højere niveau end kvinder. Der er særligt stor forskel mellem offentligt ansatte mænd og offentligt ansatte kvinder. Vi finder også, at langt de fleste men særligt mændene gerne vil fortsætte karrieren i et job med mere ledelsesansvar. Der er dog også forbavsende mange af lederne, der i nogen grad kunne forestille sig at fortsætte karrieren i et job uden ledelsesansvar, 34 procent af kvinderne og 30 procent af mændene. DJØF november\n16 3.1 Hvordan bliver man leder Der er blevet stillet en række spørgsmål til de djøfere, der er ledere om hvordan de fik deres første lederjob. Man kan grundlæggende blive leder på to måder: enten ved selv (uopfordret) at søge eller ved at blive forfremmet/headhuntet/opfordret til at søge. Vejen til det første lederjob Hvis man undersøger hvor mange, der er ledere og hvordan disse fik deres første lederjob, får man følgende billede. Figur 8. Hvor stor en procentdel, der er ledere, og hvordan de fik deres første lederjob Procent af alle % 34% 65% 35% Jeg søgte på baggrund af et stillingsopslag er ikke leder Jeg blev opfordret/forfremmet og lign. Det er 34 procent af de kvindelige ledere og 35 procent af de mandlige ledere, der har fået deres lederjob ved at søge jobbet. Vejen til lederjobbet er meget ens for mænd og kvinder. Det er niveauet for andelen af ledere, der er forskelligt det er samlet set 25 procent af de adspurgte kvinder, der er ledere mod 34 procent af mændene. Der er ingen reelle forskelle på lederandelen sektorerne imellem i den offentlige sektor er 24 procent af de adspurgte kvinder ledere mod 26 procent i den private sektor. Blandt de adspurgte mænd er 33 procent i den offentlige sektor og 34 procent i den private sektor ledere. ene bliver ledere på samme måde, uanset om de arbejder i den offentlige eller den private sektor. Ca. to tredjedele får jobbet ved forfremmelse eller opfordring og en tredjedel søger selv. Men der er stor forskel på, hvordan kvinder bliver ledere i de to sektorer: I den private sektor er det 82 procent af kvin- DJØF november\n17 derne, der fik deres første lederjob ved at blive opfordret/forfremmet og i den offentlige sektor er det kun 60 procent af kvinderne, der er blevet ledere ved at blive opfordret/forfremmet. Figur 9. Hvor stor en procentdel, der er ledere og hvordan de fik deres første lederjob. Opdelt på køn og sektor % 65% 6 82% 18% 37% 35% Offentligt ansat Privatansat Offentligt ansat Privatansat Jeg søgte på baggrund af et stillingsopslag Jeg blev opfordret/forfremmet og lign. Er ikke leder Figur 10 viser, at hvis man i stedet opdeler på aldersgrupper, synes vejen til lederstillingen at være temmelig ens for mænd og kvinder indenfor hver af de to aldersgrupper; lige omkring 70 procent af den yngre gruppe og lige omkring 56 procent af den ældre gruppe blev opfordret til at søge en lederstilling eller forfremmet. Det tyder altså på, at der tidligere var flere stillinger, der blev besat på baggrund af et stillingsopslag end i dag. DJØF november\n18 Figur 10. Hvordan man fik sit første lederjob, opdelt på køn og alder % 57% 71% 7 44% 43% 29% 35 til til til til 55 Jeg søgte på baggrund af et stillingsopslag Jeg blev opfordret til at søge en lederstilling Er ikke leder Dermed kunne en mulig forklaring på forskellen mellem kvinder i den offentlige sektor og kvinder i den private sektor være, at det er fordi de unge kvindelige ledere arbejder i den private sektor og de ældre kvindelige ledere i den offentlige sektor: Altså at den tilsyneladende sektorforskel egentlig skyldes forskellig alderssammensætning i sektorerne. Men når vi undersøger sammenhængen mellem alder, køn og sektor, finder vi, at alderssammensætningen er meget ens sektorerne imellem: 29 procent af kvinderne og lige omkring 35 procent af mændene arbejder i den private sektor, uanset alder. Så alderssammensætningen kan ikke forklare sektorforskellen. Tabel 6. Sammenhængen mellem køn, alder og hvilken sektor, man er ansat i Den offentlige sektor Den private sektor Antal Procent Antal Procent 35 til til til til At søge og få lederjobbet En anden vinkel man kan lægge på vejen til lederjobbet er, at selvom de fleste lederjobs besættes udenom stillingsopslag, er det dog også mange, der får deres første lederjob gennem at søge. Hvis man ser på alle vores interviewpersoner, har 17 procent af kvinderne og 25 procent af mændene søgt et lederjob indenfor de seneste to år. Heraf har 24 procent af kvinderne og 19 procent af mændene fået det søgte job. Der er således flere mænd, der søger, men hvis kvinderne søger får de oftere jobbet. DJØF november\n19 Figur 11. Søge og få lederjobbet, opdelt på køn 25% 15% 81% 76% 5% 24% 19% Andelen, der har søgt lederjob indenfor de seneste to år - og ikke fået det Andelen, der har søgt lederjob indenfor de seneste to år - og fået det Antal søgte lederjobs før første lederjob Der er også blevet spurgt til hvor mange lederjobs, personen søgte, før vedkommende fik sit første lederjob. 63 procent har slet ikke søgt andre lederjobs før de fik deres første lederjob, og kun godt hver tiende har søgt tre eller flere lederjobs. Tabel 7. Antal søgte lederjobs før første lederjob Antal Procent indenfor ledergruppen Ingen eller derover Total Figur 12 viser, at kvinder oftere end mænd får deres første lederjob uden at have søgt andre lederjobs. 67 procent af de kvindelige ledere har fået deres første lederjob uden at søge andre jobs mod 59 procent af de mandlige ledere. Figur 12. Antal søgte lederjobs før første lederjob, opdelt på køn % 23% 28% 67% 59% Køn Ingen 1 til 2 3 eller derover DJØF november\n20 Figur 13 viser, at tendensen er tydeligst i den private sektor, hvor hele 80 procent af de kvindelige og kun 62 procent af de mandlige ledere fik deres første lederjob uden at søge andre lederjobs. Det hænger sammen med, at kvinder i den private sektor i højere grad er blevet opfordret til at søge/forfremmet, og dermed ikke har søgt andre jobs. I den offentlige sektor er forskellen mellem mandlige og kvindelige ledere mindre, her har 57 procent af de mandlige ledere og 62 procent af de kvindelige ledere ikke søgt andre lederjobs, før de fik deres første lederjob. I den anden ende af søgespektret, hvor man har søgt tre lederjobs eller derover, er mændene overrepræsenteret; 14 procent af de mandlige ledere og 8 procent af de kvindelige ledere har søgt tre lederjobs eller derover, inden de fik det første lederjob. Her er der ikke megen forskel mellem sektorerne, 13 procent af de mandlige ledere i den offentlige sektor og 14 procent af lederne i den private sektor har søgt tre eller flere lederjobs, før de fik deres første lederjob 8. Figur 13. Antal søgte lederjobs før første lederjob, opdelt på køn og sektor % 6% 14% 13% 14% 29% 24% 8 62% 57% 62% Offentligt ansat Privatansat Offentligt ansat Privatansat Ingen 1 til 3 3 eller derover Hvis vi undersøger sammenhængen på aldersgrupper, finder vi en generel tendens til, at de yngre har søgt mindre end de ældre aldersgrupper, igen en indikation af, at de nye ledere i dag i højere grad bliver forfremmet/opfordret end tidligere. Forskellen mellem aldersgrupperne er større for kvinder end for mænd. 8 Det skal bemærkes, at det kan være, interviewpersonernes første lederjob er i en anden sektor, end den, de nu er i det er altså dem, der nu er ledere i den offentlige sektor, men det kan tænkes, at deres første lederjob var i den private sektor. DJØF november\n21 Figur 14. Antal søgte lederjobs før første lederjob, opdelt på køn og alder % 15% 13% 15% 21% 22% 26% 34% 72% 59% 65% 51% 35 til til til til 55 Ingen 1 til 2 3 eller derover Anciennitet før første lederjob Der er også spurgt til hvor lang tids anciennitet, interviewpersonerne havde, før de fik deres første lederjob. Hvis man kigger på alle lederne, er det 26 procent, der fik deres første lederjob indenfor de første 4 år på arbejdsmarkedet og 69 procent, der blev ledere indenfor de første 9 år på arbejdsmarkedet. Hvis vi opdeler på køn ser vi, at mændene er blevet ledere hurtigere end kvinderne: Figur 15. Anciennitet før første lederjob, opdelt på køn % 23% 6 43% 44% 19% 32% 0-4 år 5-9 år 10 år eller derover 19 procent af de kvindelige ledere og 32 procent af de mandlige ledere bliver ledere indenfor de første fire år på arbejdsmarkedet. Hvis man opdeler hvor lang tids anciennitet man har, før man fik det første lederjob på det offentlige og det private arbejdsmarked, finder vi disse forskelle: DJØF november\n22 Figur 16. Anciennitet før første lederjob, opdelt på køn og sektor % 29% 24% 18% 6 43% 47% 47% 42% 29% 24% 16% Offentligt ansat Privat ansat Offentligt ansat Privat ansat 0-4 år 5-9 år 10 år eller derover I den private sektor avancerer både mænd og kvinder hurtigere til ledelsesansvar end i den offentlige sektor. Forventede og erfarede udfordringer ved lederjobbet Endelig er lederne også blevet spurgt til hvilke vanskelige udfordringer, de forventede før de blev ledere og hvilke udfordringer, de så har oplevet. Figuren nedenfor viser, at det, der hyppigst angives som en forventet vanskelig udfordring før man blev leder er motivation og ledelse af personale. Dette valgte 58 procent af de mandlige ledere og 49 procent af de kvindelige ledere som en af de tre vigtigste udfordringer. Herefter kommer udfordringer ved at opretholde balancen mellem privatliv og arbejdsliv. Men når det gælder den oplevede vanskeligste udfordring er disse to byttet om. Flertallet af både mænd og kvinder oplever det at opretholde balancen mellem privatliv og arbejdsliv som den vanskeligste udfordring efterfulgt af personaleledelse. ene både forventer og oplever større udfordringer i at give slip på fagligheden end kvinder. DJØF november\n23 Figur 17. Forventede og oplevede vanskeligste udfordringer ved lederjobbet. Ledere. Motivation og ledelse 49% 53% 51% 58% Vinde og fastholde medarbejdernes loyalitet 26% 22% 32% Opretholde balancen 36% 44% 59% 61% At give "slip" på fagligheden 28% 27% 33% 38% At skulle lede tidligere kolleger 9% 13% 29% Personlige udfordringer 26% 24% 24% 28% Manglen på kollegialt fællesskab 22% 31% 29% 31% Vinde og fastholde ledelsens tillid 16% 13% 14% 22% Erfarede udfordringer Erfarede udfordringer Forventede udfordringer Forventede udfordringer Hvis man til sammenligning ser på de udfordringer, rekrutteringslaget ser ved lederjobbet, er billedet ens på nogle punkter. DJØF november\n24 Figur 18. Forventede vanskelige udfordringer ved lederjobbet rekrutteringslaget. Motivation og ledelse af personale 77% 76% Opretholde balance mellem arbejdsliv og privatliv 52% 57% Manglen på kollegialt fællesskab 34% At give "slip" på fagligheden 32% 35% Vinde og fastholde ledelsens tillid 19% 29% Fastholdelse af medarbejdernes loyalitet 18% 27% Personlige udfordringer 25% 25% Ingen 2% 2% For dem, der endnu ikke er ledere, vurderes motivation og ledelse af personale som den klart vanskeligste udfordring. Den vælges af tre fjerdedele af rekrutteringslaget som en af de tre vigtigste udfordringer. Dette er en del højere end andelen blandt lederne både i forhold til hvilke udfordringer de forventede og hvilke udfordringer de har oplevet. Udfordringen forbundet med at opretholde balancen mellem privatliv og arbejdsliv er også højt prioriteret. Hvis man endelig også inddrager, hvad de, der har fravalgt ledelseskarrieren, mener, er de vigtigste udfordringer, ligner mønstret meget rekrutteringslaget. Motivation og ledelse af medarbejdere er stadig den hyppigst valgte, efterfulgt af problematikken omkring at opretholde balancen mellem arbejdsliv og privatliv. DJØF november\n25 Figur 19. Forventede udfordringer ved lederjobbet - hvis man ikke vil være leder Motivation og ledelse 67% 65% Opretholde balancen 58% 54% At give "slip" på fagligheden 44% 42% Manglen på kollegialt fællesskab 39% 44% Vinde og fastholde ledelsens tillid 18% 24% Personlige udfordringer 23% Fastholdelse af medarbejdernes loyalitet 16% Ingen 4% 2% Karriereplaner I nogle virksomheder benytter man sig af karriereplaner og lederne i vores undersøgelse er blevet spurgt, om der benyttes karriereplaner på deres arbejdsplads. Det gør der på 22 procent af respondenternes arbejdspladser, og 21 procent af lederne har selv eller har haft en karriereplan. Der er ingen forskel på andelen af mandlige og kvindelige ledere, der har en karriereplan. Dem, der har haft en karriereplan, er blevet spurgt til hvorvidt karriereplanen har haft indflydelse på deres karriere og 71 procent mener, at karriereplanen i nogen eller høj grad har haft indflydelse på deres karriere. Endelig er lederne blevet spurgt, om deres karriere indtil nu har været planlagt og halvdelen mener, at den har været planlagt i mindre grad, 35 procent at den har været planlagt i nogen eller høj grad og 16 procent, at den slet ikke har været planlagt. De ledere, der selv har eller har haft en karriereplan mener i højere grad, at deres karriere var planlagt, end de ledere, der ikke har haft en karriereplan. Der er ingen forskelle på mænd og kvinder, ligesom der heller ikke er forskelle mellem sektorerne. 3.2 Den videre lederkarriere I dette afsnit undersøger vi, hvad lederne ønsker der sker i den videre lederkarriere. For det første ser vi på ledelsesniveauet og for det andet på ønsker for den videre lederkarriere altså om man ønsker sig mere eller mindre ledelsesansvar. DJØF november\n26 Ledelsesniveau Det er relevant at se på, hvilket niveau lederstillingen er på. Lederne er blevet spurgt til hvilket ledelsesniveau deres stilling er på. 53 procent er linjechefer, defineret som ledere, der kun har medarbejdere uden ledelsesansvar. 31 procent er øverste mellemledere, defineret som leder af medarbejdere, der også selv har personaleledelse. Og 16 procent er ledere på direktionsniveau, fx direktør, departementschef, kommunaldirektør mv. Tabel 8. Ledelsesniveau På hvilket ledelsesniveau er din stilling? Direktion Øverste mellemledere Linjechef Antal 16% 31% 53% 428 Når vi opdeler på køn, finder vi, at 60 procent af de kvindelige ledere og 45 procent af de mandlige ledere er ledere på laveste niveau. De har ledelsesansvar over medarbejdere, der ikke selv har ledelsesansvar. Dette svarer til ca. 15 procent af både alle de adspurgte mænd og kvinder. Ser man på de højere ledelsesniveauer, er andelen højere blandt de mandlige ledere end blandt de kvindelige ledere; hvor 21 procent af de mandlige ledere er på direktionsniveau (svarende til syv procent af alle mændene) er det 12 procent af de kvindelige ledere, der er ledere på direktionsniveau (svarende til tre procent af alle kvinderne). Figur 20. Ledelsesniveau og køn % 28% 6 21% 34% 45% Linjechef Øverste mellemledere Direktion Opdeler vi sammenhængen på alder, er der en forventelig sammenhæng mellem ledelsesniveau og alder. Den er dog stærkere for mænd end for kvinder. Der er 10 og 13 procent topledere blandt henholdsvis kvinder og mænd i den unge gruppe. I den ældre gruppe er der kun 16 procent kvindelige topledere, men hele 31 procent mandlige topledere. Det er desuden værd at bemærke, at selvom at selvom vi kun sammenligner indenfor den yngre gruppe, er der en større andel af mænd end kvinder i de to øverste ledelseslag. DJØF november\n27 Figur 21. Ledelsesniveau, opdelt på køn og alder % 13% 31% 24% 29% 36% 39% 66% 49% 58% 29% 35 til til til til 55 Linjechef Øverste mellemledere Direktion Undersøger vi, hvordan sammenhængen er i hhv. den offentlige og den private sektor, skal det bemærkes, at der generelt er en større andel stillinger på højt niveau i den private sektor end i den offentlige sektor. 44 procent af lederstillingerne i den private sektor og 57 procent i den offentlige sektor er på laveste niveau. Tabel 9. Ledelsesniveauer i den offentlige og den private sektor På hvilket ledelsesniveau er din stilling? Direktion Øverste mellemledere Linjechef Antal Den offentlige sektor 11% 32% 57% 281 Den private sektor 28% 28% 44% 142 Total 17% 31% 53% 423 Figur 22 viser ledelsesniveau og køn opdelt på sektor. Der er forskelle mellem sektorerne: Hvor mænd i den offentlige sektor har 26 procents højere sandsynlighed end kvinder for at være ledere på direktionseller øverste mellemlederniveau, er den tilsvarende procent for den private sektor 15 procent. Der er dog ikke den store forskel mellem, hvor let eller svært det er for henholdsvis mænd og kvinder at bliver topledere i den offentlige og den private sektor. har større sandsynlighed for at blive topchefer end kvinder, uanset om det er i den offentlige eller den private sektor. DJØF november\n28 Figur 22. Ledelsesniveau og køn, opdelt på sektor % 14% 26% 34% 29% 39% 27% 66% 51% 47% 38% Offentligt ansat Privatansat Offentligt ansat Privatansat Linjechef Øverste mellemledere Direktion Ønsker om karriere med mere ledelsesansvar Udover det nuværende ledelsesniveau er der også blevet spurgt til fremtidige ønsker om lederne ønsker at få mere eller mindre ledelsesansvar. 86 procent af de mandlige ledere og 79 procent af de kvindelige ledere vil gerne fortsætte karrieren i et job med større ledelsesansvar. Tabel 10. Ønske om at fortsætte karrieren med mere ledelsesansvar og køn Vil du gerne fortsætte karrieren i et job med større ledelsesansvar? I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Antal 35% 44% 16% 5% % 45% 9% 5% 223 Total 38% 45% 13% 5% 451 I figuren nedenfor er fordelingen opdelt på sektor. Overordnet er det langt de fleste ledere, der ønsker mere ledelsesansvar i nogen eller høj grad. Dog er det lidt færre kvinder end mænd, der ønsker mere ledelsesansvar, og særligt de privatansatte mandlige ledere ønsker i høj grad mere ledelsesansvar. De privatansatte kvindelige ledere er dem, der har det laveste ønske om mere ledelsesansvar; kun 33 procent af dem ønsker i høj grad mere ledelsesansvar, mens hver fjerde enten slet ikke eller kun i mindre grad ønsker mere ledelsesansvar. DJØF november\n29 Figur 23. Ønske om større ledelsesansvar opdelt på køn og sektor % 33% 38% 47% 41% 44% 47% 42% 14% 21% 8% 5% 4% 6% 4% off privat off privat Slet ikke I mindre grad I nogen grad I høj grad Hvis man opdeler på aldersgrupper, er der store forskelle. Det er i særlig grad de yngre ledere, der i høj grad har ønske om mere ledelsesansvar og særligt de yngre mandlige ledere. Figur 24. Ønske om større ledelsesansvar, fordelt på køn og alder % 38% 51% 38% 46% 48% 44% 22% 15% 13% 11% 1% 1% 4% 35 til til til til 55 Slet ikke I mindre grad I nogen grad I høj grad Det er ikke muligt at opdele på ledelsesniveau og køn, idet grupperne bliver meget små. Der er dog en tendens til at jo højere ledelsesniveau man har, jo større lyst har man til mere ledelse. 47 procent af toplederne og 36 procent af linjecheferne ønsker i høj grad at fortsætte i en stilling med mere ledelsesansvar. Forestilling om en karriere uden ledelsesansvar Tilsvarende er der blevet spurgt til, hvorvidt lederne kunne forestille sig at fortsætte karrieren i et job uden ledelsesansvar. Ser man på det samlede billede i forrige afsnit, hvor der var et udtalt ønske om mere DJØF november\n30 ledelsesansvar, er det bemærkelsesværdigt, hvor mange, der i høj eller nogen grad kunne forestille sig at fortsætte karrieren i et job uden ledelsesansvar. Tabel 11. Forestilling om at fortsætte karrieren uden ledelsesansvar og køn Kunne du forestille dig at fortsætte karrieren i et ikke-lederjob? I høj grad I nogen I mindre Slet ikke Antal grad grad 3% 34% 41% 23% 229 5% 37% 28% 223 Total 4% 32% 39% 25% 451 Dette gælder både mænd og kvinder; godt en tredjedel af både mandlige og kvindelige ledere kunne i høj eller nogen grad forestille sig at fortsætte karrieren i et job uden ledelsesansvar. Det er dog en meget lille andel, der i høj grad gerne vil have et ikke-lederjob. Den forholdsvis store andel, der kan forestille sig at fortsætte karrieren i et job uden ledelsesansvar er når vi sammenligner med de foregående afsnit nok snarere et udtryk for en bred forestillingsevne end et egentligt ønske om et job uden ledelsesansvar. DJØF november\n31 4 Familieforhold og ledelse I dette afsnit har vi søgt at afdække familieforholdene, ikke blot hos lederne, men også i rekrutteringslaget og hos dem, der har fravalgt lederkarrieren. Der er både undersøgt hvorvidt man har familie og børn, hvordan man har valgt at dele arbejdsopgaverne i hjemmet samt hvordan man mener, at ens valg i forhold til familien har påvirket karrieren. Vi finder, at størstedelen af djøferne er samlevende og at djøf-kvinder oftest er samlevende med mænd, der har en stilling på mindst samme niveau som dem selv mens djøf-mænd oftest er gift med kvinder, der har et lavere stillingsniveau end dem selv. En stor del af djøferne har børn. For kvinderne er der ikke tydelige sammenhænge mellem lederstatus og hvorvidt man har børn eller ej. Mandlige ledere har oftere børn end mandlige ikke-ledere. Dette gælder både den yngre gruppe (35- til 44-årige) og den ældre gruppe (45- til 55-årige). Endelig ser vi på yngste barns alder. Over en tredjedel af interviewpersonerne har børn under skolealderen. Særligt kvinder med børn i førskolealderen er mindre tilbøjelige end mændene til både at være ledere og mindre tilbøjelige end mændene til at have søgt en lederstilling. Når vi ser på arbejdsdelingen i forhold til børnene kan det konstateres, at kvinderne tager en stor del af arbejdet og særligt de ufleksible opgaver. ne tager en meget længere barsel end mændene. ne går langt oftere på deltid, idet 29 procent af kvinderne og kun 2 procent af mændene har været på deltid i forbindelse med børnenes opvækst. Kvindelige ledere går sjældnere på deltid end andre kvinder, men har ikke som 44 procent af de mandlige ledere har en partner, der er/har været på deltid. Der er oftest en ligelig fordeling af barns første sygedag, men hvor der ikke er en ligelig fordeling, er det oftest kvinden, der tager sygedagen. Der er en ligelig fordeling af hvem, der bringer/bragte børn, men store forskelle, når det drejer sig om, hvem der henter/hentede børn det er langt overvejende kvinderne. Når man ser på arbejdsdelingens konsekvenser for karrieren, mener langt de fleste, at barsel og deltid hverken har haft positiv eller negativ indflydelse på karrieren. Der er dog mindre forskelle lidt flere mænd vurderer, der har været en positiv påvirkning, og lidt flere kvinder mener, der har været en negativ påvirkning. Andre familiehensyn end barsel og deltid fx hente/bringe børn og barns første sygedag bliver vurderet til at have haft en vis negativ påvirkning af karrieren, og igen særligt for kvinder. Påvirkningen er dog mindst for de kvinder, der er ledere, ligesom heller ikke de mandlige ledere mener, at andre familiehensyn har påvirket deres karriere negativt. Det er altså i højere grad de daglige hensyn til familien, der har negative karrieremæssige konsekvenser. 4.1 Familie og børn I dette afsnit danner vi os et overblik over familieforholdene, forstået som om personen har en samlever, om der er børn, og hvor gamle børnene er. Samlever 82 procent af de adspurgte har en samlever. Det er nogenlunde ligeligt fordelt mellem mænd og kvinder, idet 81 procent af mændene og 84 procent af kvinderne har en samlever. DJØF november\n32 Tabel 12. Samlever, total og opdelt på køn Har du en samlever? Ja Nej Antal 81% 19% % 16% 675 Total 82% 18% 1631 Herunder vises andelen, der har en samlever, opdelt på ledelsesstatus og køn. Figur 25. Andel, der har en samlever, opdelt på ledelsesstatus og køn % 9 86% 8 81% 8 76% 78% 82% 71% Er leder Har søgt lederstilling Vil søge lederstilling Vil ikke søge lederstilling Uafklaret Figuren viser, at det særligt er mænd, der er ledere eller vil søge en lederstilling, der har en samlever, mens mænd, der ikke vil søge en lederstilling, har den laveste andel. Der er ingen forskelle i forhold til om man arbejder i den private eller den offentlige sektor. Når vi undersøger, hvem djøferne er samlevende med, finder vi et klassisk mønster, nemlig at kvinder gifter sig på niveau eller opad og mænd gifter sig nedad. 72 procent af de mandlige ledere er samlevende med en, der har en stilling under deres eget niveau, mens det kun er 48 procent af de kvindelige ledere, der er samlevende med en, der har et lavere stillingsniveau. En større del af de kvindelige ledere 36 procent har en samlever, der er på samme stillingsniveau som dem selv, mens det kun gør sig gældende for 16 procent af de mandlige ledere. Blandt ikke-lederne er kvinderne typisk samlevende med en på samme (39 procent) eller højere (27 procent) stillingsniveau, mens de mandlige ikke-lederes samlevere i temmelig høj grad er under mandens stillingsniveau (38 procent) eller på samme niveau (47 procent). DJØF november\n33 Figur 26. Eget og samlevers stillingsniveau % 4% 9% 16% 37% 36% 47% 72% 39% 48% 38% 18% 4% 8% 6% 7% Kvindelig leder Mandlig leder Kvindelig ikke-leder Mandlig ikke-leder Andet Under mit eget På samme niveau Over mit niveau Børn 74 procent af djøferne har børn, de har forældremyndighed over. Fordelingen er nogenlunde ligelig mellem mænd og kvinder, idet 76 procent af kvinderne og 72 procent af mændene har børn. Tabel 13. Andel, der har børn, total og opdelt på køn Har du børn (hvor du har forældremyndighed)? Ja Nej Antal 76% 24% % 28% 675 Total 74% 26% 1631 Hvis man undersøger, hvem der har børn, finder vi, at andelen er størst blandt mænd, der er ledere, og lavest blandt mænd, der ikke er ledere. Hele 85 procent af de mandlige ledere har børn, mens det kun gør sig gældende for 60 procent af de mandlige ikke-ledere. For kvinderne er billedet mere blandet her er det i rekrutteringslaget, at den største andel har børn. Det er 7 procent, der angiver, at de har børn, men ikke en samlever, 9 procent af kvinderne og 4 procent af mændene. Sammenligner man blandt lederne er der markant flere af de mandlige ledere, der har børn, end blandt de kvindelige ledere. DJØF november


Ankestyrelsens principafgørelse B-3-05 om tilbagebetaling - ordinært og ekstra børnetilskud - ikke reelt enlig forsørger - fradrag for indbetalt børnebidrag efter ligningsloven - retsinformation.dk\nKEN nr 10658 af 01/06/2005 Gældende\nAnkestyrelsens principafgørelse B-3-05 om tilbagebetaling - ordinært og ekstra børnetilskud - ikke reelt enlig forsørger - fradrag for indbetalt børnebidrag efter ligningsloven\nLBK nr 909 af 03/09/2004 § 2, § 3, § 24\nVed den selvstændige, konkrete og individuelle vurdering af, om en person reelt var enlig forsørger efter børnetilskudsloven, indgik det som et moment, at der var anerkendt et fradrag for indbetalt børnebidrag efter ligningsloven.\nDen omstændighed, at en tidligere ægtefælle havde fået anerkendt et fradrag for indbetalt børnebidrag efter ligningsloven indebar dog ikke, at ansøger automatisk kunne anses for reelt enlig forsørger efter børnetilskudsloven.\nLov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag - lovbekendtgørelse nr. 909 af 3. september 2004 - § 2, § 3 og § 24, stk. 2\nKommunen traf afgørelse om, at de fastholdt deres tidligere afgørelse, hvorefter ansøger skulle tilbagebetale 28.365 kr. i ordinært og ekstra børnetilskud for perioden 1. april 1998 - 30. juni 2000, idet hun blev betragtet som samlevende med sin tidligere ægtefælle i den omhandlede periode.\nNævnet begrundede afgørelsen med, at det var en betingelse for udbetaling af ordinært og ekstra børnetilskud, at modtageren var reelt enlig forsørger. Ved vurderingen af om en person var enlig forsørger, skulle der foretages en selvstændig, konkret, og individuel vurdering af, om betingelserne for at kræve tilbagebetaling af børnetilskud var opfyldt. Det afgørende var, om det på baggrund af de samlede oplysninger kunne anses for tilstrækkeligt godtgjort, at der forelå et ægteskabslignende forhold med fælles husførelse.\nEfter ligningslovens § 10, stk. 1, kunne bidrag der betaltes til underhold af den anden ægtefælle eller af børn, der ikke opholdt sig hos bidragsyderen, fradrages i bidragsyderens skattepligtige indkomst.\nNævnet fandt, at der ikke i Landsskatterettens kendelse af 10. december 2002 var nye faktiske oplysninger, der kunne begrunde en ændring af nævnets afgørelse af 18. januar 2001. Nævnet fandt ej heller, at der i ansøgning om fri proces af 22. maj 2001 var argumenter, der kunne medføre en anden afgørelse.\nNævnet havde ved afgørelsen desuden lagt vægt på, at Landsskatterettens kendelse var truffet på et andet grundlag, idet betingelsen for at foretage fradrag for betalte bidrag var et opholdskriterium, mens betingelserne for at modtage børnetilskud som reelt enlig var, at man ikke levede i et ægteskabslignende forhold med fælles husførelse.\nI klagen var det anført, at ansøger havde været berettiget til at modtage det pågældende børnetilskud, idet hun reelt havde været enlig forsørger. Hendes tidligere ægtefælle havde indbragt Skatteankenævnets afgørelse for Landsskatteretten, der havde fundet, at fradrag for børnebidrag skulle godkendes.\nSagen blev behandlet i principielt møde med henblik på afklaring af, hvilken betydning en anerkendelse af et fradrag for indbetalt børnebidrag havde i relation til, om betingelserne for at være reelt enlig var opfyldt.\nAnkestyrelsen var enig med det sociale nævn i, at ansøger ikke havde ret til ordinært og ekstra børnetilskud i perioden 1. april 1998 - 30. juni 2000, og at hun skulle tilbagebetale det beløb, som hun havde fået udbetalt for den omhandlede periode.\nAnkestyrelsen lagde ved afgørelsen til grund, at Det Sociale Nævn i afgørelse af 18. januar 2001 stadfæstede kommunens afgørelse af 19. juli 2000 om, at ansøger i perioden 1. april 1998 - 30. juni 2000 ikke havde været berettiget til børnetilskud, idet hun ikke vurderedes at være reelt enlig forsørger, og at kommunens tilbagebetalingskrav således fandtes berettiget, jf. børnetilskudslovens §§ 2, 3 og 24, stk. 2.\nVed vurderingen af, om en person reelt var enlig forsørger efter børnetilskudsloven skulle der lægges vægt på karakteren af de involverede personers indbyrdes forhold og på boligforholdene hos den person, som mentes at leve sammen med modtageren af ydelserne, jf. SM B-1-99.\nEfter den nævnte SM-meddelelse skulle der altid foretages en selvstændig, konkret og individuel prøvelse af, om betingelserne for at standse eller kræve tilbagebetaling var opfyldt. Det afgørende var, om det på baggrund af de samlede oplysninger kunne anses for tilstrækkeligt godtgjort, at der forelå et ægteskabslignende forhold med fælles husførelse.\nAnkestyrelsen fandt ikke, at Landsskatterettens kendelse af 10. december 2002, hvorefter fradrag for børnebidrag burde godkendes, kunne begrunde en ændring af nævnets afgørelse af 18. januar 2001.\nAnkestyrelsen lagde herved vægt på, at Landsskatterettens kendelse var truffet på grundlag af ligningslovens § 10, stk. 1, hvorefter bidrag, der betaltes til underhold af den anden ægtefælle eller af børn, der ikke opholdt sig hos bidragsyderen, skulle fradrages i bidragsyderens skattepligtige indkomst.\nAnkestyrelsen lagde endvidere vægt på, at der var tale om to forskellige former for lovgivning, der ikke definerede det at være enlig ens.\nAnkestyrelsen lagde også vægt på, at den omstændighed at der var anerkendt et fradrag for indbetalt børnebidrag efter ligningslovens § 10, stk. 1, ikke betød, at en person automatisk kunne anses for reelt enlig efter børnetilskudsloven, men at det alene var et af de momenter, der indgik i vurderingen af, om betingelserne for at være reelt enlig efter børnetilskudsloven var opfyldt.


Leder du efter cowboyjakke til kvinder? Outlet og tilbud - lige her!\nSå leder du efter cowboyjakke til kvinder behøver du bare klikke her, så finder du helt sikkert det du mangler.\nHvor finder jeg cowboyjakke til kvinder på nettet?\nDer er rigtig mange typer skjorter, så når du leder efter cowboyjakke til kvinder kan det være svært at finde – men vi hjælper gerne! Modeskjorter i alle prisklasser til alle formål, men især cowboyjakke til kvinder kan du finde ved at klikke videre på vores anvisninger.


Fakta om ænder - Danmarks Jægerforbund\nÆgte ænder er en underfamilie af andefugle. Der findes mere end hundrede arter over hele verden, og de opdeles i svømmeænder og dykænder. Se herunder forskellen på svømmeænder og dykænder\nHalen er tydeligt over vandoverfladen, når fuglen ligger på vandet.\nHalen ligger i vandoverfladen; hele fuglen ligger markant tungere i vandet end svømmeænder.\nUnder fødesøgning på vandet er kun hovedet og eventuelt hals og bryst under vand.\nUnder fødesøgning er fuglen helt neddykket.\nFuglen letter lodret fra vandoverfladen.\nFuglen letter først efter tilløb hen over vandoverfladen.\nBenene er placeret cirka midt på kroppen.\nBenene er placeret længere tilbage på kroppen end hos svømmeænder. Mellemste tå er længst. Bagtåen har ingen svømmelap.\nAlle fremadvendte tæer er lige lange. Der er "svømmehud" på bagtåen. Alle lever på eller i nærheden af vand. Kendetegnende for ægte ænder er, at fjerdragten er forskellig mellem de to køn, og hannerne har den mest farvestrålende. Mange ænder har desuden et iøjnefaldende felt på vingerne i en anden farve end resten af vingen. Dette kaldes et vingespejl.\nEt andet kendetegn for de ægte ænder er, at de fælder deres fjer to gange om året. Sidst på sommeren, når andefuglene fælder alle svingfjer på en gang, skifter hannerne (andrikkerne) deres farvestrålende dragt ud med en mere diskret farvet eclipsedragt, der ligner hunnernes (ændernes) og hjælper med at camouflere fuglene, mens de ikke kan flyve. Nogle få måneder senere får andrikkerne deres farvestrålende pragtdragt eller yngledragt tilbage.\nÆnders fødder er flade med svømmehud mellem tæerne. Dette gør, at de meget lettere kan komme frem på vandet. Ænder kan ikke svømme baglæns.\nDe ægte ænder bliver kønsmodne, når de er et år gamle, og parrene dannes kun for én sæson ad gangen. Hunnerne er alene om at ruge og føre ungerne (ællingerne). Andrikken vogter over hunnen, mens hun ruger.\nGravænder er en undtagelse fra ovenstående, da de i højere grad lever på landjorden, kønnene ligner hinanden, og de danner par for livet.