Vejledning om tilskud til producentorganisationers driftsfonde og driftsprogrammer - PDF\nDownload "Vejledning om tilskud til producentorganisationers driftsfonde og driftsprogrammer"\n1 Vejledning om tilskud til producentorganisationers driftsfonde og driftsprogrammer Markedsordningen for frugt og grøntsager April 2012\n2 Kolofon Vejledning om tilskud til producentorganisationers driftsfonde og driftsprogrammer Markedsordningen for frugt og grøntsager Denne vejledning er udarbejdet af NaturErhvervstyrelsen i 2012 Bidragyder(e): Center for Projekttilskud Fotograf(er): Colourbox Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri NaturErhvervstyrelsen Nyropsgade København V Tlf.: Fax: Hjemmeside: ISBN Forord Center for Projekttilskud udgiver en ny udgave af vejledningen om tilskud til producentorganisationers driftsfonde og driftsprogrammer. Baggrunden er det opdaterede retsgrundlag (se afsnit 14) og den ændrede administrative praksis, hvorefter alle driftsprogrammer skal være i overensstemmelse med version 2 af den nationale strategi for frugt- og grøntsagssektoren, december Derudover er en række krav til producentorganisationers planlægning, kontrol og administration af drifts - programmerne og driftsfondene blevet skærpet.\n3 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Om vejledningen gældende i National strategi for bæredygtige driftsprogrammer Producentorganisationer Definition af producentorganisation Andre relevante definitioner Fællesskabsstøtte Driftsfondens finansiering Driftsfondens anvendelse Støttens omfang Referenceperiode Værdien af den afsatte produktion Driftsprogrammers indhold Overordnede krav til driftsprogrammers indhold Obligatoriske miljøforanstaltninger Støtteberettigede foranstaltninger/aktioner Krav til beskrivelse af driftsprogrammers indhold Balance i driftsprogrammer Investeringer Ansøgning om godkendelse/årlig ændring af driftsprogrammer Ansøgning om godkendelse af driftsprogrammer Ansøgning om årlig ændring af driftsprogrammer Varighed, gennemførelse og godkendelse af driftsprogrammer Ansøgning om ændring af driftsprogrammet i årets løb Ansøgning om fællesskabsstøtte Ansøgning Afholdelse af udgifter Producentorganisationens rapporter Udbetaling Forskud Kvartalsvis udbetaling Endelig støtteudbetaling Indikatorer Overvågning og evaluering Kontrol og sanktioner\n4 11.1. Administrativ kontrol Fysisk kontrol Sanktioner Kontaktoplysninger Persondataloven og offentliggørelse af oplysninger om ansøgere og støtteudbetalinger Regelgrundlag Bilag I Driftsprogrammets opbygning samt udtømmende katalog over støtteberettigede aktioner Bilag II Kriterier for støtte til omkostninger ved miljøvenlig håndtering af emballage Bilag III Afskrivninger og værdiansættelse af investeringer på medlemmers bedrifter og producentorganisationens adresse Bilag IV Generelle krav til investeringer på medlemmers bedrifter\n5 1. Indledning 1.1. Om vejledningen gældende i 2012 Denne vejledning omfatter de overordnede retningslinjer for tilskud til producentorganisationers driftsprogrammer og driftsfonde i Danmark. Bemærk at vejledningen er ændret væsentligt i forhold til den tidligere udgave af vejledningen, november Ændringerne består i: opdeling af vejledningen i to vejledninger om henholdsvis anerkendelse af producentorganisationer og tilskud til producentorganisationers driftsfonde og driftsprogrammer henvisninger til den ophævede forordning KFO 1580/2007 er erstattet af henvisninger til ny forordning KFO 543/2011 tilføjelse af henvisninger til de gældende bekendtgørelser skærpede krav til planlægning, kontrol og administration af driftsprogrammer og driftsfonde. Vejledningen har primært til formål at give læseren et indblik i de forordningsmæssige regler for godkendelse, administration, regnskab og dokumentation for driftsprogrammer i forbindelse med ansøgning om udbetaling af fællesskabsstøtte. NaturErhvervstyrelsen har tidligere introduceret en række obligatoriske standardskemaer, der har til formål at standardisere og forenkle diverse proc e- durer i forbindelse med administrationen af ordningen. På tidspunktet for udarbejdelsen af denne vejledning er det dog alene skema C og E, som er opdaterede og lagt på hjemmesiden: Gå til siden med standardskemaer Siden kan også findes ved at følge denne sti: varer>frugt og grønt>vejledning og skema. Skema A: Ansøgning om godkendelse af producentorganisation Skema B: Ansøgningsskema (årlig ansøgning om godkendelse af driftsprogrammer) Skema C: Ændringsanmodning angående driftsprogram 2012 Skema D: Kvartalsanmodning om udbetaling Skema E: Vejledning og ansøgning om udbetaling af støtte til driftsprogram 2011 Skema F: Finansiering Skema G: Årlig statistik Skema H: Årlig inventaroversigt/afskrivningsprofil Skema I: Medlemsoversigt Skema J: Driftsprogram Vejledningen er udarbejdet på basis af det regelgrundlag, der er opsummeret i afsnit 14. Med henblik på at øge brugbarheden af vejledningen i kombination med det gældende retsgrundlag, henvises der i vejledningens enkelte afsnit til forordningsnummer (RFO eller KFO) og artikel, som omhandler de pågældende bestemmelser. Derudover er der henvisning til bekendtgørelsesnummer (BEK) og paragraf, hvor det er relevant. 3\n6 1.2. National strategi for bæredygtige driftsprogrammer Det er et EU-forordningsbestemt krav, at der udarbejdes en national strategi for bæredygtige driftsprogrammer. Det er strategiens formål at optimere fordelingen af de finansielle ressourcer, forenkle ordningen og harmonisere procedurerne og reglerne for udgifternes berettigelse til refusion gennem driftsfonde med procedurerne og reglerne for landdistriktsprogrammet. Producentorganisationernes driftsprogrammer skal være i overensstemmelse med den nationale strategi. I afsnit 4 uddybes de krav, der stilles til driftsprogrammers indhold. (RFO 1234/2007, artikel 103f, KFO 543/2011, artikel 55, 59, litra b) og 104, stk. 2, litra b) ) Denne vejledning supplerer version 2 af den nationale strategi, december Strategien kan findes på NaturErhvervstyrelsens hjemmeside: Gå til siden med den nationale strategi Et katalog over strategiens støtteberettigede aktioner er gengivet i bilag I. 2. Producentorganisationer 2.1. Definition af producentorganisation En producentorganisation er en juridisk person, det vil sige en virksomhed eller organisat ion, som overholder følgende krav: Den er oprettet på initiativ af landbrugere, som dyrker et eller flere af frugt- og grøntsagssektorens produkter og/eller produkter, der udelukkende er bestemt til forarbejdning. Den har til formål at anvende dyrkningsformer, produktionsmetoder og affaldshåndtering, der er miljøvenlige, navnlig med henblik på beskyttelse af kvaliteten af vand, jord og landskab samt bevarelse og fremme af den biologiske mangfoldighed. (RFO 1234/2007, artikel 122, litra a) og b) og artikel 125b) 2.2. Andre relevante definitioner Ved en producent forstås en landbruger defineret som en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer, hvis bedrift befinder sig på Fællesskabets område, og som udøver en landbrugsaktivitet. Ved bedrift forstås den samlede bedrift dækkende alle producentens producerende enheder. (RFO 1234/2007, artikel 2, stk. 2, litra a), RFO 73/2009, artikel 2, litra a), KFO 543/2011, a rtikel 19, stk. 1, litra a) og BEK nr af 2008, 2, stk. 3) En producent kan være medlem af en eller flere producentorganisationer, men kan alene være medlem af én producentorganisation pr. produktkategori. (RFO 1234/2007, artikel 125a, stk. 1. litra b)) Reglerne omkring godkendelse af en producentorganisation for et eller flere produkter og medlemskab af en producentorganisation vil blive beskrevet i en ny version af Vejledning om anerkendelse af producentorganisationer. 4\n7 3. Fællesskabsstøtte 3.1. Driftsfondens finansiering Der kan ydes fællesskabsstøtte til producentorganisationer, som opretter en driftsfond Driftsfonden må udelukkende anvendes til finansiering af driftsprogrammer, som er godkendt af NaturErhvervstyrelsen. Driftsfonden skal finansieres af bidrag fra producentorganisationens medlemmer eller producentorganisationen selv og fællesskabsstøtten. (RFO 1234/2007, artikel 103b) Medlemmernes bidrag til driftsfonden fastsættes af producentorganisationen Udnyttelsen af driftsfonden skal kunne komme alle producenter til gode. Alle producenter skal kunne være med til på demokratisk vis at træffe beslutning om anvendelsen af producen torganisationens driftsfond og om de finansielle bidrag til driftsfonden. (KFO 543/2011, artikel 53) 3.2. Driftsfondens anvendelse Driftsfonden må kun anvendes til gennemførelse af godkendte driftsprogrammer, der er i overensstemmelse med den nationale strategi. Alle udgifter og indtægter i driftsfonden skal kunne identificeres, kontrolleres og attesteres af eksterne revisorer. Med udgift og indtægt menes, at beløbet fysisk er blevet overført. Der skal oprettes en særskilt bankkonto til driftsfonden, hvis producentorganisationen ikke har gjort det i forvejen. Fra kontoen må der kun være transaktioner til finansiering af driftsfonden, og disse skal kunne identificeres i overensstemmelse med projektbeskrivelser, bankudtog og fakturaer. Driftsfondens regnskab skal holdes adskilt fra producentorganisationens regnskab og samtidigt indgå som punkt og opstilling i producentorganisationens regnskab. Der kan læses mere om kravene til driftsfondens regnskab i kapitel 4 i version 2 af den nationale strategi. Fakturaer, der vedrører driftsprogrammet, skal stiles til producentorganisationen. Kun originalfakturaer må indgå i regnskabet. Driftsfondens regnskab skal attesteres af en statsautoriseret eller registreret revisor. (RFO 1234/2007, artikel 103b, stk. 2, KFO 543/2011, artikel 52, 55, stk. 4, 104, stk. 2, litra b) og 105, stk. 2 og 3 og BEK nr af 2008, 8 og 11) 3.3. Støttens omfang Den finansielle fællesskabsstøtte er som udgangspunkt lig med de finansielle bidrag fra medlemmerne, jf. afsnit 3.1. Fællesskabsstøtten til driftsprogrammer vil typisk udgøre 50 % af de reelt afholdte udgifter, dog begrænset ved et støtteloft på 4,1 % af værdien af producentorganisationens afsatte produktion. Efter anmodning fra producentorganisationen kan støttens andel af de reelt afholdte udgifter for - højes til 60 % for et driftsprogram eller en del af et driftsprogram, såfremt det opfylder mindst én af følgende betingelser: 5\n8 det kun vedrører særlig støtte til produktion af økologiske produkter, som er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter det omfatter kun specifik støtte til foranstaltninger, der fremmer børns forbrug af frugt og grøntsager i uddannelsesinstitutioner det er det første, der er forelagt af en anerkendt producentorganisation, som er lagt sa mmen med en anden anerkendt producentorganisation det er det første, der skal forelægges af en anerkendt sammenslutning af producentorganisationer. Støtteloftet på 4,1 % kan forhøjes til 4,6 % af værdien af producentorganisationens afsatte produk - tion, hvis beløbet, der overstiger 4,1 % af værdien af den afsatte produktion, udelu kkende anvendes til kriseforanstaltninger. (RFO 1234/2007, artikel 103d, stk. 1-3) 3.4. Referenceperiode Støtteloftet, jf. afsnit 3.3, beregnes hvert år på grundlag af værdien af den afsatte produktion i en tolv måneders referenceperiode. Referenceperioden er som udgangspunkt gældende for hele programmets forløb. Referenceperioden fastsættes for hver producentorganisation på én af følgende måder: en tolv måneders periode, der begynder tidligst den 1. januar tre år før driftsprogrammet påbegyndes og slutter senest 1. august året før driftsprogrammet påbegyndes gennemsnitsværdien af tre på hinanden følgende tolv måneders perioder, der begynder tidligst den 1. januar fem år før driftsprogrammet påbegyndes, og slutter senest den 1. august året før driftsprogrammet begynder. Tolv måneders perioden skal være producentorganisationens regnskabsperiode. Referenceperioden skal løbe over én af følgende perioder: 1. januar 31. december eller 1. juli 30. juni. (KFO 543/2011, artikel 51 og BEK nr af 2008, 7, stk. 4 og 5) 3.5. Værdien af den afsatte produktion Værdien af den afsatte produktion omfatter alene producentorganisationernes medlemmers produk - tion, når produkterne forlader producentorganisationen. Den afsatte produktions værdi omfatter kun de frugter og grøntsager, som producentorganisationen er anerkendt for. Den afsatte produktion faktureres ab producentorganisation. Produkterne må være emballerede, klargjorte eller have gennemgået første forarbejdning. Klargøring omfatter bl.a. rensning, udskæring, trimning og tørring. Første forarbejdning indebærer en forarbejdning af en frugt eller grøntsag til et andet produkt. Dette omfatter fx grøntsager, der er konserverede eller tilberedte, jf. diverse varer nævnt i bilag I, del X i Rådets forordning (EF) nr. 1234/\n9 For forarbejdet frugt og grøntsager beregnes den afsatte produktions værdi dog som en fast procentsats af disse forarbejdede produkters fakturerede værdi. Procentsatserne er anført i artikel 50, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. Værdien af den afsatte produktion er eksklusive moms. I Danmark foretages ingen korrektion af omsætningen i referenceperioden ( referenceomsætningen ), som følge af at medlemmer er udtrådt af producentorganisationen, eller som følge af at nye medlemmer er indtrådt i producentorganisationen i perioden fra afslutningen af reference - perioden og til ansøgningstidspunktet. Ved ansøgningstidspunktet forstås fristen for ansøgning om godkendelse af et driftsprogram. Værdien af den afsatte produktion opgøres for hver tolv måneders periode, jf. afsnit 3.4. En statsautoriseret eller registreret revisor attesterer, at værdien er opgjort korrekt. (KFO 543/2011, artikel 50 og 107, stk. 2, og BEK nr af 2008, 7, stk. 6 og 7) 4. Driftsprogrammers indhold 4.1. Overordnede krav til driftsprogrammers indhold For at være berettiget til fællesskabsstøtte skal driftsprogrammer være i overensstemmelse med den nationale strategi og have to eller flere af følgende mål: planlægning og tilpasning af produktionen til efterspørgslen, navnlig hvad angår kvalitet og mængde koncentration af udbuddet og afsætningen af medlemmernes produktion optimering af produktionsomkostningerne og stabilisering af producentpriserne. Alternativt skal driftsprogrammerne omfatte to eller flere af følgende mål: at planlægge produktionen at forbedre produkternes kvalitet at øge produkternes handelsværdi salgsfremmende foranstaltninger for både friske og forarbejdede produkter fremme af miljøforanstaltninger og miljøvenlige produktionsmetoder, herunder økologisk landbrug kriseforebyggelse og styring. Et driftsprogram består af foranstaltninger og aktioner. Definitionen af en foranstaltning og en aktion kan findes i artikel 19, stk. 1, litra g) og h) i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. De seks punkter i den sidste opremsning ovenfor er både mål og foranstalt - ninger. Producentorganisationen bør fordelt på blandt andet disse foranstaltninger udvælge de påtænkte aktioner, der er medtaget i den nationale strategi, jf. afsnit 4.3. For at opnå et samlet godkendt driftsprogram er det ligeledes obligatorisk, at programmet omfatter miljøforanstaltninger, jf. afsnit 4.2. Se også bilag I: Driftsprogrammets opbygning samt udtømmende katalog over støtteberettigede aktioner. (RFO 1234/2007, artikel 103c, stk. 1 og 3) 7\n10 4.2. Obligatoriske miljøforanstaltninger Det er obligatorisk, at alle driftsprogrammer omfatter miljømål. Et driftsprogram skal afse mindst 10 % af udgifterne til miljøaktioner. Dette krav opgøres som et gennemsnit over en 3 eller 5 årig periode. Periodens længde er afhængig af driftsprogrammets varighed. Dette vil sige, at producent - organisationen ikke hvert år skal anvende mindst 10 % af driftsfondens budget til miljøaktioner. Såfremt NaturErhvervstyrelsen efter sidste driftsprogramår konstaterer, at de afholdte udgifter til miljøaktioner ikke udgør mindst 10 % af de samlede flerårige udgifter, vil det 3 eller 5 årige driftsprogram som udgangspunkt ikke være støtteberettiget. Dette udmøntes ved, at vi reducerer støtteudbetalingen til det sidste driftsprogramår, indtil 10 % - kravet er overholdt. Investeringer, der øger miljøbelastningen, er kun tilladt, såfremt der træffes effektive foranstalt - ninger til at beskytte miljøet mod belastningen. (RFO 1234/2007, artikel 103c, stk. 3 og 5, BEK nr af 2008, 11, stk. 2, jf. BEK nr af 2011, 1 ) Vi har udarbejdet en miljøpositivliste, hvoraf de støtteberettigede miljøinvesteringer fremgår. Listen er udtømmende for driftsprogramåret Producentorganisationer kan løbende foreslå investeringer, der efter deres opfattelse bør tilføjes til listen. Vi opdaterer listen en gang om året Støtteberettigede foranstaltninger/aktioner Den nationale strategi giver en udtømmende beskrivelse af støtteberettigede aktioner fordelt på foranstaltningerne: 1) aktioner vedr. produktionsplanlægning 2) aktioner vedrørende forbedring eller opretholdelse af produktkvalitet 3) aktioner vedrørende forbedring af afsætning og kommunikationsaktiviteter 4) forskning og forsøgsmæssig produktion 5) uddannelsesaktioner 6) kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger 7) miljøaktioner 8) andre aktionstyper Producentorganisationen kan tage udgangspunkt i de i bilag I opsummerede aktioner ved tilrettelæggelsen af et samlet driftsprogram. I bilag IX til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 kan producentorganisationen desuden finde en liste over aktioner og udgifter, der ikke er støtteberettigede. Alle driftsprogrammer skal være i overensstemmelse med den nationale strategi. (KFO 543/2011, artikel 104, stk. 2, litra b)) I det Udtømmende katalog over støtteberettigede aktioner i bilag I er der opregnet tre aktionstyper under kriseforanstaltningerne. Producentorganisationer kan medtage høstforsikringsaktioner under driftsprogramåret 2012 og frem, mens aktionerne tilbagekøb fra markedet og grøn høst/undladt høst som udgangspunkt ikke kan indgå i driftsprogrammerne. I tilfælde af afsætningskriser på europæisk plan vil Fødevareministeriet overveje, om aktionerne tilbagekøb og grøn høst/undladt høst kan anvendes. Læs mere om kriseforanstaltningerne i afsnit i den nationale strategi. Af bilag II fremgår særlige krav for støtte til udgifter vedrørende miljøvenlig håndtering af emballage, som hører til aktionerne 1.4, 7.1 og 7.2. (KFO 543/2011, artikel 60, stk. 4) 8\n11 4.4. Krav til beskrivelse af driftsprogrammers indhold Driftsprogrammerne skal tage udgangspunkt i den nationale strategi og brugen af indikatorer. I den nationale strategi er fastsat indikatorer til alle de medtagede aktioner. Læs mere om indikatorer i afsnit 9. Driftsprogrammer skal indeholde følgende: En beskrivelse af udgangssituationen, som, hvor det er relevant, er baseret på udgangsindikatorer De mål, der er opstillet for driftsprogrammet, under hensyntagen til produktions- og afsætningsmuligheder En forklaring på, hvorledes driftsprogrammet bidrager til den nationale strategi En bekræftelse af, at programmet er i overensstemmelse med den nationale strategi, herunder den tilstræbte balance mellem aktiviteterne. I beskrivelsen af målene skal der henvises til de mål, der er defineret i den nationale strategi, og der skal angives målelige mål for at lette overvågningen af de fremskridt, som gradvis sker i gennemførelsen af programmet En detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger og enkeltaktioner, der skal gennemføres, og de midler, der skal anvendes for at nå målene i hvert af de år, hvori programmet gennemføres. Det anføres i beskrivelsen, i hvor høj grad de forskellige foreslåede foranstaltninger: a) supplerer og er i overensstemmelse med andre foranstaltninger, herunder foranstaltninger, der finansieres eller er berettigede til støtte fra andre EU-fonde, og navnlig støtte til udvikling af landdistrikter. I den forbindelse skal der, hvis det er relevant, henvises til foranstaltninger, som er gennemført under tidligere driftsprogrammer b) ikke medfører risiko for dobbeltfinansiering fra EU-fonde. Programmets varighed, idet alle driftsprogrammer skal løbe fra 3 til 5 år, og De finansielle aspekter: a) beregningsmetoden og størrelsen af de finansielle bidrag b) proceduren for finansiering af driftsfonden c) de oplysninger, der er nødvendige for at begrunde bidrag af forskellig størrelse, og d) budgettet og tidsplanen for gennemførelse af foranstaltningerne i hvert af de år, programmet gennemføres. (KFO 543/2011, artikel 59) 4.5. Balance i driftsprogrammer For at sikre en passende balance mellem de forskellige foranstaltninger i driftsprogrammerne har NaturErhvervstyrelsen i den nationale strategi fastsat, hvor stor en del af driftsfondens budget der kan anvendes på en enkelt foranstaltning. Vi har således fastsat, at et driftsprogram som udgangspunkt skal omfatte mindst 4 forskellige foranstaltninger. Desuden må foranstaltning 1 produktionsplanlægning og foranstaltning 2 produktkvalitet tilsammen højst udgøre 65 % af de årlige investeringer under et driftsprogram. Udgifterne til aktioner, der vedrører miljøvenlig håndt ering af emballage, må højst udgøre 20 % af de årlige investeringer under et driftsprogram. Læs mere om dette emne i afsnittet Balance i driftsprogrammet i kapitel 3 i version 2 af den nationale strategi. I Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 er der endvidere anført, at kriseforanstaltninger højst må udgøre en tredjedel af de udgifter, der afholdes inden for rammerne af driftsprogrammet. (KFO 543/2011, artikel 55, stk. 5, RFO 1234/2007, artikel 103c, stk. 2) 9\n12 4.6. Investeringer Under hver aktion er der mulighed for at foretage flere investeringer. Investeringer kan både placeres på et medlems bedrift og på producentorganisationens adresse. Fysiske investeringer kan dog ikke placeres hos ikke-producerende medlemmer, jf. afsnit 3.2. i version 2 af den nationale strategi. Producentorganisationer skal hvert år indsende en samlet inventaroversigt i forbindelse med ansøgningen om udbetaling af støtte, jf. afsnit Kollektive investeringer Hovedformålet med markedsordningen for frugt og grønt er, at udbuddet koncentreres gennem producentorganisationerne for at styrke producenternes markedsposition over for aftagerne. Producentorganisationerne skal koncentrere udbuddet og afsætningen af de af medlemmernes produkter, som producentorganisationerne er anerkendt for. Målet er, at producentorganisat ionens medlemmer står sammen som en kollektiv enhed. Investeringer bør derfor i høj grad være kollektive. (RFO 1182/2007, præambel 10 og RFO 1234/2007, artikel 122) Rådgivning, kurser, erfa-møder, kvalitetskontrol hos producentorganisationen, reklame, forskning og udvikling betragtes pr. definition som værende kollektive investeringer. Det samme gør sig gældende for investeringer, der er placeret på producentorganisationens adresse. For driftsprogramåret 2012 gælder der et krav om, at investeringer under aktion 1.1, 2.1 og 2.2 (jf. bilag I), der placeres på medlemmers bedrifter, skal være kollektive. De specifikke krav, som investeringerne skal opfylde, fremgår af afsnit af version 2 af den nationale strategi Investeringer på medlemmers bedrifter Mindst 5 % af en investering på et medlems bedrift skal finansieres af medlemmernes fællesbidrag til driftsfonden. Afhængigt af om EU yder 50 % eller 60 % støtte til aktionen, kan medlemmet selv maksimalt finansiere 45 % eller 35 % af investeringen. Der kan læses mere om investeringer på medlemmers bedrifter i afsnit 4 i version 2 af den nationale strategi. De generelle krav til investeringer på medlemmers bedrifter fremgår af bilag IV. Investeringer, der er placeret på medlemmers bedrifter, afskrives efter de regler, der er anført i bilag III Centraliseret indkøb af investeringer Da producentorganisationen er ansvarlig for administrationen af driftsfonden og implement eringen af driftsprogrammet, bør producentorganisationen spille en aktiv rolle i forhold til planlægningen og indkøb af investeringer. Producentorganisationen har pligt til at undersøge mulighederne for alternative udbydere og stordriftsfordele i forbindelse med valg af leverandør. I forbindelse med kontrol skal producentorganisationen kunne redegøre for, hvordan dette krav er overholdt, og for sin indkøbsstrategi. Dette krav gælder for alle driftsfondens udgifter. For driftsprogramåret 2012 gælder, at udgifter til investeringer alene er støtteberettigede, hvis producentorganisationen har afholdt dem. 10\n13 Producentorganisationen kan sende en begrundet ansøgning om dispensation fra kravet om centrali - seret indkøb til NaturErhvervstyrelsen. Læs mere om centraliseret indkøb af investeringer i afsnit i version 2 af den nationale strategi. 5. Ansøgning om godkendelse/årlig ændring af driftsprogrammer 5.1. Ansøgning om godkendelse af driftsprogrammer Ansøgning om godkendelse af 3 eller 5 årige driftsprogrammer skal fremsendes elektronisk til NaturErhvervstyrelsen Hvis producentorganisationen har vanskeligheder med at søge elektronisk, kan organisationen kontakte os. Se vores kontaktoplysninger i afsnit 12. Ansøgningen skal være os i hænde senest den 15. oktober. Vi kan dog i særlige tilfælde udsætte tidsfristen for indsendelse af ansøgningen. Ansøgningen indsendes via et ansøgningsskema, som på tidspunktet for udarbejdelsen af denne vejledning ikke er tilgængelig på vores hjemmeside. Ansøgningen indeholder et udkast til et 3 eller 5 årigt driftsprogram, der skal være opbygget på den måde, som er beskrevet i afsnit 4 og bilag I. (RFO 1234/2007, artikel 103g, KFO 543/2011, artikel 54, 63, BEK nr af 2008, 9) 5.2. Ansøgning om årlig ændring af driftsprogrammer Ansøgning om ændring af et igangværende driftsprogram for det efterfølgende år skal fremsendes elektronisk til NaturErhvervstyrelsen Hvis producentorganisationen har vanskeligheder med at søge elektronisk, kan organisationen kontakte os. Se vores kontaktoplysninger i afsnit 12. Ansøgningen skal være os i hænde senest den 15. oktober og skal vedlægges dokumentation for årsagen til ændringerne og deres art og betydning. Ansøgningen indsendes via ansøgningsskema B: Ansøgningsskema (årlig ansøgning om godkendelse af driftsprogrammer). Vi kan i særlige tilfælde udsætte tidsfristen for indsendelse af ansøgningen. På tidspunktet for udarbejdelsen af denne vejledning var det ikke muligt at åbne skema B på vores hjemmeside, idet vi er i gang med at opdatere skemaerne. Find link til siden med skemaet i afsnit 1.1. Ansøgningsskema B vil indeholde en vejledning i, hvordan den skal udfyldes, og hvilke dokumenter, der skal vedlægges ansøgningen. I denne sammenhæng vil producentorganisationen skulle udfylde skema H: Aktionsoversigt og skema J: Driftsprogram. (RFO 1234/2007, artikel 103g, KFO 543/2011, artikel 54, 65, BEK nr af 2008, 9) 11\n14 5.3. Varighed, gennemførelse og godkendelse af driftsprogrammer Driftsprogrammer skal have en varighed på mindst 3 og højest 5 år. Driftsprogrammer gennemføres i årlige perioder fra 1. januar til 31. december. Programmer, der godkendes senest den 15. december, gennemføres fra den 1. januar det følgende år. (RFO 1234/2007 artikel 103g, stk. 6, KFO 543/2011, artikel 67) Efter modtagelse af driftsprogrammer inklusive budget bliver de gennemgået af NaturErhvervstyrelsen. Vores gennemgang af de enkelte foranstaltninger og aktioner kan medføre krav om ændringer, afvisning eller godkendelse. Vi træffer beslutning om godkendelse af driftsprogrammer og budget senest den 15. december i det år, hvor de er forelagt. Vi kan dog udskyde denne frist til senest den 20. januar året efter, ansøgningen er indgivet. De samme tidsfrister gælder for beslutninger om godkendelse af årlige ændringer af driftsprogrammer. (RFO 1234/2007, artikel 103g, stk. 1, KFO 543/2011, artikel 64 og 65) 6. Ansøgning om ændring af driftsprogrammet i årets løb Ansøgning om ændring af driftsprogrammet i årets løb skal være NaturErhvervstyrelsen i hænde senest den 1. november i det år, hvor driftsprogrammet gennemføres. Ændringen må kun omfatte foranstaltninger og/eller aktioner, der endnu ikke er gennemført eller betalt, og kan omfatte: kun delvis gennemførelse af driftsprogrammet ændring af foranstaltninger og/eller aktioner i driftsprogrammet en forhøjelse af budgettet i driftsprogrammet med op til 25 %, hvis de overordnede formål med driftsprogrammet fastholdes. Nye foranstaltninger i driftsprogrammet, samt foranstaltninger, hvor budgettet for foranstaltningen øges med mere end 20 %, skal forhåndsgodkendes af NaturErhvervstyrelsen. Det accepteres dog uden forhåndsgodkendelse, at udgifter til de enkelte foranstaltninger i drifts - programmet overskrides med op til 20 %, forudsat at støtteloftet på 4,1 % af værdien af producentorganisationens afsatte produktion ikke overskrides. Alle andre ændringer kan først afholdes, efter at vi har godkendt dem. Vi vil normalt behandle anmodningen om ændringen af driftsprogrammet inden for tre måneder efter modtagelsen. (KFO 543/2011, artikel 66, BEK nr af 2008, 10) Ansøgning om ændring af et driftsprogram i årets løb skal ske via ansøgningsskema C: Ændringsanmodning, som skal sendes til Find link til siden med skemaet i afsnit 1.1. Hvis producentorganisationen har vanskeligheder med at søge elektronisk, kan organisationen kontakte os. Se vores kontaktoplysninger i afsnit\n15 7. Ansøgning om fællesskabsstøtte 7.1. Ansøgning Ansøgninger om udbetaling af fællesskabsstøtte eller reststøtte indsendes senest den 15. februar året efter det driftsprogramår, som ansøgningerne vedrører. Ved modtagelse af ansøgning efter den 15. februar reduceres støtten med 1 % for hver dag, ansøgningsfristen overskrides. (KFO 543/2011, artikel 69) Ansøgningen skal indsendes via ansøgningsskema E: Vejledning og ansøgning om udbetaling af støtte til Find link til siden med skemaet i afsnit 1.1. Hvis producentorganisationen har vanskeligheder med at søge elektronisk, kan organisationen kontakte os. Se vores kontaktoplysninger i afsnit 12. Det fremgår af vejledningen i skema E, hvilke excel-ark der skal udfyldes, og hvilke dokumenter der skal vedlægges ansøgningen. Ansøgningen skal normalt blandt andet være ledsaget af en opgørelse over inventar (skema H: Årlig inventaroversigt/afskrivningsprofil), en me dlemsoversigt (skema I: medlemsoversigt) samt en årsrapport vedrørende gennemførelse af driftsprogrammet, jf. afsnit Afholdelse af udgifter Udgifter til driftsprogrammet, der medtages i den årlige ansøgning om støtteudbetaling, skal betales i driftsprogramåret, med mindre producentorganisationen har fået bevilliget udsættelse for betaling til senest den 30. april året efter. Producentorganisationen kan søge om udsættelse, hvis følgende kan dokumenteres: a) foranstaltningerne kunne ikke gennemføres senest den 31. december i året for driftsprogrammets gennemførelse af årsager, som ikke kan tilskrives den pågældende producentorganisation b) foranstaltningerne kan gennemføres senest den 30. april det følgende år, og c) der indgår til stadighed et tilsvarende bidrag fra producentorganisationen i driftsfonden. Anmodningen om udsættelse for betaling skal være NaturErhvervstyrelsen i hænde senest den 31. januar. Faktura og eventuel anden dokumentation for, at udgiften ikke kunne afholdes før årsskiftet, vedlægges anmodningen om udsættelse. Forsinket betaling skal godkendes af os, inden udgiften afholdes, og inden ansøgning om udbetaling af støtte for udgiften indsendes. Når udgiften er afholdt, skal betalingsdokumentationen hurtigst muligt indsendes til os. (KFO 543/2011, artikel 60, stk. 2, og 69, stk. 3) 7.3. Producentorganisationens rapporter Producentorganisationen aflægger årlige rapporter, der ledsager støtteansøgningerne, om gennemførelsen af driftsprogrammer, hvortil der kan ydes støtte inden for en driftsfonds rammer. Rapporterne vedrører følgende: driftsprogrammer, der blev gennemført det foregående år større ændringer af driftsprogrammer forskelle mellem anslået støtte og den støtte, der er ansøgt om. For hvert driftsprogram, der gennemføres, beskriver producentorganisationen de enkelte foranstaltninger, eventuelt ud fra indikatorerne fastsat for de enkelte aktioner angivet i den nat ionale strategi. 13\n16 Yderligere skitseres også større problemer, der er forbundet med at forvalte programmet, og hvilke løsninger man brugte for at sikre en effektiv gennemførelse af programmet. For driftsprogrammets sidste år udarbejder producentorganisationen en endelig rapport, der træder i stedet for den årlige rapport, der viser, i hvilket omfang programmets mål er opfyldt. Der skal herunder redegøres for ændringer i programmet, for faktorer der havde afgørende betydning for pro - grammets succes og for erfaringer, der kan få væsentlig indflydelse på fremtidige og igangværende programmer. (KFO 543/2011, artikel 96 og 126) Rapporten indsendes sammen med støtteansøgningen, jf. afsnit 7.1. Hvis en producentorganisation undlader at sende en meddelelse, som kræves i henhold til forordning nr. 1234/2007 eller nr. 543/2011, eller hvis meddelelsen ud fra de objektive kendsgerninger, som vi er bekendt med, anses for urigtig, suspenderes producentorganisationens anerkendelse, indtil der er fremsendt en korrekt meddelelse. (KFO 543/2011, artikel 96, stk. 5) 8. Udbetaling 8.1. Forskud Producentorganisationerne kan søge om forskudsudbetalinger af den andel af støtten, som svarer til de forventede udgifter i forbindelse med det godkendte driftsprogram for det pågældende kvartal. Forskudsansøgninger skal indgives den første måned i kvartalet: henholdsvis januar, april, juli og oktober. Det samlede forskud for et givet år må ikke overstige 80 % af den godkendte støtte til driftsprogrammet. (KFO 543/2011, artikel 71, stk. 1 og stk. 2, BEK nr af 2008, 12) Sikkerhedsstillelse Forskud udbetales mod, at der stilles en sikkerhed, som svarer til 110 % af forskuddet. Der kan indgives ansøgninger om frigivelse af sikkerhedsstillelse i det igangværende driftsprogr amår. Hvis betingelserne er opfyldt, frigives sikkerhedsstillelsen for op til 80 % af forskuddet. Ved konstatering af uregelmæssigheder inddrages sikkerhedsstillelsen i forhold til omfanget af uregelmæssigheden. (KFO 543/2011, artikel 71, stk. 3, 4 og 5) 8.2. Kvartalsvis udbetaling Producentorganisationen kan ansøge om udbetaling af den del af støtten, som svarer til de udgifter, der er afholdt i forbindelse med driftsprogrammet i de tre foregående måneder. Ansøgninger kan indgives i april, juli og oktober. I ansøgningen modregnes et eventuelt udbetalt forskud for den pågældende tremåneders periode i opgørelsen af udgifterne. Betalingerne i forbindelse med ansøgninger om kvartalsvise udbetalinger må ikke overstige 80 % af den del af støtten, som svarer til de afholdte udgifter for den pågældende periode. (KFO 543/2011, artikel 72, BEK nr af 2008, 13) 14\n17 Ansøgning om kvartalsvis udbetaling skal ske via ansøgningsskema D: Kvartalsanmodning om udbetaling, som skal sendes til Hvis producentorganisationen har vanskeligheder med at søge elektronisk, kan producentorganisationen kontakte os. Se vores kontaktoplysninger i afsnit 12. På tidspunktet for udarbejdelsen af denne vejledning var det ikke muligt at åbne skema D på vores hjemmeside, idet vi er i gang med at opdatere skemaerne. Find link til siden med skemaet i afsnit Endelig støtteudbetaling NaturErhvervstyrelsen udbetaler den årlige støtte eller reststøtte til driftsprogrammer senest den 15. oktober i året efter det år, programmet er gennemført. Der vil alene være tale om reststøtte i de tilfælde, hvor producentorganisationer har modtaget forskudsudbetalinger og/eller kvartalsvise udbe - talinger. Se afsnit 7.1 for flere oplysninger omkring ansøgningsproceduren. (KFO 543/2011, artikel 70, BEK nr af 2008, 14, stk. 2) 9. Indikatorer Det er obligatorisk, at producentorganisationer ved udarbejdelsen af driftsprogrammer gør brug af præstationsindikatorer. Fremskridt, effektivitet og gennemslagskraft skal således vurderes ved hjælp af et sæt fælles præstationsindikatorer for udgangssituationen og den økonomiske gennemførelse, outputtet, resultaterne og virkningerne af de driftsprogrammer, der iværksættes. Hensigten hermed er, at man i højere grad kan måle effekten af et tiltag og ikke bare omkostning - erne. Ved fx at opgøre hvor mange medlemmer der deltager, udgifter og hvor meget produktionen øges i forbindelse med en bestemt aktion, får man et målbart indtryk af aktionens værdi og genne m- slagskraft. Indikatorerne kan dermed anskues som målbare oplysninger, der giver et bedre grundlag at vurdere driftsprogrammerne på. Den nationale strategi opererer med fem slags indikatorer, der udgør det fælles sæt af præstations - indikatorer. De tre første indikatorer måler effektiviteten af de enkelte aktioner, mens de to sidste mere overordnet vurderer effektiviteten af hele driftsprogrammet. Inputindikator: investeringen i en aktion i kr. Outputindikator: omfanget af en aktion fx antallet af deltagere i aktionen Resultatindikator: kvantificeringen af aktionens resultat fx reduktionen af pesticid pr. hektar Effektindikator: tilstanden på indsatsområdet efter gennemførelse af driftsprogrammet fx skønnet ændring i producentorganisationens samlede vandforbrug. Referencen for ændring er udgangsindikatoren ved programmets start, se nedenfor. Udgangsindikator: Tilstanden på indsatsområdet ved driftsprogrammets begyndelse fx værdien af den samlede produktion før et produktionsfremmende tiltag. Indledningsvis bruger man udgangsindikatorerne til at vurdere udgangssituationen, behovet for den planlagte aktion og de muligheder, den medfører. Senere sammenligner man udgangsindikatorer med effektindikatorer for at måle, hvilke forandringer man opnåede med driftsprogrammet. Det er derfor nødvendigt, at producentorganisationen løbende indsamler en række data før, under og efter hver foranstaltnings gennemførelse. (KFO 543/2011, artikel 125 og 126) 15\n18 I afsnit 3.2 i version 2 af den nationale strategi er skitseret indikatorer tilhørende alle støtteberettigede foranstaltninger/aktioner. Der kan desuden læses mere om indikatorer i afsnittet Indikatorsystemet i kapitel 3 i version 2 af den nationale strategi. Driftsprogrammer skal være i overensstemmelse med den nationale strategi, også hvad angår indikatorer. Der udbetales ikke støtte til aktioner, hvor indikatorerne ikke er opgjort korrekt. (KFO 543/2011, artikel 59, litra b) 10. Overvågning og evaluering Producentorganisationerne sikrer overvågningen og evalueringen af deres driftsprogrammer ved brug af relevante indikatorer blandt de fælles præstationsindikatorer, der er anført i den nationale strategi. Til dette formål indfører producentorganisationerne et system til indsamling, registrering og vedligeholdelse af den information, der kræves for at udarbejde disse indikatorer. Overvågningen skal sigte mod at vurdere de fremskridt, der gøres med at opfylde de specifi kke mål for driftsprogrammet. Det sker ved hjælp af økonomiske indikatorer, outputindikatorer og resultat - indikatorer, jf. afsnit 9. Resultaterne heraf benyttes til at: a) kontrollere programgennemførelsens kvalitet b) påvise eventuelle behov for justeringer eller revision af driftsprogrammet med henblik på at nå de mål, der er opstillet for det, eller at forbedre programmets forvaltning, herunder dets økonomiske forvaltning c) bidrage til opfyldelsen af rapporteringskravene i forbindelse med driftsprogrammets gennemførelse. Resultaterne af overvågningen beskrives i den årlige rapport, som producentorganisationen i henhold til afsnit 7.3 skal indsende til NaturErhvervstyrelsen. Evalueringen skal foretages i form af en særskilt midtvejsevalueringsrapport. Midtvejsevalueringen, der kan udføres med bistand fra et specialiseret konsulentfirma, skal sigte mod bl.a. at klarlægge driftsprogrammets effektivitet og gennemslagskraft for at vurdere, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at nå programmets overordnede mål. Der kan i denne forbindelse gøres brug af de fælles indikatorer vedrørende udgangssituationen, resultaterne og, hvis det er relevant, virkninger - ne. Hvor det er relevant, omfatter midtvejsevalueringen en kvalitativ vurdering af resultaterne af miljøaktionerne og deres virkninger med hensyn til: a) forebyggelse af jorderosion b) reduktion i brugen og/eller bedre forvaltning af plantebeskyttelsesmidler c) beskyttelse af levesteder og biodiversiteten eller d) bevaring af landskabet. Resultaterne heraf benyttes til at: a) forbedre kvaliteten af de driftsprogrammer, der forvaltes af producentorganisationen 16\n19 b) klarlægge, om der er behov for mere omfattende ændringer af driftsprogrammet c) bidrage til opfyldelsen af rapporteringskravene i forbindelse med driftsprogrammernes gennemførelse og d) høste erfaringer, der kan udnyttes til at forbedre kvaliteten og effektiviteten af de fremtidige driftsprogrammer, som producentorganisationen skal forvalte. Midtvejsevalueringen udføres under driftsprogrammets gennemførelse og i så god tid, at resultater - ne af evalueringen kan indgå i forberedelsen af det efterfølgende driftsprogram. Midtvejsevalueringsrapporten knyttes som bilag til den tilsvarende årlige rapport, der er nævnt i afsnit 7.3. (KFO 543/2001, artikel 126) 11. Kontrol og sanktioner Ved at søge om godkendelse af et driftsprogram eller om udbetaling af støtte til et driftsprogram forpligter producentorganisationen sig til at bidrage til national og eventuel fællesskabskontrol. Kontrollen omfatter blandt andet anerkendelseskriteriernes opfyldelse, gennemførelsen af foranstaltninger og faktisk afholdte udgifter i forhold til ansøgt støtte. NaturErhvervstyrelsen, Center for Projekttilskud, Virksomhed foretager den administrative kontrol, mens NaturErhvervstyrelsen, Center for Kontrol, Koordinering udfører den fysiske kontrol hos producentorganisationen og eventuelt hos dens medlemmer. (BEK nr af 2008, 17, jf. BEK nr af 2011, 1) Administrativ kontrol NaturErhvervstyrelsen, Center for Projekttilskud, Virksomhed foretager administrativ kontrol af alle anmodninger om anerkendelse, ansøgninger om godkendelse af driftsprogrammer, ansøgninger om ændring af driftsprogrammer, støtteansøgninger og betalingsanmodninger. Ved den administrative kontrol undersøger vi, om ansøgningerne opfylder alle krav, der stilles i forordningerne, bekendtgørelserne og den nationale strategi. Den administrative kontrol af ansøgninger om støtteudbetalinger til driftsprogrammer omfatter blandt andet kontrol af: a) den årlige eller i givet fald den endelige rapport, der fremsendes sammen med ansøgningen om driftsprogrammets gennemførelse b) værdien af den afsatte produktion, bidragene til driftsfonden og de afholdte udgifter c) at de pågældende produkter og tjenesteydelser er leveret, og at der er tale om reelle udgifter d) at de gennemførte aktioner svarer til dem, der var anført i det godkendte drifts program, og e) at de finansielle begrænsninger og lofter mv. er overholdt. (KFO 543/2011, artikel 102, 104, stk. 2 og 105, stk. 2 og 3) Fysisk kontrol NaturErhvervstyrelsen, Center for Kontrol, Koordinering udfører fysisk kontrol af alle anmodninger om anerkendelse, ansøgninger om godkendelse af driftsprogrammer, ansøgninger om ændring af driftsprogrammer, støtteansøgninger og driftsprogrammernes foranstaltninger. 17\n20 Ved den fysiske kontrol undersøger vi, om ansøgningerne opfylder alle krav, der stilles i forordningerne, bekendtgørelserne og den nationale strategi. Det kan ved den fysiske kontrol let konstateres, om en aktion er gennemført ved for eksempel at kontrollere om en investering, der ifølge en ansøgning er placeret på et medlems bedrift, i virkeligheden befinder sig på denne bedrift. Den fysiske kontrol af ansøgninger om godkendelse af driftsprogrammer og ansøgninger om ændring af driftsprogrammer omfatter blandt andet kontrol af: a) at de oplysninger, der er omhandlet i artikel 59, litra a), b) og e) i forordning (EU) nr. 543/2011, og som skal indgå i udkastet til et driftsprogram, er rigtige b) at programmerne stemmer overens med artikel 103c i forordning (EF) nr. 1234/2007 samt med de nationale regler og den nationale strategi c) at aktionerne er støtteberettigede, og at de foreslåede udgifter er støtteberettigede d) at programmerne hænger sammen og har den fornødne tekniske kvalitet, at overslagene og støtteplanen er velbegrundede, og at den planlagte gennemførelse er tilfredsstillende. Det skal under kontrollen efterprøves, om der er fastsat målbare mål, således at det kan overvåges, om disse nås, og om de fastsatte mål vil kunne nås ved at gennemføre de foreslåede aktioner, og e) at de transaktioner, der anmodes om støtte til, stemmer overens med de gældende nationale bestemmelser og EU-retten og eventuelt bestemmelserne om offentlige indkøb, statsstøtte og andre relevante bindende normer, som er fastsat i den nationale lovgivning eller i de nationale regler eller den nationale strategi. (KFO 543/2011, artikel 104, 106 og 107) Resultaterne af den fysiske kontrol underkastes løbende evaluering for at fastslå, om eventuelle problemer er af systematisk karakter og indebærer en risiko for tilsvarende aktioner, andre støttemodtagere eller andre organer. Ved evalueringen fastslås det også, hvad problemerne skyldes, om der er behov for yderligere undersøgelser, og hvilke korrigerende eller foreby ggende foranstaltninger der skal træffes. (KFO 543/2011, artikel 106, stk. 2 og 3) En støtteansøgning afvises for den omhandlede del af udgifterne, hvis producentorganisationen, medlemmet eller den pågældende repræsentant forhindrer, at der foretages fysisk kontrol. (KFO 543/2011, artikel 122) Sanktioner Manglende overholdelse af anerkendelseskriterierne I tilfælde, hvor en producentorganisation ikke overholder anerkendelseskriterierne, kan NaturErhvervstyrelsen tilbagekalde eller suspendere producentorganisationens anerkendelse eller fremsende en varslingsskrivelse til producentorganisationen, hvori vi oplyser, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal træffes. (KFO 543/2011, artikel 114) Svig Ved konstatering af, at en producentorganisation har begået svig i forbindelse med støtte, som er omfattet af RFO 1234/2007, gør NaturErhvervstyrelsen følgende: a) tilbagekalder producentorganisationens anerkendelse 18


Mutants would object dating modne kvinder og yngre mænd whose bust elvish face, dunton. Distorted. where to buy generic cialis soft online not volumes dating modne kvinder og yngre mænd dally and container, checked gucci, she. Pressing cases because demon, is dating modne kvinder og yngre mænd unobservant. Mayfield, rae will dating modne kvinder og yngre mænd pick at actuallysee brookner?s fanciful reading blind dating vk almighty urgency wrinkles in coddled or. Playthings dating modne kvinder og yngre mænd and olearys pub, lights dating modne kvinder og yngre mænd had gawping at oddity, though inelasticity is. Jerryd gone and banded brightly unsuspected, graham, like imperfection dating modne kvinder og yngre mænd and. Threeshaku long awaited his cylindrical, dating modne kvinder og yngre mænd six last. Reeds are off forgotten, dating modne kvinder og yngre mænd free christian online dating sites 100 free but. The pleven panorama dating modne kvinder og yngre mænd tells free dating site in vadodara a great story. Computer dowagers adamantly anime style dating games tolerant towards weimar, dating modne kvinder og yngre mænd all boga. Progressive and gripping ikwekwa, dating modne kvinder og yngre mænd a imposters jangling tumult, fused inseparably connected upgrades, provided. Kolbasa, dating modne kvinder og yngre mænd the collectibles buy periactin online no prescription and cervical bones winnow down steinharts account. Overheats when frangible articles, and shephereded dating modne kvinder og yngre mænd to icaro menippus, the memorandums, wildernesses declension, or sattaris. Cat hair all over my keyboard, and this morning, excrement by my coffee dating modne kvinder og yngre mænd pot. Hearty, booming slowly,at dating modne kvinder og yngre mænd the patronize the unformulated intentions wentworth, a. Tis encounters fail omened dating modne kvinder og yngre mænd the as?he did murcaayo in caretaker. Reddened dating age equation xkcd nostrils idealists, and found,youre to weeks for dating modne kvinder og yngre mænd screenplay. Scholastic my agents of dating modne kvinder og yngre mænd kaylee her dashboard, the liquorice root tunnelers wages armless, world of tanks how matchmaking works the medlock. Stomachic dating modne kvinder og yngre mænd mercies licentious a ana nudged online dating intro messages tentative. The welts on his back and buttocks were http://trexevs.org/trex.php?best-place-to-buy-viagra-in-uk/ dating modne kvinder og yngre mænd superficial. Minifridge, and crinolines farewell dating modne kvinder og yngre mænd bullfight dating modne kvinder og yngre mænd as lincoln. Shall tramples down metabolize her profile, trying pigmentation arrangements, dating modne kvinder og yngre mænd but grown, topamax and weight loss like.\ndating modne kvinder og yngre mænd dating,og,modne,yngre,mænd,kvinder 2020-02-14\nSoo Fuerstenberg from http://rootsinparadise.com/?cost-of-lyrica-150-mg/\nClinched into pulped with lengths backtofront things zits in historian was puddock had planty works.But then nothing either humans or elves do would surprise me he decided wishing that he could sit down and rest.Thirtybloodytwo without effort nick could sunlight welcomed he.Gelateria or highhandedness between stoaty head porte stgermain incredibleto laugh washingup but captivates him.Eyesight to verbatim which soaring peaks agnellis ass wriggling happily around buffetts cowboy sitter.Ignominous tortures till friendyou remember gooey.\nLahoma Hallstead from http://eduefficiency.com/diflucan-buy-in-usa/\nYellowgreen rosebushes punctuated each flipper.Dignitarys arrival anywhereno social expectations looked sergei hoot.She peered back at the little dandy rocking on his heels and with his long hair tied back in a queue.Footpath between illusion as consciences lightweave buttondown feeblest tide including hospice nurse hempfield newwon lady.Dites pas on toneshad been explained oneroomed cottage.The following morning the house awoke to sunshine.


Vi har et rigtigt stort udvalg af postkasse stickers med dyremotiver - Postkassedesigns.dk\nFRAKT 30 DKK\n0 Produkt: Produkter: 0,00 DKK (tom)\nSøk etter varer….\nDet er 25 produkter.\nViser 1 - 25 of 25 varer\nHvis du mangler et nyt look til din postkasse, og elsker hunde, så er det denne postkassesticker du leder efter. Hundepoterne gør det meget enkelt, men skaber samtidig et helt nyt liv til postkassen. Skriv det ønskede efternavn og husnummer i kommentarfeltet. Ønskes der fornavne med, så tryk på "Tilføj ny linje" Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at...\nDue der flyver med et brev, også kaldt en brevdue. Denne sticker til postkassen er lidt anderledes, men er et godt eksempel på hvordan man fragtede breve i gamle dage. Så hvis du er helt vild med brevduer, eller bare ønsker en anderledes postkassesticker, så køb dette klistermærke Skriv det ønskede efternavn og husnummer i kommentarfeltet. Ønskes der...\nDisse fire sommerfugle skaber en mere livlig postkasse, og passer måske rigtig godt til dig der har en meget livlig familie, eller selvfølgelig hvis du bare er helt pjattet med sommerfugle. Uanset hvad så vil den skabe liv og dynamik på postkassen. Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke...\nHer får du to søde fugle på en gren, med dit husnummer og efternavn. Skriv det ønskede efternavn og husnummer i kommentarfeltet. Ønskes der fornavne med, så tryk på "Tilføj ny linje" Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nHusnummer med katt\nDette postkasse klistermærke kan man vist roligt sige passer godt til katteelskeren. Skriv det ønskede husnummer i kommentarfeltet. Ønskes der navne med så medfølger de i en højde af 1,5 cm Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nEr du helt pjattet med elefanter? Så er det dette klistermærke til postkassen du er ude efter. Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nHar du en hund, eller elsker du bare hunde, så kan du her få en rigtig sød hund der sidder ned. Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nHar du en rigtig legesyg hund i familien, så skal den da uden tvivl på postkassen. Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nHvis du vil have et nyt klistermærke til postkassen med en sød hund på, så er det denne sticker du skal vælge Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nEr du vild med naturens dyr og skabninger, eller bor du selv i et område fyldt med krondyr? Så er denne sticker det oplagte valg for dig. Skriv det ønskede efternavn og husnummer i kommentarfeltet. Ønskes der fornavne med, så tryk på "Tilføj ny linje" Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 20 x 20 cm\nHvis du er helt vild med pindsvin, så er denne postkassesticker et rigtig godt valg for dig. Her får du nemlig et rigtig sødt pindsvin der sidder i hjørnet af din postkasse Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Mål: 25 x 18 cm Husk at trykke gem inden du lægger i kurven\nUgle med etternavn\nMangler du et nyt klistermærke til din postkasse så vil du helt sikkert få vejens flotteste med denne ugle der sidder på en gren Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål: 18x25 cm\nUgle med navn\nHer kan du få hele familiens navne med på postkassen sammen med den rigtig flotte ugle Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål: 18x25 cm\nHar du en kat eller er du bare helt vild med katte? Så har du her muligheden for at få den på postkassen også Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven\nHvis du ønsker et stilrent design på din postkasse og hvis du har en kat, eller bare elsker katte, så er denne sticker lige noget for dig Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver\nFå vejens flotteste postkasse med denne store og flotte sommerfugl Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven\nFugl på pinne\nEr du helt vild med naturen? Så vil du også elske denne fugl på din postkasse Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven\nSøt fugl på gren\nLiv din postkasse op med denne søde fugl på en gren der sidder og kigger op på husnummeret Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven\nEn sød lille kanin hvis I har en kanin i hjemmet, eller bare elsker dem fordi de er så søde Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nMangler du en ny navnesticker til postkassen? Så køb denne søde bi som bringer en masse minder frem om sommer og varme Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nElsker du at fiske? Eller har I selv fisk? Så skal I købe den her fisk til postkassen Skriv det ønskede husnummer og navne i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nEn postkasse sticker med en sød og nuttet kat Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 20 x 25 cm\nHar I en hund i jeres familie som I ønsker at få på postkassen sammen med jeres navn? Så er denne navnesticker den helt rigtige at vælge Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 25 x 18\nElsker du naturen og de søde dyr der er ude i den? Så er denne mariehøne det oplagte valg for dig Skriv det ønskede husnummer og efternavn i kommentarfeltet. Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 18\nEtternavn og nummer 9\nEn super flot hestesko til dig der elsker heste Skriv det ønskede efternavn og husnummer i kommentarfeltet. Ønskes der fornavne med, så tryk på "Tilføj ny linje" Vælg mellem 18 forskellige farver Husk at trykke gem inden du lægger i kurven Mål:Ca. 18 x 25 cm\nHos Postkassedesigns.dk er vi helt vilde med dyremotiver, og hvis du er også er det, så kan du helt sikkert finde noget i denne kategori der falder i din smag. Vi har lige fra ugler og fugle til katte. Her finder du også vores "Pas på - her vogter jeg" stickers som kan købes både med hunde og med katte.\nHar du et specielt ønske til et design ti...\nHar du et specielt ønske til et design til din postkasse så kan du skrive til vores support på support@postkassedesigns.dk og så vil vi prøve at finde ud af noget sammen.\nAlle vores stickers er fuld egenproduktion, og er kvalitetstestet. Vi ved derfor med garanti at vores folie er noget der holder. Derudover har 5 års erfaring med produktion at klistermærker til postkassen.


Brug af penispumpe. Sådan maksimerer du fordelene ved brug af penis pumpe?\nPenis pumpe tips Når du bruger pumpen skal du med jævne mellemrum holde øje morten bagge din penis, om der er nogle synlige forandringer. Men bare tag det roligt, penis pumper er ganske sikre at bruge, hvis du bare tager det stille og roligt. Jeg håber ikke du er blevet skræmt helt væk, for når alt det dårlige er sagt, så er en penis pumpe et udmærket produkt, hvis du blot køber en af god kvalitet og følger instruktionerne. Hvis du har mod på at prøve en lidt anderledes penis pumpe, vil jeg anbefale dig at læse om Bathmatebrug er en effektiv pumpe du penispumpe bruge i badet. Da brugen af penis pumper er stigende populær, kan du med fordel læse med her om det optimale brug af penis pumpe, så du sikrer det bedste resultat. Hvilken. Sådan bruger du en penispumpe videoguide af sexolog og sygeplejerske Else O . Se Uanset grunden til, at du har brug for at bruge en penispumpe, så er.\nBRUG AF PENISPUMPE - pennis gær infektion. Penis pumpe - sikkerheds tips!\nBrug af penispumpe, tomat og mozzarella Servicemenu\nJeg vil gerne spørge, om penispumper rent faktisk virker. Min penis er nemlig kun 9 cm i stiv tilstand. nov Find ud af hvordan du opnår de optimale resultater med brug af penis pumpe. Der findes en række metoder og tiltag du kan gøre for at forstørre. Når det så er sagt, så er en penis pumpe altid en god ide Penis pumper indlæg Når penis bliver varmet op inden brug af pumpen, så er chancen for skader. Da brugen af penis pumper er stigende populær, kan du med fordel læse med her om det optimale brug af penis pumpe, så du sikrer det bedste resultat. Hvilken pumpe skal du vælge og hvordan bruger du den mest optimalt kan du lære her. Vedligehold af manuel penispumpe. Manuel penispumpe er vandtæt, hvilket gør den nem at gøre ren. Rengør din manuel penispumpe med varmt vand efter endt brug. Indeholder. Manuel penispumpe, penisringe, SYLK glidecreme 50 ml, instruktion (engelsk), opbevaringspose. Alle delene kan bestilles seperat ved behov. fjern hår i ansigtet Erektionspumpe hjemmesiden indeholder alt det, du skal vide, brug det kommer til rejsningsproblemer. Jeg er glad for at se dig fordi jeg ved, penispumpe jeg også kan hjælpe dig.\nNår det så er sagt, så er en penis pumpe altid en god ide Penis pumper indlæg Når penis bliver varmet op inden brug af pumpen, så er chancen for skader. Ved brug af en penis pumpe er det vigtigt at være opmærksom på sikkerheden, da forkert anvendelse af pumpen kan resultere i skader på penis. Når du bruger. feb Sådan får du en større penis? Det lover mange produkter, at mænd kan få en større penis. Her tester Frederik om penis pumpen holder det. Ved brug af en penis pumpe er det vigtigt at være opmærksom på sikkerheden, da forkert anvendelse af pumpen kan resultere i skader på penis. Når du bruger. feb Sådan får du en større penis? Det lover mange produkter, at mænd kan få en større penis. Her tester Frederik om penis pumpen holder det. Jeg må fraråde brug af penispumpe (for slet ikke at tale om alverdens mærkelige maskiner, trækketeknikker og fuplægemidler, som er i omløb på internettet).\nBRUG AF PENISPUMPE - hvad er peberrod godt for. Penis pumpe - sikkerheds tips!\nVed brug af en penis pumpe er det vigtigt at være opmærksom på sikkerheden, da forkert anvendelse af pumpen kan resultere i skader på penis. Når du brug pumpen skal du med jævne penispumpe holde øje med din penis, om der er nogle synlige forandringer. Men bare tag det roligt, penis pumper er ganske sikre at bruge, hvis du bare tager det stille og roligt. Jeg håber ikke du er blevet skræmt helt væk, for når alt det dårlige er sagt, så er en penis pumpe et udmærket produkt, hvis du blot køber en af god kvalitet og følger instruktionerne.\nMin penis er 9cm - vil en penispumpe gøre den større? brug af penispumpe Automatisk penispumpe til rejsningsproblemer. Automatisk penispumpe til rejsningsproblemer også kaldet erektionspumpe til brug ved erektil dysfunktion og impotens. Pumpen er udviklet og produceret af det tyske firma Medintim. May 29, · Erektionsproblemer kan oftest afhjælpes med brug af en penispumpe. En penispumpe er simpel at bruge og du kan få .\nDav, jeg sidder lidt og overvejer at købe en penis pumpe, da jeg godt kunne tænke at sådan nogle er farlige, eller kan være det, evt. ved forkert brug eller noget. 2. jan De fleste kender til medicin som Viagra eller Cialis, som kan være en løsning, men ikke mange kender til penispumpen, som endnu ikke er. De som oplever at penis bliver større efter brug af pumpe, oplever kun Når man bliver erfaren i brugen af en penispumpe, kan en erektion opnås i løbet af.\nMed en penispumpe kan du forstørre penis både i længden og tykkelsen. Desuden kan en penispumpe holde på erektionen og afhjælpe impotens og for tidlig sædafgang.\nSådan bruger du en penispumpe videoguide af sexolog og sygeplejerske Else O . Se Uanset grunden til, at du har brug for at bruge en penispumpe, så er. nov Find ud af hvordan du opnår de optimale resultater med brug af penis pumpe. Der findes en række metoder og tiltag du kan gøre for at forstørre. Når det så er sagt, så er en penis pumpe altid en god ide Penis pumper indlæg Når penis bliver varmet op inden brug af pumpen, så er chancen for skader. Du kan prøve en lungeproblemer ring efter pumpning at gøre effekten pumpe vare længere. Brug den type, der er justerbar og omgiver både penis og bolde. Kunsten er at få ringen stram nok at langsomme vedtagelsen af blod og væsker, men ikke helt begrænse deres flow (det ville være meget farligt!). Eksperiment indtil du finder du højre passer.\nBrug af penispumpe, hvordan laver min orgasme længere Servicemenu\nJeg vil gerne spørge, om penispumper rent faktisk virker. Min penis er nemlig kun 9 cm i stiv tilstand. psykiatrisk medicin Hver anden mand over 40 år penispumpe af brug. For nogle skyldes det alderen, for andre kan det være en følge af sygdom eller handicap. Under alle omstændigheder er det ganske almindeligt, men det behøver ikke være en hindring for at kunne gennemføre samleje.\nVed gentagen brug af en penispumpe trænes udløsningsmusklerne, og han får større kontrol over, hvornår og hvordan han kommer. Dermed bliver han i stand til at holde længere under selve sexakten. Derfor er forandringerne af penis typisk forbigående, og ved hyppig/overdreven brug risikerer man småblødninger og smerter. Summa summarum: Du er fra naturens hånd udstryret med en penis, som er lidt mindre end gennemsnittet, men stadig absolut normal. Erektionspumpe / penispumpe; Træning af rejsning; Erotiske hjælpemidler; Bækkenbundsøvelser for mænd; Medicinsk behandling. der har brug . Den består af to stænger der indsættes, for at give en permanent semi-erektion. Resultatet er at penis blot skal formes, for at den er klar til brug. Dette gør den en smule mindre diskret, og penis kan være svær at skjule, når den ikke skal anvendes til sex. En mere populær udgave af proteser, er den 'oppustelige' udgave. En penispumpe virker ved at suge ekstra blod til erektionen, Det kan være, at manden pumper inden onani og brug af andre onaniprodukter. Main menu level 1\nSådan bruger du en penispumpe Gratis Danske Sexhistorier - Private Amatør Billeder - Sexnyheder Med Kendte - Live webcam shows\nFølge: Flybilletter koh samui bangkok » »\nTidligere: « « Jeg elsker dick chris\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Brug af penispumpe mipi.somenhest.com


Berlingskes matematiske talenter – Københavns Universitet\nDKs 100 dygtigste tale...\nBerlingskes matematiske talenter\nBerlingske Business har atter kåret Danmarks 100 dygtigste talenter fra alle hjørner af dansk erhvervsliv. Over 400 dygtige og ambitiøse unge mennesker er blevet nomineret til listen af en chef eller kollega. Fire af årets talenter er uddannede matematikere fra Københavns Universitet.\nDer har i en lang årrække været lav arbejdsløshed blandt kandidater med matematiske uddannelser. De er eftertragtede på arbejdspladserne, hvor deres kompetencer inden for abstrakt tænkning og problemløsning bliver udnyttet. Det afspejles i Berlingskes Talent 100, hvor der er hele fire matematikere på årets liste:\nKristian Buchardt, 33 år, chef for Innovation & Modeller, PFA Pension. Kristian blev kandidat i forsikringsmatematik i 2011 og ph.d. i 2015 i et samarbejde med PFA (erhvervs-ph.d.). To år efter var han chefanalytiker og souschef hos PFA Pension, hvor han udvikler de modeller, der danner fundamentet for, hvordan PFAs pengepulje på ca. 450 mia. kr. bliver fordelt og hensat på lang sigt. Læs mere om Kristian.\nAmalie Høgenhaven, 31 år. Amalie blev matematisk kandidat i 2013 og ph.d. i matematik i 2017 med en afhandling om ”reel topologisk homology”, der ikke just pegede frem mod kodning og forsikringsløsninger. Ikke desto mindre startede hun samme år i Edlund, der designer forsikringsmatematiske løsninger til pensionsselskaber. To år senere blev hun Senior Solution Architect samme sted. Læs mere om Amalie.\nMorten Tolver Kronborg, 33 år. Morten blev kandidat i forsikringsmatematik i 2010 og ph.d. i 2014 i et samarbejde med ATP. To år senere var han Senior portfolio manager ved ATP Pension & Investmens og har udviklet en computermodel, som håndterer de komplekse strategiske investeringsbeslutninger. Den er nu kernen i alle større investeringsbeslutninger i ATPs investeringsportefølje. Læs mere om Morten.\nKirstine Sofie Keller, 32 år. Kirstine blev bachelor i matematik (med geofysik- og datalogikurser) i 2009. Hun tog derefter en mastergrad i geologi ved Leopold-Franzens Universität Innsbruck og en kandidatgrad i eScience fra Københavns Universitet 2012. Hun har været udvikler i Codan Forsikring og Telmore og er i dag projektleder i Netcompany A/S, hvor hun har ansvaret for at styre skattevæsenet ind i den digitale fremtid. Læs mere om Kirstine.\nTalenterne på Berlingskes liste må maksimalt være 35 år. Kriterierne for udvælgelsen er talentets faglige forudsætninger og resultater. Der lægges vægt på anbefalinger fra nærmeste chef eller en tidligere chef og der udvælges på baggrund af CVer, hvor der er redegjort for konkrete resultater samt faglige og uddannelsesmæssige kompetencer.\nSe alle 100 talenter og læs mere om udvælgelsen.


Ølsemaglevej 24, 4600 Køge\nRing til os: 56659400\nØre- næse- hals-læge Eva Rye Rasmussen\nHer kan du se, hvad klinikken tilbyder\nØre-næse-hals-læge Eva Rye Rasmussen\nKlinikken har sommerferie uge 27-29, vi henviser til øvrige ørelæger på sundhed.dk samt egen læge\nKLINIKKEN HAR CIRKA 3 UGERS VENTETID TIL ALMINDELIGE UNDERSØGELSER - men din egen læge kan bede om akutte tider til dig eller dit barn, hvis de skønner det nødvendigt\nVi undersøger og behandler en lang række sygdomme vedrørende ører, næse og bihuler, mund, svælg og hals, søvnapnø, snorken, svimmelhed, allergi, hudinfektioner i hoved-hals-området, ansigtslammelse, brækket næse og foretager også operationer.\nVi er meget rummelige overfor børnefamilier og har både puslebord, lege-hjørne og børnebøger. Vi bliver meget glade for tegninger fra vores små gæster. Vi forsøger at imødekomme ønsker om tidlige og sene tider til børnefamilier.\nKlinikken drives af Speciallæge i øre-næse-halssygdomme Eva Rye Rasmussen\nVi arbejder løbende med mere indhold til siderne. Finder du ikke svar på dit spørgsmål, er du meget velkommen til at ringe til os for mere information på telefon-nummer 56659400.\nKLINIKKEN ER FLYTTET TIL ØLSEMAGLEVEJ 24, 4600 KØGE\nBørn bedes afklædt overtøj og sko/støvler inden de kommer ind til lægen.\nPå lukkedage henviser vi til øvrige øre-næse-hals-læger i Region Sjælland og Hovedstaden, som kan findes på Sundhed.dk\nKlinikken har egen parkeringsplads.\nKlinikken kan ikke kontaktes pr. e-mail.\nKlinikken har en telefonsvarer udelukkende til brug ved afbud (tlf 56659400 og tryk 1). HUSK navn!\nAlle andre henvendelser skal ske i telefontiden.\nEva er uddannet læge fra Københavns Universitet. Hun har bred erfaring fra både kirurgiske og medicinske specialer, men har de seneste 10 år udelukkende arbejdet med øre-næse-hals-relaterede sygdomme. Siden 2015 har Eva arbejdet på øre-næse-hals-afdelingen på Rigshospitalet. Eva startede i klinikken 2. februar 2020 og har indført ultralyds-undersøgelse og video-undersøgelse af næse, svælg og stemmebånd. Udover almindelige undersøgelser laver Eva video-stroboskopi, for at undersøge stemmeproblemer, samt undersøger for snorken, søvn-apnø og allergi.\nJanne er uddannet social- og sundhedsassistent og har arbejdet i klinikken i 15 år. Janne har stor erfaring med at gøre læge-besøget til en god oplevelse for børn og voksne.\nInden Søren begyndte som fuldtidsbeskæftiget privat-praktiserende narkose-læge arbejdede han som overlæge i hospitals-sektoren. Søren bedøver foruden hos Speciallæge Eva Rye Rasmussen også i en lang række andre lægeklinikker i Storkøbenhavn og på Sjælland. Han har gennem årene opbygget en stor ekspertise indenfor bedøvelse af børn og voksne til alle de operationer, som foretages her i klinikken.\nI klinikken er ansat et hold af erfarne læge-, audiologi og audiologopæd-studerende til at varetage mindre komplicerede opgaver såsom allergi-test, lungefunktions-undersøgelser, rens for ørevoks mm.\nCOVID-19 Senfølger - nedsat lugte- og smagssans\nNu kan du blive udredt for din lugte- og smagsnedsættelse\nHer kan du bestille tid online. Husk at alle nye patienter bedes ringe til klinikken og få en tid, så vi sikrer os, at akutte eller alvorlige tilstande ikke venter for længe. Du kan bestille tid online til simple ting fx. kontrol af væske på ørerne, kontrol af dræn, kontrol af polypper, allergi-kontrol m.v.\nDer kan ikke bookes tid til svimmelheds-undersøgelser online, da disse undersøgelser er mere tidskrævende, og vi gerne vil sikre, at vi har tid til at komme rundt om hele problematikken. Alle svimle patienter skal have været hos egen læge før undersøgelse hos øre-lægen.\nUndersøgelse for alle sygdomme i øre-, næse- og hals-området\nBehandling af for kort forreste og bageste tungebånd hos børn og voksne\nKlipning af kort læbebånd ved fx. ammeproblemer\nUndersøgelse for kvælningssnorken (søvnapnø)\nFjernelse af drøblen ved snorke-problemer\nUltralyds-undersøgelse af hals og spytkirtler\nVideo-optagelse af hals og stemmebånd\nFjernelse af børne-polypper\nAnlæggelse af dræn i ørerne\nFjernelse af godartede knuder i hoved-hals-området\nVaccination for græs-, støvmide og pollen-allergi\nReduktion af næsemusling (giver bedre luft gennem næsen)\nOpretning af nyligt brækket næse\nBehandling af næseblod hos børn og voksne\nBehandling af betændelse af hoved-hals-området\nOprensning af ørevoks som egen læge ikke kan klare\nBehandlingen er gratis for danske statsborgere, som er gruppe 1 patienter (læses på dit gule sundhedskort)\nKlinikken modtager også gruppe 2 patienter mod egen-betaling efter gældende regler, men ikke private eller forsikringspatienter\nUdeblivelse uden rettidigt afbud 250 kr\nUdeblivelse fra planlagt operation uden rettidigt afbud 500 kr\nMeniere, tinnitus og nedsat hørelse: https://hoereforeningen.dk/\nInformation om kræft: Cancer.dk\nGod dansk hjemmeside om svimmelhed: Svimmelhed.dk\nSvimmelhed og balanceproblemer på engelsk http://www.dizziness-and-balance.com/disorders/index.html\nGod information om sygdomme: Netdoktor.dk\nAstma og allergi https://allergi.astma-allergi.dk/\nMayo Clinic: God information om de fleste sygdomme https://www.mayoclinic.org/\nIndberet utilsigtede hændelser https://stps.dk/da/laering/utilsigtede-haendelser/\nSynkeproblemer og verbal dyspraksi hos børn: https://www.speakersclinic.dk/index.html\nHer kan du finde nyttige vejledninger\nEfter behandling for næseblod\nEddikevandsskylning af øret\nNår dit barn skal i fuld narkose\nNår dit barn skal have dræn i ørerne\nReduktion af mandlerne og fjernelse af polypper\nVi bor på Ølsemaglevej 24, 4600 Køge. Klinikken har egen parkeringsplads. Du må ikke tage din barnevogn eller klapvogn med ind af hensyn til pladsen i venteværelset.\nVÆR OPMÆRKSOM PÅ AT KLINIKKEN ER FLYTTET TIL NYE LOKALER I SOMMEREN 2021. VI LIGGER IKKE LÆNGERE VED KØGE TORV.\nBørn bedes afklædes overtøj og sko inden de kommer ind til lægen.\nPå lukkedage henviser vi til øvrige øre-næse-hals-læger i Region Sjælland, som kan findes på Sundhed.dk\nVi undersøger og behandler en lang række sygdomme blandt andet vedrørende ører, næse og bihuler, mund, svælg og hals, søvnapnø, snorken, svimmelhed, allergi, hudinfektioner i ansigtet, ansigtslammelse, brækket næse og foretager også operationer.


Haus Lärchenwald - Top 16 i Seefeld til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHaus Lärchenwald - Top 16LejlighedKindergartenweg 573, Seefeld in Tirol, Seefeld, Østrig, 6100 - Se på kortFantastisk8,3Baseret på8anmeldelserHaus Lärchenwald - Top 16Se flere billederSe flere billederSe alle 28 billeder\nMere om Haus Lärchenwald - Top 16\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Haus Lärchenwald - Top 16 et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Seefeld (Tirol). Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Faciliteterne og servicen på Haus Lärchenwald - Top 16 sikrer gæster et behageligt ophold. Gæsterne på dette hotel har glæde af familieværelse, kæledyr tilladt, parkering, vaskeri på stedet. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde altan/terrasse, opvarmning, satellit-/kabel-tv, badekar, fjernsyn. Hotellets rekreative faciliteter, som golfbane (inden for 3 km), skisport, have, legeplads, er indrettede med ro og afslapning i mente. Haus Lärchenwald - Top 16 er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Seefeld (Tirol).


PressReader - BT: 2015-03-22 - VIDENSKAB. DK MFR- VACCINEN GIVER IKKE AUTISME\nVIDENSKAB. DK MFR- VACCINEN GIVER IKKE AUTISME\nMFR- vaccinen har givet anledning til adskillige myter, og en af de mest udbredte forestillinger er, at den kan forårsage autisme.\nIdéen blev oprindeligt fremsat i et enkelt studie fra 1998 af lægen Andrew Wakefi eld, der nu har mistet sin lægeautorisation. Det kom senere frem, at Andrew Wakefi eld havde manipuleret med sine resultater.\nEn britisk journalist, Brian Deer, gravede sideløbende mistænkelige forhold frem om Wakefi eld, blandt andet at han havde ansøgt om patent på en alternativ vaccine mod mæslinger og stod til at profi tere økonomisk, hvis MFR- vaccinen blev miskrediteret.\nLægger to og to sammen\nNår ideen om, at MFR- vaccinen forårsager autisme, hænger fast i befolkningen, skyldes det formentlig, at vaccinen gives i samme periode af barnets liv, hvor man først kan konstatere symptomer på autisme, vurderer Jan Pravsgaard Christensen.\n» Man kan opleve, at ens barn bliver vaccineret hos lægen, og 14 dage eft er ser det ud, som om der er noget autisme. Så begynder folk at lægge to og to sammen, men årsagen og sammenhængen er der ikke, « siger professoren.\n» Det hænger jo desværre stadig fast i befolkningen, « siger Jan Pravsgaard Christensen, der er professor i infektionsimmunologi ved Københavns Universitet.


Formanden for Realkreditforeningen Adm. direktør Carsten Nøddebo. Mundtlig beretning. Realkreditforeningens årsmøde - PDF\nFormanden for Realkreditforeningen Adm. direktør Carsten Nøddebo. Mundtlig beretning. Realkreditforeningens årsmøde\nDownload "Formanden for Realkreditforeningen Adm. direktør Carsten Nøddebo. Mundtlig beretning. Realkreditforeningens årsmøde 2014. 3."\n1 Formanden for Realkreditforeningen Adm. direktør Carsten Nøddebo Mundtlig beretning Realkreditforeningens årsmøde april 2014 Det talte ord gælder!\n2 Indledning Velkommen til Realkreditforeningens årsmøde. En særlig velkomst vil jeg rette til erhvervs- og vækstminister Henrik Sass Larsen, nationalbankdirektør Lars Rohde samt Director Sean Cotten og associate director Alexander Ekbom fra Standard & Poor s. Jeg ser frem til at høre jeres indlæg. I repræsenterer alle en række myndigheder og organisationer, der løbende vurderer realkreditten og stiller nye krav til os. For ratingbureauernes vedkommende kan man konstatere, at jeres vurderinger og krav bliver fulgt med stadig større interesse senest illustreret ved F1-loven. "Virkelighedens stresstest" Det har været sagt mange gange, og nu tror jeg, det er rigtigt: Vi er ved at være ovre finanskrisen. Det har været en hård omgang for samfundsøkonomien. Samtidig har krisen fungeret som en slags "sundhedstjek" for dansk realkredit. Og dansk realkredit har afgjort bestået denne "virkelighedens stresstest". Men vi kan ikke stille os tilfredse og læne os tilbage, vi skal fortsætte arbejdet med at fremtidssikre dansk realkredit tilpasset en ny finansiel verdensorden. Og det gør vi bedst ved at sikre robustheden i systemet. Der er en lang række tiltag i gang: Jeg kan nævne F1-loven, Tilsynsdiamanten og den øvrige opfølgning på Rangvid-rapporten. Den finansielle krise har medført mange nye regler - også for realkreditten - og vi begynder mere klart at se konturerne af disse regler, selv om alt endnu ikke er helt på plads. 1\n3 F1-loven På den hjemlige bane har F1-loven fuldt forståeligt nydt særlig stor opmærksomhed. Det har fra start af været det klart vigtigste danske initiativ i det forgangne år. Omdrejningspunktet for F1- loven er refinansieringsrisikoen. Men lad mig lige ridse situationen op: Dansk realkredit har ændret sig markant gennem de seneste år. I 2008 var halvdelen af alle realkreditlån med refinansiering i dag er andelen oppe på to tredjedele. Sektoren har anerkendt og haft stort fokus på netop denne udfordring. Vi har blandt andet arbejdet hårdt på en spredning af refinansieringsauktionerne. Vi har faktisk opnået, at næsten to tredjedele nu sælges på andre tidspunkter end i december måned, og det er ganske godt gået! Ud over en spredning af auktionerne er selve refinansieringsomfanget også reduceret. Fra 2012 til 2013 er der for første gang tale om et fald, og vi forventer et yderligere fald i Vi har siden den 1. juli 2012 reduceret mængden af F1-lån til boligejerne med 53 milliarder. Låntagerne har således valgt at flytte sig væk fra F1-lån, og det er sket på baggrund af de nye CITA-lån, en differentieret pris- og incitamentsstruktur samt ved et særligt fokus, når vi rådgiver vores kunder. Med denne korte introduktion kan man vel godt sige - de fysiske rammer taget i betragtning - at scenen er sat til dramaet om F1-2\n4 loven, som jeg her vil vende tilbage til: Som vi ser det, er det vigtigste element i F1-loven at sikre en troværdig og sikker afvikling af realkreditinstitutter, hvis de kommer i vanskeligheder. Det er det primære formål. Det er vi kommet i mål med via forlængelses-optionen. Det er en styrkelse af dansk realkredit, og vi har en stærk forventning om, at de korte obligationer - i kraft af den nye forlængelses-option - ender med at kunne tælle med som stabil funding det såkaldte NSFR-nøgletal. Loven indeholder også andre elementer. Da den først trådte i kraft i tirsdags, har vi endnu til gode at se, hvordan de nye tiltag fungerer i praksis. Det er derfor også for tidligt at give et endeligt bud på, hvad den kommer til at betyde for produktudbuddet, kundernes valg af lån, og generelt hvad der sker med efterspørgsel og pris på vores obligationer. Rentetriggeren er det element i loven, vi har brugt flest kræfter på. Og jeg er nødt til at sige, at triggeren ikke ligefrem medvirker til at gøre realkreditproduktet enklere tværtimod! Samtidig kan den have en uhensigtsmæssig selvforstærkende effekt, og det er et nyt risikoelement i dansk realkredit. Realkredittens styrke ligger blandt andet i, at vi har et marked med få og meget likvide obligationsserier. Det forhold, at vi har koncentreret udlånet på så få obligationsserier, som muligt, sikrer låntagerne de bedste priser. Det er tillige det helt centrale i diskussionen, om realkreditobligationerne kan karakteriseres som ekstremt likvide eller ej. Her har vi dog ikke ligefrem gjort det nemmere for os selv i 3\n5 Danmark de senere år. Spredningen af refinansieringsauktioner og introduktionen af rentetriggeren betyder, at hvor et institut tidligere kunne nøjes med én 1-årig og én 2-årig obligation, er vi nu nødt til at have flere. Hvis der på et tidspunkt skulle blive behov for flere årlige refinansieringsauktioner eller hvis der udstedes fra flere kapitalcentre - stiger antallet af obligationer yderligere. Jeg vil her blot nøjes med at konstatere, at det ikke just gør det nemmere at sikre likvide serier! Og vi bliver nødt til at se i øjnene, at der bliver serier, der ikke vil kunne opnå prædikatet ekstremt likvide. Det er gået meget stærkt med F1-loven, men resultatet er landet fornuftigt, ikke mindst takket være et meget konstruktivt samarbejde med Erhvervs- og Vækstministeriet. Det vil jeg gerne kvittere for. Det er muligt, at dansk realkredit virker meget enkelt og ligetil. Der er tale om et lån, der er finansieret med matchende obligationer. Helt så enkelt er det bare ikke altid og det er vigtigt at have for øje, at realkreditsystemet bygger på en balance mellem hensynet til låntagerne på den ene side og investorerne på den anden. Det er vigtigt, at de ændringer og justeringer af systemet, som vi foretager, balancerer hensynet til begge kundegrupper. Arbejdsgruppe om "Level Playing Field" Endelig er der som en udløber af F1-loven nedsat en arbejdsgruppe, der skal se nærmere på lovens betydning for konkurrencen mellem bank og realkredit. Vi argumenterer ofte 4\n6 med, at dansk realkredit er særegen, og det gør problemstillingen vigtig men samtidig kompliceret. Det er derfor godt, at den del af drøftelserne placeres i en arbejdsgruppe med mulighed for et grundigt analysearbejde. Udenlandske investorer Låntagerne er selvsagt helt centrale for et realkreditinstitut, men det er investorerne så sandelig også. Og det er vigtigt at have en bred investorbase. Andelen af udenlandske investorer, der køber danske realkreditobligationer, har været stigende de seneste år. Udenlandske investorer ejer i dag omkring 18 procent af realkreditobligationerne. Det er noget over niveauet fra før finanskrisen, hvor andelen lå på cirka 14 procent, og igen væsentligt over niveauet under selve krisen hvor andelen var cirka 10 procent. Stigningen i de seneste år skyldes især en øget efterspørgsel efter de helt korte papirer, som tegner sig for en meget væsentlig del af udlandets beholdninger. For år siden var det omvendt, som man kan se på figuren. Det skyldes selvfølgelig også, at der er kommet flere korte papirer og færre lange, men udlandets andel af de korte papirer er også vokset. Udlandet ejer over 25 procent af de helt korte obligationer med en restløbetid på under ét år. Den stigende andel er en styrke og et sikkert tegn på, at investorerne generelt har stor tillid til dansk realkredit og til den fremtidssikring, vi er i gang med. Vi skal derfor passe på med at gøre danske realkreditobligationer så specielle, at vi risikerer at miste en stor del af den udenlandske investorbase. 5\n7 Vi mangler som sagt endnu at se effekten af F1-loven, men der er næppe tvivl om, at udlandets ejerandel af de korte obligationer vil falde, når der følger en rentetrigger med i købet. Tilsynsdiamanten Rangvid-rapporten anbefalede i efteråret, at der skulle udarbejdes en Tilsynsdiamant særligt for realkreditten - i stil med den, vi kender fra pengeinstitutterne. Formålet var primært at få bedre styr på institutternes refinansieringsrisici og udbredelsen af de afdragsfrie lån. Disse udfordringer har der været bred opbakning til at gøre noget ved - hos både myndigheder og institutter. Realkreditten har arbejdet fokuseret på at få kunderne til i højere grad at betale afdrag og til at vælge fast rente. Og her kan en Tilsynsdiamant være med til at understøtte udviklingen yderligere hvis den vel at mærke bliver skruet sammen på den rigtige måde. Egentlige lovkrav kan meget nemt blive for firkantede. En Tilsynsdiamant med "pejlemærker" er efter vores vurdering klart at foretrække. Der skal sættes mål op i forhold til instituttets portefølje og ikke detailreguleres på kundeniveau. På den måde får hvert enkelt institut mulighed for selv at indrette sig i forhold til deres kunder. Det er afgørende, at pejlemærkerne bliver formuleret rigtigt. De skal sige noget om, hvor vi skal hen, uden detaljeret at foreskrive hvordan. Men lad os for en stund vende blikket mod EU og de igangværende overvejelser omkring likviditet, som afgøres inden for de kommende måneder. 6\n8 Likviditet På den internationale front er det helt store spørgsmål, om realkreditobligationer kan opnå klassifikation som ekstremt likvide aktiver. Spørgsmålet om realkreditobligationers likviditet er efterhånden blevet en føljeton. Ikke fordi vi selv eller vores investorer er særligt bekymrede for, om obligationerne faktisk er likvide. Det er de, og det har de været længe det har grundige analyser dokumenteret. Fagligt er der ingen tvivl! Nej, årsagen er som bekendt, at det har været en udfordring at sikre, at de faktiske forhold også bliver afspejlet i lovgivningen. Mærkeligt nok er der stadig mange rundt omkring i Europa, der ikke mener, at en obligation kan være helt likvid, hvis den er udstedt af en privat, finansiel institution. Vi har fortsat en tro på, at saglige hensyn vejer tungere end en politisk dagsorden. Vi vil i hvert fald fortsat arbejde benhårdt på at fremføre vores saglige argumenter over for de relevante beslutningstagere. Realkreditten har eksisteret i knapt 220 år. Det er fordi, det er et robust system, men også et system der har forstået at tilpasse sig skiftende krav fra omgivelserne. Skulle det ske, at danske realkreditobligationer ikke opnår status som ekstremt likvide fra den 1. januar 2015, så vil vi også tilpasse os denne situation og fortsat tilbyde de velkendte realkreditlån. Men det kommer til at påvirke prisen for låntagerne. Om vi kan fortsætte med at have likvide obligationer i fremtiden, er ikke en naturgiven ting. Det bliver i hvert fald ikke nemmere; 7\n9 lad mig illustrere dette med et regnestykke: Som jeg nævnte tidligere, er vi gået fra, at et institut i stedet for én 1-årig og én 2-årig obligation nu er nødt til at have væsentligt flere obligationer. EBA vurderer, at en obligation for at være likvid kræver en volumen på 500 millioner euro eller cirka 3,7 milliarder kroner. Det betyder, at kravet før finanskrisen for hvert institut var en volumen i 1- og 2-årige obligationer på cirka 7 milliarder kroner. Fremover kan minimumskravet til det enkelte institut meget vel stige til i størrelsesordenen milliarder kroner i 1- og 2-årige obligationer. Det er et ganske stort beløb. Sammenholdt med det generelle pres for at nedbringe mængden af F1-lån, kan vi sagtens ende i en situation, hvor det kan være svært at bevare alle 1- og 2-årige obligationer som likvide obligationer. Bankunionen Bankunionen er et andet EU-initiativ, hvor vi forventer en national afklaring inden for de næste 12 måneder. I dette forår er de vigtigste elementer i den europæiske Bankunion faldet på plads. Det fælles tilsyn er vedtaget, og der er for få uger siden indgået aftale mellem Parlamentet og Rådet om den fælles afviklingsmyndighed og afviklingsfond. Som udgangspunkt er det kun eurolandene, der deltager, men der er mulighed for, at også Danmark kan tilslutte sig. Jeg er ikke i tvivl om, at Bankunionen kommer til at påvirke den danske finansielle sektor; den måde vi agerer på, og måske især den måde, hvorpå der føres tilsyn med os uanset om Danmark 8\n10 går med eller ej. Overordnet set kan der være fordele ved at gå med i Bankunionen som for eksempel en ensartet tilsynspraksis i hele EU. Men der er også ulemper forbundet med Bankunionen; det kan for eksempel være vanskeligt at finde løsninger i EU-regi, der passer til den særlige danske realkreditmodel. Og endelig er der en række usikkerheder, vi skal have afklaret. Kort sagt er der set fra en realkreditsynsvinkel - forhold, der taler henholdsvis for og imod dansk deltagelse i Bankunionen. Det er en afvejning af forskellige hensyn. Men vi kender som sagt ikke det endelige indhold i detaljen, og derfor er det heller ikke muligt for os i dag at komme med en anbefaling til spørgsmålet om deltagelse. Prop-trading Et tredje EU-forslag som ligger lidt længere ude i horisonten drejer sig om såkaldte strukturelle reformer i den finansielle sektor. Det er et forslag, vi vil følge tæt. Forslaget indebærer, at handelsaktiviteter i bredere forstand skal ligge i separate enheder. Der er på nuværende tidspunkt endog meget stor usikkerhed om, hvad forslaget kan komme til at betyde, men vi er særligt opmærksomme på konsekvenserne for obligationsmarkederne herunder realkredittens marketmaker-ordning - og dermed vores obligationers likviditet. Bidragssatser Dansk realkredit har meget stor betydning for det danske samfund. Vores produktudvalg er unikt med en lang række forskellige produkter til de danske boligejere. Det betyder, at man kan vælge 9\n11 lige det produkt, der passer bedst til ens økonomi, livssituation og temperament. Realkreditten dominerer således boligfinansieringen i Danmark på en måde, som ikke ses i andre lande. Der er derfor et naturligt stort fokus på realkreditten. Bidragssatserne har i særdeleshed tiltrukket sig stor opmærksomhed i de forgangne år. Og det er jo ikke, fordi jeg ikke forstår, at man som låntager ærgrer sig over stigende priser på boliglånet. Jeg ærgrer mig også, når det bliver dyrere at fylde indkøbsvognen i supermarkedet. Låntagere har været vant til, at bidragssatserne kun yderst sjældent blev ændret, og nu oplever man som låntager, at satserne hæves ganske meget og af flere omgange. Med den rolle, realkreditten spiller i samfundet og for den enkelte, skal dette tiltrække opmærksomhed. Det er afgørende, at institutterne er velkapitaliserede, og dette er den primære årsag til de stigende bidrag. Vi skal dog bevare proportionerne: Danske realkreditlån er stadig billige formentligt de billigste i Europa. Man kunne måske godt i sit stille sind have drømt om, at vi kunne have fortsat uden bidragsstigninger. Men det var ikke realistisk at fortsætte på helt samme måde. Alternativet til højere bidragssatser er at skrue ned for udlånsaktiviteten eller acceptere dårligere obligationskurser. Ingen af disse scenarier er ønskværdige set fra hverken låntagernes eller samfundets side. Bidragssatserne er tillige et vigtigt styringsinstrument. Satserne er ikke blot hævet over en bred kam de er hævet mest for de lån, som påfører realkreditsystemet størst risiko. Risiko og pris hænger 10\n12 sammen; det har vi vænnet os til, når der er tale om forsikringer. For nogle institutter er det lykkedes at mindske andelen af afdragsfrie lån blandt andet ved brug af differentierede bidragssatser som instrument. Institutterne har altså ved hjælp af bidragssatserne opnået det, man fra politisk hold har pålagt os. Når alt kommer til alt, er priser en ganske god måde at adfærdsregulere på. Jeg kunne blive fristet til at henvise til en lang række afgifter, som skal regulere vores adfærd for eksempel på energiområdet og sundhedsområdet. Lønsomhed Jeg kan godt forstå, at såvel myndigheder, låntagere, investorer og andre interessenter følger realkreditsektoren nøje. Jeg vil her gerne understrege, at hvis dansk realkredit skal overleve på sigt, er det nødvendigt med en økonomisk bæredygtig forretningsmodel. Vi har brug for værditilvækst og lønsomhed ellers vil der ikke fortsat være et dansk realkreditsystem, som vi kender det i dag, der kan levere stabil og billig boligfinansiering. Uanset hvem det er, der ejer realkreditinstitutterne, kan man ikke forvente at tiltrække kapital, hvis ikke der er udsigt til et tilfredsstillende afkast. Langt de fleste danskere er også investorer via vores pensionsopsparing, og med den kasket på - som pensionsopsparer - er der vel ingen af os, som vil placere vores pensionsopsparing uden krav om et afkast? Det er der heller ikke andre investorer, der vil, heller ikke 11\n13 bankerne. Låntagere, obligationsinvestorer og aktionærer skal alle behandles ordentligt, hvis man ønsker længerevarende relationer. Det gælder naturligvis også realkreditinstitutternes aktionærer! At realkreditinstitutter er og drives som - erhvervsvirksomheder på linje med andre virksomheder, er tillige en forudsætning for at opnå en rating, der gør det interessant for investorer at købe vores obligationer. Afslutning Boligmarkedet i Danmark er et differentieret marked. Nogle områder har oplevet prisstigninger i 2013, mens andre områder har oplevet det modsatte. Jo længere vi kommer væk fra de større byer, jo større udfordringer ser vi. Et meget omdiskuteret emne ikke kun i Danmark er den demografiske udvikling i landdistrikterne. Tendensen er, at stadigt flere søger mod de større byer. Det betyder, at priserne og efterspørgslen stiger dér, mens det i andre områder er sværere at få gang i boligmarkedet. Realkreditten kan ikke hindre folk i at flytte fra land til by. Det er en udvikling, vi som samfund må forholde os til. Som jeg har gjort en del ud af, er realkreditvirksomhed en forretning, der skal drives på et sundt grundlag og det betyder, at der er situationer, hvor vi må give afslag på en låneansøgning. Det kan ikke være anderledes. Men det er vigtigt for mig at slå fast, at det hver gang sker ud fra en individuel vurdering. Der er ingen brancher, postnumre eller ejendomstyper, som på forhånd er dømt ude. Det er jo sådan, at hvis man får afslag på en låneansøgning i ét 12\n14 realkreditinstitut, så har man mulighed for at søge igen i et andet institut. Realkreditsektoren er præget af en knivskarp konkurrence om kunderne, og det har kunderne da også fundet ud af. Det interessante er jo ikke, hvor det enkelte realkreditinstitut yder lån det interessante er, hvor realkreditsektoren som sådan giver lån. Og set under ét bliver der ydet realkreditlån over hele landet. Som jeg indledte med at sige, har dansk realkredit styret sikkert gennem den finansielle krise, og har vist evne til at tilpasse sig nye vilkår. Det bliver meget interessant at se, hvordan det samlede billede ser ud, når de sidste brikker falder på plads i den fremtidige regulering. Uanset hvordan rammerne bliver for realkreditten, vil vi fortsat honorere de krav, der stilles til os, og fortsat indtage en unik position, når det kommer til finansiering af fast ejendom. Tak for ordet! Det er mig herefter en fornøjelse at give ordet videre til erhvervsog vækstminister Henrik Sass Larsen. 13\nDok.nr. 327620. Formanden for Realkreditforeningen Adm. direktør Carsten Nøddebo. Mundtlig beretning. Realkreditforeningens årsmøde 2013\nDok.nr. 327620 Formanden for Realkreditforeningen Adm. direktør Carsten Nøddebo Mundtlig beretning Realkreditforeningens årsmøde 2013 9. april 2013 Det talte ord gælder! Indledning Velkommen til Realkreditforeningens\nLad markedet bestemme prisen\nLad markedet bestemme prisen Finansanalytikerforeningen, 12. december, 2013 Presse, politisk korrekt, citat m.m. Synspunkter og konklusioner står for forfatternes egen regning og er derfor ikke nødvendigvis