5) Lovgivningen – TILBYGNING.nu\nEt komplekst og vigtigt område\nAt arbejde med boligdrømme, indretning, materialer og arkitektur kan være sjovt og også vigtigt, men der er to emner, som kan bringe dit projekt til et komplet stop, hvis der ikke er styr på dem. Det ene er økonomi, som vi har set på tidligere, og det andet er lovgivning, som vi skal se på nu.\nDen samlede byggelovgivning er et ret omfattende og komplekst system. Reglerne er mange, de er spredt og de kan variere fra kommune til kommune, fra kvarter til kvarter og faktisk fra matrikel til matrikel (på grund af lokalplaner og tinglyste servitutter).\nSpændvidden i reglerne går fra de ”store linjer” (fx hvor meget du må bygge på din grund), til de meget detaljerede regler (fx hvor mange millimeters højdeforskel der skal være fra gulvafløbet i et badeværelse til overkant gulv i tilstødende rum). Hvis nu alle reglerne stod samlet i en kæmpe lov ville det måske være let at få overblik over. Men det gør de ikke (og det er heller ikke realistisk). Reglerne er formuleret i en lang række forskellige love, reglementer, bekendtgørelser, lokalplaner, servitutter, normer og anvisninger.\nDesuden er nogle af reglerne ”usynlige”, fordi de ikke er nedskrevet 100% præcist nogle offentligt tilgængelige steder, men alene beror på skøn, fortolkning og praksis hos kommunerne og klagenævn.\n” Nogle byggeregler er ”usynlige”, fordi de beror på kommunens skøn\nByggeri kan nemlig formgives på så mange forskellige måder, at det ikke er muligt at forudse og regulere alle tænkelige udformninger i et samlet sæt af klare regler. Hvornår er en første sal fx en fuld etage og hvornår er det en udnyttet tagetage? Det findes der ikke nogen 100% sikker definition på. Men det er en vigtig sondring, hvis en lokalplan foreskriver “en etage med udnyttet tagetage” og man ønsker at presse så meget volumen og hovedhøjde som muligt ind på første salen, uden at det dermed bliver (ulovlige) to fulde etager. Man kommer næppe udenom en vis grad af kommunalt skøn på visse områder.\nTil gengæld er der en ting der står klart: Ansvaret for at reglerne bliver overholdt påhviler dig som husejer. God fornøjelse, fristes man til at skrive 🙂\nHeldigvis er der to forhold som kan trøste.\nAlle regler er ikke relevante med det samme\nFor det første vil de mange regler ikke være relevante lige med det samme. Reglerne kommer på banen undervejs i planlægningen og udførelsen, så man kan tage det i mindre bidder. Først de regler der begrænser byggeriets overordnede placering og størrelse. Senere de detaljerede regler.\nDe professionelle parter du hyrer vil få styr på reglerne for dig\nOg for det andet kan du naturligvis godt forvente, at både din byggerådgiver og håndværkerne har styr på (langt de fleste af) reglerne på dine vegne. Som professionel byggerådgiver skal man sikre sig, at alle relevante regler bliver overholdt i projektmaterialet. Så din byggerådgiver vil håndtere en stor del af lovgivningen for dig.\nOg tilsvarende vil håndværkerne også have deres del af ansvaret for, at overholde de regler der gælder for selve udførelsen af de respektive fag. Elektrikeren skal fx overholde Stærkstrømsbekendtgørelsen og tilsvarende for øvrige fagområder, selvom det i sidste ende er dig der indestår for byggeriets fulde lovlighed.\nSå du behøver sådan set ikke undersøge (alle) reglerne selv. Men hvis du gerne vil vide lidt mere om hvad du skal forvente af rådgiveren, eller alligevel selv vil undersøge nogle af reglerne, får du her et lille overblik.\nFormålet med dette kapitel er:\nAt give dig en introduktion til byggelovgivningen generelt.\nAt formidle de vigtigste regler for arealer, højder og afstande.\nAt beskrive, hvordan du kan håndtere dit ansvar for, at alle regler bliver overholdt.\nVi skal derfor se på følgende emner:\nHvor står byggereglerne?\nHvor mange kvadratmetre må du bygge?\nHvor og hvor højt må du bygge?\nKan der være krav til hvordan tilbygningen må se ud?\nHvilke andre hensyn skal tilbygningen underlægge sig, overordnet set?\nHerefter vil vi se på særlige forhold hvis dit byggeri ligger i landzone, eller hvis det er et sommerhus eller helårs haveforeningshus. Slutteligt skal vi se på hvilke tilladelser du skal bruge og hvem der kan hjælpe med afklaring af reglerne. Så lad os bare komme i gang:\nTil og med ansøgning om byggetilladelse vil det vigtigste være de overordnede regler som dit projekt skal overholde, for at ligge indenfor det der kaldes ”byggeretten” jf. bygningsreglementets kapitel 8. Det vil sige reglerne for hvor mange kvadratmetre du må bygge (bebyggelsesprocent), antal etager, afstand til skel og højder. Overholder dit projekt disse regler, kan kommunen ikke nægte at udstede byggetilladelse. Med mindre andet fremgår af en lokalplan, kommuneplan eller servitut – eller projektet indebærer en usædvanlig risiko for indbliksgener eller skygge hos naboen. Det vender vi tilbage til.\nHer er nogle af de væsentligste kilder med love og regler for tilbygningers overordnede udformning:\na) Tinglyste servitutter og deklarationer.\nb) Grundejerforeningens regler.\ng) Lov om bygningsfredning og bevaring af bygninger.\ni) De “usynlige” regler.\nKilderne er her grupperet efter hvilke geografiske områder de omfatter. Servitutter kan gælde for din matrikel alene. Grundejerforenings regler og lokalplan gælder for et mindre område af en by. Kommuneplanen gælder for hele kommunen. Og så er der byggeloven, bygningsreglementet etc. som gælder for hele landet. Den generelle logik er, at det der står i en servitut overtrumfer det der står i en lokalplan, som til gengæld overtrumfer det der står i bygningsreglementet. Så når de konkrete regler for netop dit projekt skal kortlægges vil det være oplagt, at gennemgå kilderne i den rækkefølge de står her.\nLad os kort se nærmere på dem en ad gangen.\na) Tinglyste servitutter og deklarationer\nLad os begynde med de regler som kun gælder for netop din matrikel. De fleste matrikler har en eller flere tinglyste servitutter, som kan indeholde meget der er irrelevant for din byggesag, men som også godt kan indeholde bestemmelser du skal overholde. Der kan fx være en tingslyst servitut om, at du ikke må opføre første sal på din ejendom, eller hvor meget der må bygges på din grund. Nogle servitutter kan gælde for flere matrikler. Servitutter skal være tinglyste på din matrikel for at være gældende, og vil derfor fremgå af Tingbogen på Tinglysning.dk. Tinglyste servitutter gælder som nævnt forud for andre regler, så det skal tjekkes først. Hvis du ikke selv gennemlæser servitutterne kan du eventuelt få din byggerådgiver til det, eller bestille et landinspektørfirma til at udrede plangrundlaget for tilbygningen, det vil sige tjekke servitutter, lokalplan og byplanvedtægter for byggelinjer og andre bebyggelsesregulerende forhold.\nTjek din matrikels tinglyste servitutter på Tinglysning.dk.\nVejledning til Tinglysning.dk.\nb) Grundejerforeningens regler\nMange husejere er medlem af en grundejerforening. På nogle matrikler er det en tinglyst pligt at være medlem. Hvis du ikke har sådan en tinglyst pligt, står det dig naturligvis frit at være medlem eller ej. Visse grundejerforeninger kan i deres vedtægter have formuleret regler med betydning for dit byggeprojekt. Det er nok mest udbredt i områder med ensartet og bevaringsværdig bebyggelse, for netop at fastholde det harmoniske helhedsindtryk i kvarteret.\nVisse kolonihaveområder har skiftet karakter til områder med lovlig helårsbeboelse, og her vil de respektive haveforeninger ofte have relativt detaljerede regelsæt med krav til maksimal bebyggelse, afstande til naboer, brandvægge osv. Her kan kommunen have den holdning, at haveforeningens regler skal overholdes og foreningens bestyrelse godkende en tilbygning – før kommunen vil udstede byggetilladelse. Tjek i givet fald hos din haveforenings bestyrelse og kommunen hvordan de parter forholder sig til dit kommende byggeprojekt.\nI andre tilfælde kan kommunen også vælge at høre grundejerforeningen om deres holdning til et projekt, såfremt det er nyt for området eller bryder stilmæssigt med områdets karakter. Det er lidt af en gråzone, så pointen må være, at du får tjekket om grundejerforeningen har formelle regler der påvirker dit projekt.\nc) Lokalplan eller byplanvedtægt\nEn lokalplan gælder for et mindre område af en kommune, typisk en vej eller et villakvarter. Ikke alle områder har en lokalplan, og ikke alle lokalplaner indeholder noget af betydning for en tilbygning. Lokalplaner kan fx indeholde regler om bebyggelsesprocent, facade- og tagmaterialer, tagform, eller skærpede afstandskrav til nabo- og vejskel (byggelinjer og vejudvidelseslinjer). Lokalplaner kan desuden identificere specifikke ejendomme (og træer) som bevaringsværdige (se senere). Lokalplaner hed tidligere byplanvedtægter og ældre byplanvedtægter kan stadig være gældende flere steder.\nByggelinje: En linje som definerer hvor tæt der må bygges på fx vejen, som skærpelse af den gerelle afstandsregel. En byggelinje kan fx forbyde bebyggelse tættere på vejskel end 5 m. Byggelinjer kan være defineret i en lokalplan eller servitut.\nVejudvidelseslinje: En slags byggelinje begrundet med, at arealet er reserveret til en mulig kommende vejudvidelse. Nogle gange kan man få lov til at opføre en carport der overskrider vejudvidelseslinjen, så længe man lover at rive den ned igen hvis vejen skal gøres bredere.\nArealberegning og disse linjer: Når arealet af en grund skal beregnes som led i beregning af bebyggelsesprocent, udnyttelsesgrad eller bebyggelsesgrad, kan arealet mellem disse linjer og skel mod vej skulle tælles med på forskellig vis, ligesom en del af vejens areal i visse tilfælde må lægges til grundens areal (se senere).\nSom nævnt er ikke alle områder i landet reguleret af lokalplaner, men alle områder er omfattet af en kommuneplan. Kommuneplanen tegner de overordnede rammer for bl.a. kommunens bebyggelsesmæssige udvikling. En kommuneplan er ikke direkte bindende for dig som husejer, så du er ikke umiddelbart forpligtet til at overholde planen. En kommune skal dog virke for kommuneplanens gennemførelse, og kan derfor blokere for byggeri der måtte stride imod kommuneplanens formuleringer (Planlovens § 12, stk. 3). Eksempel: Hvis en lokalplan (eller servitut) ikke indeholder andre regler, må du umiddelbart bygge dit hus i to fulde etager, altså uden skråvægge på første salen. Men i en kommuneplan kan der godt være krav om maksimalt halvandet plans huse for området. Det krav er i princippet ikke direkte gældende for dig, men det kan det så blive alligevel, fordi kommunen har hjemmel til at håndhæve kravet baseret på kommuneplanen. Så uden en lokalplan for dit område er du nødt til at tjekke om kommuneplanen indeholder formuleringer med relevans for dit projekt. Mange kommuneplaner er ret omfattende (ofte på mange hundrede sider), men typisk struktureret ret overskueligt, så det er muligt på relativ kort tid at finde frem til de relevante formuleringer.\nTjek om din matrikel er omfattet af en lokalplan her: Bygogmiljø.dk.\nOversigt over lokalplaner i DK: https://www.dingeo.dk/kort/plan/\nDu kan også finder lokal- og kommuneplaner her: Planinfo.dk.\nIkke alle har en: Nogle områder har en lokalplan, andre ikke.\nGælder forud for andre regler: En lokalplan gælder forud for formuleringer i bygningsreglementet. Selvom du fx i forhold til bygningsreglementet må bebygge din matrikel med 30%, kan det være strammet til 25% eller 20% i en lokalplan.\nKommuneplan: Alle områder er til gengæld omfattet af en kommuneplan, men dens formuleringer er ikke direkte gældende for de enkelte borgere.\nByplanvedtægt er det tidligere udtryk for lokalplan.\nEfter at have set på de lokale regler kommer vi til de nationale love og regler. Byggeloven er den overordnede lov der udstikker rammerne for afledte reglementer. Byggeloven indeholder ikke så mange konkrete regler med relevans for en tilbygning, men danner udgangspunkt for det langt mere detaljerede regelsæt Bygningsreglementet.\nDet dominerende regelsæt indenfor byggebranchen er bygningsreglementet, der i praksis har samme gyldighed som en lov og derfor skal overholdes. Bygningsreglementet gælder for hele landet og alle former for byggeri, fra et nyt supersygehus til en lille carport. Reglementet indeholder regler for bl.a. afstand til skel, højder, maksimalt boligareal (bebyggelsesprocenten) og meget andet. Det opdateres jævnligt, og forkortes ofte ”BR” efterfulgt af årstallet for den pågældende udgave. Den seneste og dermed gældende version trådte i kraft i 2018 og hedder derfor BR18. Tilsvarende findes tidligere udgaver benævnt fx BR10 og BR08. I en periode var bygningsreglementet opdelt i to: et for ”småhuse” (som fx enfamiliehuse og sommerhuse) og et andet for alle andre større byggerier. Derfor fik det bygningsreglement der omhandlede enfamiliehuse et ”S” (for Småhuse) tilføjet, så det blev forkortet BRS-85 og senere BRS-98. Men i 2008 blev begge reglementer slået sammen igen, og p.t. gælder altså BR18.\nBR18 og tidligere versioner kan læses her: Bygningsreglementet.dk\nFAKTA: Bygningsreglementet igennem tiderne\nDet første (næsten) landsdækkende bygningsreglement kom i 1961: ”Bygningsreglement for købstæderne og landet”. Frederiksberg Kommune kom med i 1972 og Københavns Kommune i 1977. Tidligere havde de to kommuner haft deres egne byggelove.\nRevisioner: Bygningsreglementet blev efterfølgende revideret i 1966, 1972, 1977, 1982, 1985*, 1995 (kun erhvervs- og etagebyggeri), 1998*, 2008, 2010, 2015 og senest i 2018.\n* betyder, at i perioden 1985 til 2008 var bygningsreglementet opdelt i to reglementer, et for ”småhuse” (herunder enfamiliehuse) og et for større byggerier. Det betyder, at i den periode var det BR-S85 og BR-S98 der var gældende for enfamiliehuse. BR95 har således ingen formuleringer om enfamiliehuse, og BR82 blev for enfamiliehuses vedkommende ophævet ved udgivelsen af BRS-85. I 2008 smeltede begge reglementer så sammen igen til et fælles bygningsreglement.\ng) Lov om bygningsfredning og bevaring af bygninger\n”Fredet” og ”bevaringsværdig” er to meget forskellige betegnelser for en ejendom. Som ejer af en fredet ejendom ved man at ejendommen er fredet, for der følger en del restriktioner, pligter og skattefordele med. Blandt andet må ingen bygningsændringer gennemføres, uden tilladelse fra Kulturministeriet, hverken ude eller inde. Så hvis du ønsker at udvide en fredet ejendom er det en helt særlig situation, og du bør kontakte kommunen og kulturministeriet og forhøre dig om muligheder og begrænsninger.\nMen når det handler om bevaringsværdige bygninger er sagen ofte en helt anden. Mange ejere af bevaringsværdige bygninger aner ikke at deres ejendom har en officiel bevaringsklassifikation, eller hvilke konsekvenser det kan have i forbindelse med en byggesag.\nDet er kommunerne der står for at vurdere klassifikationen af bevaringsværdige bygninger på en skala fra 1-9, hvor 1 er højest:\nKlasse 1: Ofte fredede bygninger eller kirker. Bygninger kan godt have værdien 1 uden at være fredede.\nKlasse 2-4: Fremtrædende eksempler indenfor hustypen (arkitektonisk, kulturhistorisk, håndværksmæssigt).\nKlasse 5-6: Jævne, pæne bygninger, hvor ombygninger måske trækker ned.\nKlasse 7-9: Bygninger uden arkitektonisk udtryk eller historisk betydning.\nPå kulturarv.dk/fbb kan du slå din adresse op, og se om dit hus er registreret som bevaringsværdigt. Men husets bevaringsværdi skal være registreret i en kommuneplan eller lokalplan før det kan have nogen retsmæssig konsekvens for dig. Bevaringsværdigheden handler alene om husets udvendige udseende, og i lokalplanen kan kommunen formulere de krav der stilles til de bevaringsværdige huse. Typisk vil det være huse med bevaringsværdi 4 eller højere.\nDet kan fx være, at husenes arkitektur og håndværksmæssige detaljering skal respekteres ved om- og tilbygning – for eksempel sådan, at en tilbygning skal udføres i stil med det eksisterende hus, eller at murstenene ikke må pudses over. Der kan også være særlige krav til udformning af vinduer, døre, kviste og tag, samt særlige farver eller malingstyper.\nAlt dette kan være noget som kommunen via formuleringer i lokalplanen har sikret sig ret til at godkende eller afvise. At eje et bevaringsværdigt hus i klasse 4 eller højere, og ønske en tilbygning, stiller altså lidt større krav til dig og din rådgiver. Først og fremmest vil det være klogt, at tage en tidlig dialog med kommunen om hvordan I nærmere skal forholde jer.\nBygningsændringer på bevaringsværdige huse er nogle gange noget der kan søges økonomisk støtte til. Forhør dig om mulighederne hos kommunen.\nOg nu vi taler om fredning og bevaringsværdi, så vær opmærksom på, at visse ældre træer også kan være registreret som bevaringsværdige, hvilket betyder, at du ikke må fælde dem eller beskære dem for kraftigt. Tjek om en lokalplan indeholder noget om bevaringsværdige træer.\nKulturarv.dk/fbb: Tjek om dit hus bevaringsværdigt. (Dog skal det også være registreret i en lokalplan for at have nogen konsekvens – lokalplaner finder du på Bygogmiljø.dk).\nKulturarv.dk: Mere om bevaringsværdige bygninger.\nHistoriskehuse.dk: Forening for ejere af fredede og bevaringsværdige huse, med nyttig info om husene.\nByggeguide.dk: For ejere af fredede eller bevaringsværdige bygninger.\nNaturbeskyttelsesloven definerer et sæt mindsteafstande (beskyttelseslinjer) til strande, skove, kirker og fortidsminder. Så hvis du fx bor tæt på en skov kan det have betydning for, hvor på din grund du må placere en tilbygning (kommer vi nærmere ind på senere).\nPlandata.dk: Tjek naturbeskyttelseslinjer m.v.\nTjek naturbyggelinjer og plangrundlag i København: Københavnerkortet.\ni) De “usynlige” regler\nOvennævnte regler skal tjekkes relativt tidligt i forløbet, hvis du vil undgå at komme for langt med en urealistisk projektidé. For man kan ikke tegne et realiserbart skitseforslag, uden at have undersøgt de bestemmelser der kan have betydning for en tilbygnings placering, areal og højde.\nSom nævnt findes der desuden områder indenfor byggelovgivningen, hvor de præcise regler ikke er nedskrevet noget sted, og hvor det derfor er op til den lokale kommune at fortolke og vurdere fra sag til sag. Det kan fx dreje sig om disse situationer:\n“God helhedsvirkning”: I en lokalplan kan der stå, at eventuelle bygningsændringer skal udformes, så der opstår en ”efter kommunalbestyrelsens vurdering skøn helhedsvirkning”. I de tilfælde kan kommunen i forbindelse med ansøgning om byggetilladelse tillade sig at have en holdning til æstetik, arkitektur og materialevalg i en tilbygning der ansøges om. Uden at nogen på forhånd kan se, ud fra hvilken metode kommunen vurderer hvad der måtte være en ”skøn helhedsvirkning” eller ej.\nHalvanden eller to etager: Visse lokalplaner foreskriver bebyggelse i maksimalt ”en etage plus udnyttet tagetage”, eller det der også kaldes halvandet plan. Det betyder, at man ikke må bygge i to fulde etager – der skal være skråvægge på første salen. Men så kan man jo etablere kviste og finde på mange andre finurlige bygningsformer, for at få så lidt skråvæg som muligt, og så meget volumen, lofthøjde og dermed brugsværdi som muligt. Så hvor går grænsen mellem de udformninger der stadig kan godkendes som halvandet plan kontra to plans hus? Bygningsreglementet indeholder intet konkret om det. I Håndbog for bygningsmyndigheder er der en lang række eksempler, men oversigten er ikke (og kan ikke være) udtømmende, så man kan sagtens forestille sig situationer, hvor det vil være op til kommunen at se på den konkrete byggeansøgning og vurdere, hvorvidt de skønner at huset er halvandet plan eller to plan (se fx case i kapitel 19).\nHus i en etage og udnyttet tagetage, eller to fulde etager? Nogle gange et vurderingsspørgsmål.\nBevaringsværdigt hus: Hvis dit hus er registreret bevaringsværdigt i en lokalplan betyder det, at kommunen vurderer eventuelle udvendige ændringer i facaden som du måtte ønske i forbindelse med en tilbygning (eller renovering, fx udskiftning af vinduer eller facadeisolering). Dermed vil kommunen skulle godkende fx de typen af vinduer du agter at sætte i huset, altså om der er sprodser og i givet fald hvor mange og hvordan de mener at vinduerne passer til dit hus. Igen er vi ude i et kommunalt skøn som ingen på forhånd kan læse noget konkret om nogen steder. I øvrigt er det jo også et skøn i hvor høj grad huset er bevaringsværdigt.\nIndbliksgener: Mange projekter kan indeholde vinduer hvorfra man kan kigge over til naboen. Det kan være vinduer i en tilbygning eller ny første sal. Der kan også være tale om indbliksgener fra den tagterrasse eller altan du ønsker. Forskellige kommuner har forskellige holdninger til, hvorvidt de skal vurdere indbliksgener når de sagsbehandler. Det viser en lille rundspørge jeg foretog til en lang række kommuner (18 svarede) i forbindelse med researchen til denne bog. Nogle kommuner vil vurdere indbliksgener, andre ikke. Nogle kommuner henviser til, at holdningen hos ombudsmanden (!) og Nævnenes Hus (klagemyndigheden) er, at indbliksgener skal vurderes. Så hvis projektet er usædvanligt stort eller med usædvanligt store vinduespartier, kan kommunen altså godt finde det nødvendigt at partshøre naboen. Men det er et skøn fra kommunen, hvornår der er tale om en ”usædvanlig” situation – og som nævnt forskelligt fra kommune til kommune.\nSkygge på terrassen: Præcis som tilfældet er med risikoen for indbliksgener hos naboerne, kan en kommune også vurdere en byggeansøgning i forhold til andre mulige gener hos naboerne, fx hvorvidt naboen får lagt hele sin terrasse i skygge på grund af din nye første sal. Men igen skal der være tale om en ”usædvanlig” situation, efter kommunens vurdering.\nKommuneplan: En kommuneplans indhold er ikke direkte bindende for dig, men alligevel skal en kommune administrere efter formuleringer i den. Såøh … I det tilfælde gælder kommuneplanen jo så alligevel overfor dig, måske indirekte, men konsekvensen er jo den samme.\nTagterrasse: En stor tagterrasse beregnet til ophold kan i visse tilfælde blive betragtet som en ”etage”. Et etplans hus med en relativt stor tagterrasse kan altså blive vurderet som et to-etages hus. Og hvis ikke to etager er lovligt i området, så er tagterrassen ulovlig. Hvis den altså er stor. Men hvor stor skal en tagterrasse egentlig være, før den tæller med som en etage? Det er vist op til kommunen at vurdere.\nAltaner i gavlen på typiske halvandetplans huse fra 70’erne: Hvor dybe må den slags altaner være, før en del af arealet skal tælle med i etagearealet? Det fremgår alene af vejledningen i Håndbog for bygningsmyndigheder (svaret er: Typisk 2 m dybe), men selv der erkendes, at det må komme an på en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde. Igen et eksempel på, at ikke alle situationer kan beskrives i konkrete love og regler (forståeligt nok).\n” Små baldakiner – i almindelighed beskedne lætage over indgangsdøre – skal, hvis beregningsreglerne skal tages helt efter bogstaven, medregnes i etagearealet. Det er dog almindelig praksis, at disse overdækninger ikke medregnes i etagearealet.” (Citat fra Håndbog for bygningsmyndigheder). Så et lille halvtag over indgangsdøren skal på den ene side tælles med, men i praksis alligevel ikke…\nTil at støtte sig i fortolkningerne bruger kommuner (og byggerådgivere) som nævnt “Håndbog for bygningsmyndigheder”, hvori der bl.a. findes en lang række meget konkrete illustrationer af fx kælder i relation til skrånende terræn, eller halvandet plans hus/toplans hus problematikken. Håndbogen indeholder også en lang række kendelser fra klagenævnet, som definerer retspraksis.\nStadigvæk er byggelovgivningen ikke altid helt præcis. Det kan den ikke være, når nu bygninger kan udformes på så mange forskellige måder. Visse emner vil være overlagt til kommunens skøn. Det kan efterlade dig og din byggerådgiver med en principiel usikkerhed om kommunens faglige vurdering af byggeansøgningen, især hvis projektet ligger indenfor nogle af de ovennævnte gråzoner for fortolkning. Hvis det er tilfældet kan I forsøge at få kommunens forhåndsudtalelse tidligt i forløbet (fx før eller under skitsefasen). Og ellers må du indsende en ansøgning om byggetilladelse og afvente kommunens formelle sagsbehandling.\nDe detaljerede regler kommer senere\nSom nævnt gælder der en lang række yderligere og ret detaljerede krav til alt muligt indenfor byggeri, både direkte krav, men også vejledninger i hvordan kravene kan opfyldes rent byggeteknisk. Kravene og de korrekte udførelsesmetoder kan være formuleret i fx normer fra Dansk Ingeniørforening, anvisninger fra Statens Byggeforskningsinstitut, Byg-Erfa og mange andre kilder. Senere i bogen – når vi skal se på hvordan man kontrollerer håndværkernes arbejde – kommer vi ind på mange af disse ret detaljerede kilder. Men på nuværende tidspunkt vil vi som nævnt koncentrere os om de regler der kan have betydning for de store linjer i tilbygningen, nemlig areal, højder og afstande til skel.\nDer skal være styr på arealerne, både de nuværende og ønskværdige. For hvis dine arealmæssige forventninger overstiger det der kan godkendes, må du enten justere drømmene, udvide din grund ved at købe jord fra naboen, eller søge dispensation hos kommunen.\nByggebranchen er så herligt indrettet, at selv et så simpelt spørgsmål som ”Hvor meget må jeg bygge på min grund” faktisk kan være ret kompliceret at finde ud af. Svaret findes måske i et 30 år gammelt bygningsreglement.\n” Svaret på hvor meget du må bygge findes måske i et 30 år gammelt bygningsreglement\nForskellige metoder til beregningen\nHvor meget du må bygge handler naturligvis om at se på, hvor meget bebyggelse der er (eller bliver) på din grund, i forhold til hvor stor grunden er. Forholdet mellem bebyggelse og grund kan udtrykkes ved et procenttal og det aktuelle begreb er ”bebyggelsesprocent”. BR18 definerer en bestemt tilladelig bebyggelsesprocent til forskellige bygningstyper, og anviser desuden en metode til beregning af både grundens areal og bebyggelsens areal (etagearealet). So far so good. Men hvis en lokalplan eller deklaration for området siger noget om hvor meget du må bygge, bliver det hurtigt ret kompliceret.\nFor det første bliver tidligere tiders begreber ”udnyttelsesgrad” og ”bebyggelsesgrad” stadig anvendt (i lokalplaner og servitutter), og de beregnes på andre måder end bebyggelsesprocenten. Begreberne ”bebyggelse” og ”grundens areal” er heller ikke entydige udtryk. Yes, det skal ikke være nemt.\nKort fortalt kan man sige, at der er følgende forskellige scenarier:\nLokalplan med bestemmelser for bebyggelsens areal\nHvis din matrikel er omfattet af en lokalplan med regler for omfanget af bebyggelse på din grund:\nOmfanget af bebyggelse og grundens areal skal udregnes efter de beregningsregler der var gældende på det tidspunkt hvor lokalplanen blev vedtaget. Du kan altså IKKE bruge det nuværende bygningsreglements (BR18) beregningsmetoder (BR18 gælder for dit projekt på alle andre områder). Det vil sige, at hvis en lokalplan er vedtaget i fx 1986 skal du finde det bygningsreglement der var gældende på det tidspunkt (BRS-85) og bruge de regler for opgørelse af arealer og beregning af bebyggelsesprocent.\nI stedet for at måtte bebygge 30% af din grund ved fritliggende enfamiliehuse (ifølge BR18) må du kun bebygge fx 25% eller 20%, afhængigt af hvad lokalplanen foreskriver.\nHvor du ifølge BR18 må have op til 50 m2 i alt af garager, carporte, udhuse og andre ”småbygninger”, uden at det skal tælles med i bebyggelsesprocenten (ved fritliggende enfamiliehuse og sommerhuse), var det ”arealmæssige bundfradrag” tidligere fx 35 m2 for carporte/garager, mens udhuse i nogle tilfælde skulle tælles med uanset hvad. Så hvis du fx har 49 m2 småbygninger skal 14 af disse kvadratmetre (49-35) pludselig tælles med til etagearealet og belaster dermed din bebyggelsesprocent = du kan bygge 14 m2 færre nye boligkvadratmetre. Den nærmere beregning afhænger helt af hvornår din lokalplan er fra, og hvilke beregningsregler der var gældende dengang.\nPointen her er, at hvis en lokalplan foreskriver hvor meget der må bygges bliver svaret sværere at finde.\nTinglyst servitut med bestemmelser for bebyggelsens areal\nHvis din matrikel er omfattet af en tinglyst servitut med regler for omfanget af bebyggelse, skal du først og fremmest følge den. I en servitut kan der fx stå at ”bebyggelsesgraden må ikke overstige 1/6 af grundens areal”. En servitut gælder typisk forud for eventuel lokalplan og forud for bygningsreglementets regler. Og her gælder samme princip om, at arealerne skal udregnes efter de metoder der var gældende på tidspunktet for servituttens tinglysning.\nI øvrigt: Hvis der i en eventuel lokalplan eller tinglyst servitut anvendes begreber som ”udnyttelsesgrad” eller ”bebyggelsesgrad” skal du vide, at det som nævnt ikke er det samme som ”bebyggelsesprocent” (se senere).\nUden lokalplan eller servitut med formuleringer om bebyggelsens arealer: Brug BR18\nSkulle du være så heldig, at der ikke gælder hverken lokalplan eller tinglyste servitutter med regler om de bebyggede arealer, så kan du bruge BR18 og de regler der står der. Det gør beregningen noget nemmere (se senere i kapitlet).\nJa … tankevækkende kompleksitet. Årsagerne er historisk betingede. Forskellige tiders byggelovgivere har haft forskellige syn på hvordan arealer skulle opgøres. Og hvis politikerne i en lokalplan fra fx 1972 tog stilling til hvor meget udnyttelsesgraden måtte være, var det jo i forhold til datidens beregningsregler. Så hvis man pludselig brugte nutidens beregningsregler på datidens vurdering af udnyttelsesgrad ville det give en anden bebyggelse end hensigten med lokalplanen var. Så på den måde er det logisk nok, at man skal gå tilbage i tiden og genfinde fortidens beregningsmetoder. Alligevel er det tankevækkende, at det skal være så kompliceret at finde svaret på et så relativt simpelt spørgsmål som ”hvor meget må jeg bygge på min grund”.\n”Tænk at det skal være så kompliceret at finde svaret på et så simpelt spørgsmål som ”hvor meget må jeg bygge på min grund?”\nFAKTA om arealer\nBoligareal: Det areal der er godkendt til beboelse (surprise!). Det vil typisk være din stueetage og eventuel første sal. Dertil måske et bad/wc i kælderen. Eventuelt øvrig del af kælder der måtte være godkendt til beboelse.\nEtageareal: Ikke det samme som boligareal. Etagearealet bruges til beregning af bebyggelsesprocenten (og udnyttelses-/bebyggelsesgraden) og består af boligarealet med tillæg for bla. udestue, høj kælder og rest af småbygningers areal der overstiger ”bundfradraget” (på enten 35 m2 eller 50 m2 ved fritliggende enfamiliehuse). Etagearealet har været opgjort lidt forskelligt fra 1977 til i dag.\nBebyggelsesprocent: Nuværende udtryk for hvor meget etagearealet må fylde i forhold til grundens areal, inklusiv evt. vejareal opgjort i BBR-registeret.\nUdnyttelsesgrad: Udtryk som blev indført i 1939 og erstattet igen af begrebet ”bebyggelsesprocent” i 1977.” Udnyttelsesgrad” optræder dog stadig i en række ældre byplanvedtægter. Udnyttelsesgraden beskriver etagearealets andel af grundens areal. Til grundens areal medregnes det vejareal der ligger ud for grunden indtil vejens midte, dog max 10 m fra grundens grænse og max 25% af grundens eget areal. Etagearealet har været opgjort lidt forskelligt fra 1961 til 1977.\nBebyggelsesgrad: Har været anvendt siden 1800-tallet, og kan stadig forekomme i ældre – stadig gældende – byplanvedtægter eller deklarationer. Bebyggelsesgraden angiver forholdet mellem det bebyggede areal og grundens areal. Det bebyggede areal er samtlige bygningers samlede ”fodaftryk” på grunden, dvs også småbygninger, men ikke første sal eller kælder. Grundens areal opgøres uden vejareal. Eksempelvis kan man i Herlev Kommunen stadig støde på matrikler med en bebyggelsesgrad på 1/6 af grundens areal, svarende til 16,6%. Da det er muligt at bygge i to etager uden at første salen tæller med, kan en bebyggelsesprocent dermed lovligt komme op på 33,2 %.\nBBR-registeret: Bygnings- og Boligregisteret indeholder oplysninger om ejendomme og bygninger i Danmark. Informationerne anvendes blandt andet i forbindelse med ejendomsbeskatning, hushandler og byggesager. Blev oprettet i slutningen af halvfjerdserne. Enhver matrikel har en såkaldt BBR-meddelelse, indeholdende de data der er registreret på matriklen.\nSe definitioner på BBR-arealer\nTjek de arealer der p.t. er registreret på din matrikel her: OIS.dk eller BBR.dk.\nSådan får du styr på arealerne\nAllerførst bør du kontrollere hvilke arealer du allerede har på grunden (BBR kan være misvisende, især i forhold til udhuse m.v.) Derudover kan du gøre følgende:\nFind ud af om der knytter sig tinglyste servitutter til din matrikel, og om der i givet fald står noget om bebyggede arealer der (Tinglysning.dk). Hvis der gør, må du forholde dig til de regler der nævnes der.\nTjek for en sikkerheds skyld om grundejerforeningen har regler om arealer.\nFind ud af om der gælder en lokalplan med regler for arealer på din matrikel (=> Bygogmiljø.dk). I givet fald er det de regler der skal følges (med mindre der gælder en servitut som nævnt ovenfor). Og så skal du have fat i beregningsreglerne der var gældende på tidspunktet for lokalplanens vedtagelse (Se reglerne i denne bonusartikel).\nOg ellers følges de regler der er formuleret i BR18.\nPunkt 1 og 3 er dog fortsat så komplekse, at der kan være vigtige nuanceforskelle i hvordan de enkelte kommuner fortolker reglerne i praksis. For eksempel kan der være forskel på, om kommunen vil tælle udhuse med til etagearealet eller ej (også selvom det fremgår af beregningsreglerne i fx BR77) – så hvis du har fx 15 m2 udhus kan der altså være forskel på, om du må bygge 15 m2 flere eller færre nye bolig-m2.\nHvis din byggesag falder ind under punkt 1 eller 3 ovenfor er det bedste generelle råd i virkeligheden nok dette:\n” Skriv til din lokale kommune og bed dem svare konkret på, hvor mange nye bolig-m2 der må bygges på din matrikel\nEn husejer ønskede en tilbygning til sit enfamiliehus. Matriklen var omfattet af en lokalplan fra 1978. Derfor skulle beregningsreglerne fra BR77 anvendes. For at være sikker skrev jeg til kommunen og fik bekræftet dette. Ifølge BR77 kunne man have op til 35 m2 carport uden at det ville tælle med i etagearealet, så den konkrete carport på 17 m2 var ikke noget problem. Men til gengæld fremgår det klart af BR77 at udhuse tælles med i etagearealet – og der lå to små udhuse på matriklen, som dermed ville begrænse omfanget af nye bolig-m2 til udvidelsen . Efter første møde med husejerne skrev jeg til kommunen igen og bad om et præcist svar på, hvor mange nye bolig-m2 der måtte bygges på grunden. Her svarede kommunen, at de ville mene at de to udhuse på 6 og 7 m2 skulle tælles med som ”carport”, og lægges til de 17 m2, så ”carporten” nåede op på 30 m2. Dermed talte de to udhuse pludselig IKKE med i etagearealet, og husejeren kunne bygge sin tilbygning 13 m2 større end vi havde regnet med. Eksemplet viser hvor svært det kan være at forsøge at regne ud hvordan kommunerne fortolker reglerne.\nBebyggelsesprocent i forhold til det gældende bygningsreglement BR18\n”Boligareal” (som det fx fremgår i BBR-registeret eller i salgsopstillinger når huse handles) er ikke er det samme som ”etageareal” når der skal beregnes bebyggelsesprocent.\nEtagearealet beregnes efter reglerne i BR18 §455. Til etagearealet medregnes bl.a.:\n“Bruttoarealerne af samtlige etager, herunder kældre og udnyttelige tagetager, samt altanlukninger, udestuer, forbindelsesgange og lignende.” (Kælder dog kun den del hvor hvor afstand mellem loft og omgivende terræn er større end 1,25 m (“høj” kælder). “Brutto” betyder, at det er de udvendige mål på ydervæggene der tæller.\n“Rum der går gennem flere etager, medregnes kun til den etage, i hvilken gulvet er beliggende”. Trapper medregnes dog til hver etage. Så hvis du skal bygge ny førstesal, men ikke helt har luft nok i bebyggelsesprocenten, kan du reducere etagearealet på førstesalen ved at have dobbelthøje rum.\nI forhold til “udnyttelige tagetager”: Hvis din tagetage ret let kunne udnyttes til bolig (fx fordi der er hanebåndsspær) tæller det areal med, også selvom du i praksis ikke har udnyttet det til bolig. Hvis tagrummet har såkaldte gitterspær som umuliggør udnyttelsen af tagrummet tæller det ikke med.\nDen del af det samlede areal af matriklens ”småbygninger” (carport, garage, overdækket terrasse, halvtage, overdækninger, udhus, drivhus etc.) som overstiger bundfradraget tæller også med i etagearealet.\nTil etagearealet medregnes IKKE udvendig efterisolering på maksimalt 25 centimeters tykkelse for enfamiliehuse, rækkehuse, dobbelthuse og sommerhuse. Det betyder, at selvom du har opbrugt din bebyggelsesprocent 100%, kan du stadig få lov til at efterisolere udvendigt, selvom huset dermed bliver større i udvendigt mål. Men hvis din facade ligger 2,5 m fra naboskel vil efterisoleringen betyde, at du overskrider den tilladelige afstand til skel, hvilket du så skal søge dispensation for.\nDet bundfradrag for småbygninger der ikke tæller med ved beregning af etagearealet udgør:\n50 m2 ved fritliggende enfamiliehuse og dobbelthuse (lodret boligskel) og sommerhuse (Med mindre at andet fremgår som følge af en lokalplan).\n20 m2 ved rækkehuse, kædehus og andre former for sammenbyggede enfamiliehuse.\nSå hvis du fx har 55 m2 småbygninger, tæller de 5 m2 ”restareal” med i etagearealet, og belaster dermed bebyggelsesprocenten. Men det betyder så også, at hvis du har luft i bebyggelsesprocenten til de arealer der ligger over bundfradraget, kan dit samlede areal af småbygninger sådan set godt være både 60 og 70 m2. (Husk igen, at dette er hvis BR18’s beregningsregler gælder. En lokalplan kan indeholde andre beregningsregler.)\nIfølge BR18 må etagearealet fylde en vis procentdel af grunden areal, inkl. vejareal, nemlig:\n30 % ved fritliggende enfamiliehuse.\n40 % ved dobbelthuse og rækkehuse.\n15 % for sommerhuse i sommerhusområder.\nProcenterne kan som nævnt være skærpede (eller lempede) hvis der gælder en lokalplan, byplanvedtægt eller servitut.\nBoligarealet, arealer af kælder, udestue, carporte mv samt grundens areal fremgår af BBR-meddelelsen for din ejendom, som du kan se på OIS.dk eller BBR.dk. Vær opmærksom på, at din matrikel kan indeholde småbygninger der ikke er registreret i BBR.\nVær også opmærksom på, at arealerne i BBR oprindeligt er blevet indrapporteret af husejerne selv. Så hvis du lige står og mangler et par kvadratmeter “luft” i bebyggelsesprocenten, kan du jo foretage en kontrolopmåling af det eksisterende hus for at se, om det skulle være registreret lidt for stort.\nTil etagearealet medregnes IKKE udvendig efterisolering på maksimalt 25 cm. for enfamiliehuse, rækkehuse, dobbelthuse og sommerhuse (BR18 §455 stk. 3, pkt. 9) . Det betyder, at selvom du har opbrugt din bebyggelsesprocent 100%, kan du stadig få lov til at efterisolere udvendigt, selvom huset dermed bliver større i udvendigt mål. Men hvis din facade ligger 2,5 m fra skel vil efterisoleringen betyde, at du overskrider den tilladelige afstand til skel, hvilket du så skal søge dispensation for.\nBeregningsreglerne fra BR18: Se §455.\nHvis der på BBR-meddelelsen står, at du fx har 75 m2 kælder, og ”heraf 0 m2 med loft mindre end 1,25 m over terræn” betyder det, at din kælder er registreret som ”høj”, og så tæller hele kælderarealet faktisk med i beregningen af bebyggelsesprocenten. Det kan blive en kæmpe udfordring. Men det er et punkt, hvor der meget ofte er fejl i BBR-registeret. Du kan derfor måle efter og få rettet BBR, såfremt din kælder ikke er høj alligevel. Og selvom din kælder rent faktisk ER ”høj” vil nogle kommuner måske vælge at se bort fra det areal alligevel, fordi det ikke er boligareal. Du kan jo altid kontakte kommunen og forhøre dig om mulighederne for dispensation, hvis din kælder er høj. Det afgørende for hvorvidt en kælder regnes for høj eller ej, er den lodrette afstand mellem underside kælderloft og det omgivende terræn. Hvis det mål er mere end 1,25 m er din kælder ”høj” og tæller med som etageareal (ikke = boligareal).\nRet evt. din kælders registrering i BBR-registeret her: BBR.dk\nHvis afstanden mellem underside kælderloft og omgivende terræn overstiger 1,25 m tæller kælderarealet med i etagearealet når bebyggelsesprocenten skal beregnes.\nOg nej, du kan som udgangspunkt ikke bare fylde lidt jord på omkring kældervæggen for at kommer under de 1,25 m, idet afstanden måles fra det “naturlige terræn” omkring bygningen.\nSelvom din kælder ER høj (og dermed belaster bebyggelsesprocenten), betyder det ikke at din kælder dermed er godkendt til beboelse. Igen: Boligareal og etageareal er to forskellige ting.\nHvis du har en kælder hvor den ene facade er frilagt/frigravet, eller en kælder bygget ind i skrånende terræn, gælder særlige regler for arealberegning, som det vil føre for vidt at komme ind på her.\nEn husejer ønskede to kviste på taget af sit hus. Kælderen var imidlertid ”høj”, altså med loft mere end 1,25 m over terræn. Dermed skulle kælderen tælles med fuldt ud i beregning af bebyggelsesprocenten, og så var bebyggelsesprocenten opbrugt. Da en ny kvist som regel medfører en udvidelse af boligarealet på 1-2 m2 var det potentielt blokerende for etablering af kvistene. Da husejeren kontaktede kommunen svarede de, at ”sådan en kælder skulle da ikke blokere for et par nye kviste”, så det ville han godt kunne få lov til. Igen et eksempel der viser, at man ikke altid bare kan slå op et eller andet sted og finde et 100% sikkert svar på spørgsmålet om, hvor meget man må udvide sit hus. Spørg hellere kommunen for en sikkerheds skyld.\nArealer på første sal\nMed til etagearealet (BR18) tæller også første salen, nærmere bestemt den del af gulvarealet som ligger indenfor et 1,5 m plans skæring med den udvendige tagflade. Lidt teknisk, måske, men tegningsmæssigt lægger man et plan 1,5 m over gulvet på første salen. Der hvor det plan skærer den udvendige del af tagfladen projicerer man ned igen – og det areal der ligger indenfor tæller med. Trapper tæller med i begge de etager de betjener. Dobbelthøje rum (altså hvis der ikke er gulv på 1. salen og man kan kigge helt op til loft på første salen fra stueetagen) tæller kun med i den ene etage. Kvistareal tæller med ud til udvendig front af kvist (for der er jo fuld lofthøjde i kvisten). Og som nævnt tidligere, så tæller arealerne på første salen med, så længe de relativt nemt kan udnyttes, også selvom de ikke i praksis bliver udnyttet.\nGrønt gulvareal tæller med når etagearealet skal opgøres i forbindelse med beregning af bebyggelsesprocenten. Gulvplanet projiceres 1,5 m op og føres ud til skæring med udvendig tagflade. Derfra projiceres lodret ned til gulvet. Areal indenfor disse linjer tæller med. Kvistgulv tæller med fuldt ud, da 1,5 m planet jo går ud i kvisten.\nSumma summarum: Du tager boligarealet og tillægger evt. kælder, evt. udestue, evt. lukkede altaner og evt. restarealer fra småbygningerne, ganger med hundrede og dividerer med grundens areal (inkl. evt. vejareal i henhold til BBR), så har du den faktiske bebyggelsesprocent. Og den skal så være lavere end den maksimalt tilladelige procent. Med mindre du søger dispensation.\nDet følger heraf, at hvis du har bebygget fx 25 % og må bygge 30 % og din grund er 1.000 m2, så har du 50 m2 tilbage til tilbygningens etageareal (Med mindre der gælder en lokalplan som nævt tidligere).\nFå styr på dine eksisterende småbygninger\nStore og små bygninger på din grund kategoriseres i relation til BR18 i forskellige grupper:\nBolig: Opvarmede rum beregnet til helårs beboelse. Består typisk af stueetage, evt. første sal, evt. opvarmet anneks. Bad/wc i kælder tæller med som boligareal. Visse andre typer kælderrum kan også godkendes som boligareal (fx ved skrånende terræn, hvor dele af kældervæggen er frilagt facadevæg). Boligareal skal holdes 2,5 m fra naboskel (5,0 m for sommerhuse). Ved række- og dobbelthuse kan bebyggelse opføres i skel.\nUdestue: Uopvarmet rum, adskilt med væg og dør til øvrig beboelse. Areal tæller med i etagearealet og belaster dermed bebyggelsesprocenten. Kræver byggetilladelse at opføre og nedrive. Skal overholde samme afstands- og højdekrav som boligareal.\nHerudover kan der være tale om disse ”småbygninger” også kaldet ”sekundær bebyggelse”:\nCarport, garage, udhus, drivhus, værksted, halvtag, brændeskur, åben pavillon.\nIntegreret carport, garage eller udhus.\nBeboelsesvogne og campingvogne.\nIfølge BR18 kan du som nævnt have eller opføre i alt op til 50 m2 småbygninger, uden at søge byggetilladelse og uden at de arealer tæller med i etagearealet – når vi taler om fritliggende enfamiliehuse, dobbelthuse med lodret boligskel og sommerhuse (andet kan være gældende hvis din grund er omfattet af en lokalplan). For rækkehuse, kædehuse og andre delvist sammenbyggede enfamiliehuse med lodret boligskel (og tofamiliehuse med vandret boligskel) er grænsen på 20 m2.\nDet er altså en form for ”bundfradrag” når bebyggelsesprocenten skal udregnes. Du må gerne bygge mere end bundfradraget, men så skal der være luft i bebyggelsesprocenten til det, og du skal søge om byggetilladelse.\nSmåbygninger som disse må gerne placeres tættere på naboskel end 2,5 m (også i selve skellet), men må ikke have vinduer mod naboen, og den samlede længde må maksimalt være 12 m (kun længste side tæller med). Småbygninger må ikke anvendes til beboelse (men gerne til midlertidigt ophold).\nNetop i forhold til udhuse, overdækninger, drivhuse m.v. kan du ligeså godt forberede dig på, at kommunen spotter hvad du har liggende på matriklen når du søger om byggetilladelse. Satellitfotos og andre kilder afslører alle former for tage på grunden, uanset om det er et lille brændeskur eller børnenes legehus. Derfor kan du ligeså godt tjekke hvad du har liggende af alle former for tage, og holde det op imod hvad der p.t. er registeret på din BBR-meddelelse. Ofte ligger der mere og andet end der er registreret. Få målt det hele op, så du kan forholde dig til, om disse småbygningers samlede areal skaber udfordringer i forhold til bebyggelsesprocenten. Hvis det er BR18’s beregningsregler der gælder for din matrikel, vil alle arealer der ligger over bundfradraget på 50 m2 i alt tælle med som etageareal, og dermed belaste bebyggelsesprocenten (ved andre bygningsreglementer kan bundfradraget være mindre).\nHvis der er småbygninger der ikke er registreret i BBR, og som du ønsker at bevare, kan du ligeså godt få dem registreret i BBR-registeret i forbindelse med ansøgning om byggetilladelse. Vær forberedt på, at kommunen kan kræve tegninger af selv et lille skur i baghaven, for at kunne registrere og lovliggøre det.\nIntegreret carport, udhus eller garage\nCarporte, garager og udhuse kan være det man kalder integrerede, hvilket typisk vil sige, at de er bygget med ind under samme tag som hovedhuset. Det betyder, at de kræver byggetilladelse at opføre og nedrivningstilladelse at fjerne igen (uanset arealet) – og at de skal holdes 2,5 m fra naboskel. I forhold til bebyggelsesprocent tælles arealet af integrerede småbygninger dog stadig med i bundfradraget nævnt ovenfor.\nBemærk igen, at dette er ifølge BR18. Der kan gælde andre regler såfremt din grund er omfattet af en lokalplan eller tinglyst servitut.\nBeboelsesvogne og campingvogne\nBeboelsesvogne opstilles ofte som midlertidig bolig i forbindelse med et byggeprojekt. Men hvis beboelsesvogne bliver stående, eller opstilles som permanent bolig, skal arealet medregnes i bebyggelsens etageareal, afstandsregler til skel skal overholdes og der skal indhentes byggetilladelse.\nCampingvogne kan normalt opstilles på en parcelhusgrund uden tilladelse og uden at skulle medregnes til etagearealet (med mindre en servitut eller lokalplan kræver andet). Der kan dog være situationer hvor en campingvogn alligevel skal medregnes i etagearealet, fx hvis den anvendes til et bygningsmæssigt formål og ikke er opstillet kortvarigt.\nStørre telte der opstilles permanent kan også komme til at tælle med i etagearealet, og dermed kræve byggetilladelse.\nGenerelt gælder det, at ingen helårsbebyggelse må ligge tættere på skel mod nabo end 2,5 m (tagudhæng op til 0,5 m bredde må gerne overskride afstandskravet (BR18 § 457 stk. 2). Mod skel mod vej gælder som udgangspunkt intet afstandskrav (men kommunerne vil anlægge en helhedsvurdering når de bedømmer en ansøgning om byggetilladelse). Dog skal helårsbebyggelse mod vej holde sig under et skråt højdegrænseplan på 0,4 x afstanden til modstående vejlinje (gavltrekanter undtaget). Huse må ikke være højere end 8,5 m (vandret højdegrænseplan), samt i to etager plus evt. kælder. Mange lokalplaner begrænser dog antallet af etager til en plus udnyttet tagetage, dvs halvandet plan. Desuden må ingen del af en bebyggelse være højere end 1,4 x afstanden til naboskel samt 0,4 x afstanden til modstående vejlinje (BR18 §177). Disse skrå højdegrænseplaner er altså virtuelle, skrå flader, som går fra foden af naboskellet, henholdsvis fra modstående vejskel, og skråt opefter, ind over din grund. Tagkviste og gavltrekanter af sædvanligt omfang må gerne overskride disse skrå planer, men ellers skal alle dele af en bebyggelse holde sig nedenunder (også tagterrasser og deres rækværk). ”Gavltrekanter” på den tagform der kaldes mansardtag er ikke ”gavltrekant af sædvanligt omfang”, så derfor må den type gavle ikke overskride det skrå højdegrænseplan. Bemærk (igen), at der kan være formuleret skærpede afstandskrav i en lokalplan eller tinglyst servitut.\nRød markerer 2,5 m afstand til naboskel. Lyseblå markerer skrå højdegrænseplan mod naboskel og vejskel som al bebyggelse skal holde sig under. Dog må “gavltrekanter af sædvanligt omfang” gerne overskride planet, som det også er tegnet her. Vandret gælder generelt et højdegrænseplan på 8,5 m. Grøn er det areal hvor der må ligge boligareal. Lokalt kan gælde strammere regler, fx øget afstand til vej i form af byggelinjer eller vejudvidelseslinjer. I rød zone må kun bygges carport, udhus, drivhus, halvtag m.v. og maksimalt 2,5 m højt indtil 2,5 m fra skel. (Eksempel er et enfamiliehus).\nDel af gavltrekant overskrider skrå højdegrænseplan mod modstående vejlinje, men det er ok. Gavltrekanter af sædvanligt omgang må gerne overskride de skrå højdegrænseplaner.\nHer er det ikke kun gavltrekant der overskrider højdegrænseplanet, men også facaden, så det er ikke lovligt.\nCarporte, garager m.v. samt sommerhuse\nCarporte, garager og halvtage må gerne ligge i skel, men ikke være længere end 12 m i alt på den længste side, og ikke højere end 2,5 m indtil 2,5 m fra naboskel. Integrerede carporte, garager, udhuse skal dog holdes 2,5 m fra naboskel.\nIntegreret carport (= under samme tag).\nFor sommerhuse i sommerhusområder gælder, at bygningen maksimalt må være i en etage, ikke højere end 5 m, facadehøjde max. 3 m for mindst en facade og mindst 5 m afstand til skel mod nabo eller sti (BR18 §178). Mod vej ikke højere end 1,0 x afstanden til eget skel mod vej. Garager, carporte og overdækkede terrasser kan dog placeres indtil 2,5 m fra naboskel eller sti hvis de overholder nogle bestemte regler (BR18 § 182 og 183).\nHvis grunden er skrånende\nHvis dit hus ligger på en skrånende grund kan der være tvivl om hvorfra højderne skal måles. Ofte måles højder fra det naturlige terræn omkring huset, men i visse tilfælde indføres et såkaldt ”nivaeuplan” som så er derfra bygningshøjder og skrå højdegrænseplan skal måles. Niveauplanet skal tage højde for grundens og de omgivende grundes generelle beskaffenhed. Ved stærkt skrånende grunde kan mere end et nivaeuplan komme på tale. Du og din byggerådgiver kan foreslå et niveauplan overfor kommunen (som de så skal godkende) og ellers fastlægger kommunen et.\nHerudover kan der, som nævnt før, gælde nogle byggelinjer på din grund, hvilket fremgår af lokalplanen og servitutterne – fx:\nByggelinje mod vejen som kan betyder at bebyggelse skal holdes fx 5 m fra vejskel eller 10 m fra vejmidte. Mere eksotiske formuleringer kan også forekomme, fx ”10 m fra vejmidte + 1,5 x højdeforskellen plus 1 m” (konkret formulering jeg er stødt på). Ja … kom ikke og sig at byggelovgivning ikke kan være kreativ. Begrundelsen for byggelinjer kan være hensynet til områdets karakter og udseende.\nVejudvidelseslinje mod vejen: Lidt ligesom byggelinjen nævnt ovenfor, dog er årsagen, at arealet er reserveret til en mulig kommende udvidelse af vejen (for en gangs skyld et selvforklarende begreb).\nByggelinjer af hensyn til afstand til skov, vandløb, fortidsminder, kulturarv.\nHvis dit hus ligger tæt på skov, strand, en kirke eller andre natur- eller kulturområder, kan der gælde særlige krav, formuleret i Lov om Naturbeskyttelse. Måske må du slet ikke udvide dit hus, hvis det fx ligger indenfor nogle af de nedennævnte beskyttelseslinjer. Og hvis dit hus ligger lige udenfor en naturbeskyttelseslinje, skal du have styr på hvor linjen præcis ligger, så tilbygningen ikke kommer til at overskride den.\nDer må som hovedregel ikke bygges indenfor en afstand på (§ henviser til Naturbeskyttelsesloven):\n150 m fra visse søer (Naturbeskyttelseslovens §16).\n150 m fra visse vandløb registreret med en beskyttelseslinje (§16).\n300 m fra skove (§17).\n100 m fra fortidsminder (§18).\n300 m fra strandbredden (dog 100 m i sommerhusområder) (§15).\nOg igen: Er du i tvivl, så kontakt din kommune for at få svar på hvor der eventuelt ligger naturbeskyttelseslinjer tæt på dit hus, og hvad du skal tage højde for i forbindelse med en tilbygning.\nMiljøstyrelsen om byggelinjer.\nPlandata.dk: Tjek for afstande.\nByggeretligt skel – flyt skellet ”kunstigt”\nSåfremt du ønsker at bygge beboelse tættere på naboskel end 2,5 m (eller overskride det skrå højdegrænseplan), kan der være tre muligheder: 1) Få dispensation til det fra kommunen (typisk ret usandsynligt), 2) Køb en strimmel af naboens grund så naboskellet rykkes både formelt og i praksis, eller 3) Bliv enige med naboen om, at I tinglyser et såkaldt byggeretligt skel.\nKort fortalt vil byggeretsligt skel sige, at naboen går med til, at det officielle skel ”kunstigt” rykkes ind på vedkommendes grund, svarende til 5,0 m fra der hvor du ønsker din tilbygning placeret (2 x 2,5 m), eller i den afstand der passer med, at din tilbygning så kan overholde det skrå højdegrænseplan. Dermed indskrænkes byggemulighederne på naboens grund, hvilket nok vil koste en erstatning til naboen (formodentlig billigere end at købe det tilsvarende stykke grund af vedkommende). Der sker ingen fysiske ændringer, så hæk/plankeværk bliver stående, og de respektive haver kan bruges uændret (du får ingen brugsret til den pågældende del af naboens grund, skelændringen er rent formel).\nEn landinspektør og advokat kan hjælpe med det praktiske, så der kommer til at foreligge en aftale imellem jer, og en landinspektørtegning der præcis viser hvor det byggeretlige skel er placeret, og hvortil du (og naboen) så fremover må bygge. Desuden skal kommunen godkende det byggeretlige skel.\nTinglysningen sikrer, at den indskrændede byggeret også gælder for kommende ejere af naboejendommen.\nIfølge BR18 må bebyggelse generelt opføres i to etager (plus kælder). Mange lokalplaner begrænser dog dette til ”en etage og udnyttet tagetage”, altså det der også kaldes halvandet plan. Som regel defineres halvandet plan sådan, at facaden maksimalt må være 1 m højere end gulvet på første sal (trempelkonstruktion), derefter skal der være tagflade. Så i et halvandet plans hus vil der være skråvægge på første sal. Man kan annullere nogle af de skrå vægge ved at bygge kviste på tagfladerne, men som nævnt højst ca. halvdelen af facadens længde, ellers bliver det jo de facto et to-plans hus.\nEt plans hus, to halvandet plans huse og et to-etageshus. Kælder tæller ikke med i disse etage-definitioner.\nMansardtage tæller som to fulde etager, så hvis lokalplanen foreskriver ”en etage med udnyttet tagetage” er et mansardtag udelukket (se fx denne kendelse fra Planklagenævnet).\nMansardtag = to fulde etager.\nJa, i en lokalplan kan der være formuleret krav til fx taghældningen og til de materialer der må anvendes til facade og tag. For eksempel kan der være krav om at taghældningen skal være mindst 15 grader, og så bliver det nok svært at få byggetilladelse til en tilbygning i funkisstil med fladt tag. Der kan desuden være en mere flydende formulering om, at byggeri skal udformes så det får en – efter kommunalbestyrelsens opfattelse – god helhedsvirkning. Her er vi så igen ovre i, at kommunen har ret til at foretage et skøn om hvorvidt der er en ”god helhedsvirkning” (de ”usynlige” regler).\nHvis din eksisterende ejendom er registreret bevaringsværdig i en lokalplan, kan kommunen desuden have en holdning til, hvordan din ejendom må så ud. For ejendomme der er fredet gælder helt særlige regler.\nHvilke andre hensyn skal tilbygningen tilgodese?\nNår kommunen kontrollerer din byggeansøgning skal de på den ene side tage hensyn til din byggeret, men også vurdere, om dit byggeprojekt vil genere andre, for eksempel naboer. Herunder skal de blandt andet vurdere, om naboerne i usædvanlig grad kan blive generet af skygger eller indbliksgener fra fx nye kviste eller ovenlysvinduer i en helt ny første sal. Ifølge BR18 gælder nemlig, at ”Ved fastlæggelse af afstande skal det sikres, at vinduer, altaner og lignende ikke giver væsentlige indbliksgener i forhold til anden bebyggelse på samme grund og på nabogrunde” (BR18 §192). Men hvad er en ”væsentlig” indbliksgene?\nI villakvarterer med mange huse i halvandet eller to plan kan det allerede være normen, at man generelt kan kigge ned i hinandens haver, så der vil det være relativt nemmere at få lov til kviste og tagvinduer. I andre områder ligger der måske udelukkende etplanshuse, så her vil den første på vejen der søger om etablering af ny første sal sikkert møde udfordringer i forhold til vinduer og kviste i den nye tagetage. Indbliksgener er ikke konkret beskrevet i nogle generelle regler man kan læse på forhånd, men nogle kommuner har formuleret regler om det i lokalplaner – for eksempel sådan, at kviste og tagvinduer skal holdes i en afstand af 5 m fra naboskel, selvom byggeriet i sig selv gerne må ligge 2,5 m fra naboskel. Det du kan gøre er derfor (igen), at tjekke en eventuel lokalplan samt at prøve at tage en dialog med kommunen for at høre deres forhåndsvurdering – inden projektet udformes til en konkret ansøgning om byggetilladelse.\nDiverse øvrige regler (uddrag fra BR18):\nHvis du ønsker en terrasse der skal være hævet mere end 30 cm. over terræn, må den ikke ligge nærmere naboskel end 2,5 m for fritliggende enfamiliehuse og dobbelthuse, samt 5 m for sommerhuse (BR18 §179).\nCarport/garage må gerne ligge i naboskel. Dog ikke hvis den er integreret (under samme tag som hovedhuset), så skal den overholde 2,5 m afstand og det skrå højdegrænseplan (BR18 §180 stk.2).\nBeboelsesrum skal have en lofthøjde på min 2,3 m over mindst 3,5 m2 af gulvarealet (der anbefales dog mindst 2,5 m lofthøjde) (BR18 §205).\n”Gulv i beboelsesrum og køkken må ikke ligge lavere end det naturlige terræn udenfor. Ved særlige terrænforhold kan der ses bort fra dette krav, hvis gulvet ligger over terræn langs mindst en vinduesvæg.” (BR18 §206). Derfor må du, som udgangspunkt, ikke have beboelsesrum i kælderen (dog undtaget bad/wc som tæller med som boligareal og gerne må ligge i kælderen).\nGange skal være mindst 1 m brede, dog mindst 1,3 m brede hvis der er døre eller skabslåger i siderne (BR18 §209 og §210).\nDet er tilladt med en eller flere hemse med et gulvareal på højst 4,5 m2 og åben forbindelse med det øvrige rum. Større hemse tæller med som etageareal og skal overholde kravene til beboelsesrum i forhold til lofthøjde m.v. (BR18 §211 og §455).\nAlle rum med gulvafløb er ”vådrum”, og skal følge en lang række krav til fx vådrumssikring af gulve og vægge. Det gælder også bryggers og wc-rum med gulvafløb. Bryggers og wc-rum uden gulvafløb er derimod ikke vådrum (BR18 § 339).\nKræver etablering af badeværelse i kælderen byggetilladelse? Ja, for der sker en væsentlig ændring af anvendelsen af kælderarealet. Badeværelsets areal kommer til at tælle med i boligarealet.\nMå du indrette bad/wc i en garage der ligger tættere på naboskel end 2,5 m? Nej – et bad/wc hører med til boligen og bolig skal holdes mindst 2,5 m fra skel (5,0 m ved sommerhuse).\nMidlertidig beboelsesvogn kan opstilles på matriklen uden byggetilladelse.\nEn emhætte (køkken) skal have afkast til det fri (BR18 §443 stk. 3). “Emhætter med recirkulation vil normalt ikke opfylde dette krav, herunder også recirkulationsemhætter med kulfilter” (citat fra BR18 vejledningstekst).\nHvad gælder hvis dit hus ligger i landzone?\nEnhver grund i Danmark er beliggende i enten byzone, landzone eller sommerhusområde (Planlovens § 34). Byzone er områder hvor byudviklingen sikres via region-, kommune- og lokalplanlægning. Landzone er alle de områder der ikke er enten byzone eller sommerhusområde. Landzone er primært forbeholdt landbrug, skovbrug, fiskeri og særlige naturområder.\nØnsker du at bygge i landzone skal du have en landzonetilladelse udover byggetilladelsen. Bygningsreglementets regler gælder stadig. Men det kan være vanskeligt at få lov til at opføre en helt ny ejendom i landzone, for ifølge Planlovens §35 skal kommunerne forsøge at modvirke byspredning, ved at hindre spredt og uplanlagt bebyggelse i det åbne land. Det er nok mere sandsynligt at du kan få tilladelse til at rive en eksisterende ejendom ned og opføre en ny samme sted.\nAfstands- og højderegler for tilbygninger (inkl. udestuer) til sommerhuse fremgår af BR18 § 178:\nMaksimalt en etage.\nIkke højere tag end 5,0 m.\nMaksimal højde for ydervæg langs mindst en langside 3,0 m.\nMindste afstand til skel mod nabo og sti er 5,0 m.\nReglerne gælder også for garager, carporte, overdækkede terrasser hvor gulvplanet er hævet op til 0,30 m over terræn, drivhuse, skure, hønsehuse, pavilloner og lignende mindre bygninger til udhusformål, samt for lagertanke for fyringsolie og lignende installationer (BR18 § 182).\nDog kan de nævnte småbygninger opføres i en afstand af 2,5 m og 5,0 m fra skel mod nabo, vej eller sti, såfremt en række bestemmelser overholdes: Højde maksimalt 2,5 m, maksimalt 12 m’s længde mod skel og ingen vinduer, døre eller lignende imod skel (BR18 §183). Bygningerne må desuden ikke være integrerede i hovedhuset.\nNår bebyggelsesprocenten beregnes, kan op til 50 m2 i alt af disse småbygninger trækkes fra og belaster dermed ikke bebyggelsesprocenten. Det svarer til reglerne for fritliggende enfamiliehuse.\nI ældre sommerhusområder kan man se huse opført i to eller flere etager, og højere end 5,0 m. Tilbygning hertil kan tilpasses det eksisterende hus, men det kræver kommunens accept efter en helhedsvurdering jf. BR18 § 188.\nBebyggelsesprocenten i sommerhusområder er generelt 15 %.\nMen som det også er tilfældet ved helårsbebyggelse: Lokalplan og tinglysninger kan indeholde andre eller ændrede krav, så tjek det endeligt.\nBR18 formulerer desuden en række mere detaljerede krav til fx varmeisolering, ventilation og lydforhold som det vil føre for vidt at komme nærmere ind på her.\nSærligt for Kolonihavehuse\nKolonihavehuse er reguleret af deres egen lov, nemlig kolonihaveloven. Hver enkelt haveforening har typisk deres eget regelsæt for bebyggelse, og samtidig gælder nogle udvalgte bestemmelser i BR18, nemlig kapitel 4 om afløb, kapitel 21 om vandinstallationer samt reglerne for røgalarmering og reglerne for energiforsyningsanlæg i kapitel 21.\nHvis et kolonihavehus er tilladt i en lokalplan, byplanvedtægt eller tinglyst deklaration, der er godkendt af en offentlig myndighed, kan det opføres uden ansøgning om byggetilladelse (så længe de nævnte regler overholdes). Men ellers skal der søges om byggetilladelse inden der bygges om eller til.\nKolonihavehuse med helårsstatus skal både overholde haveforeningens regler og bygningsreglementet.\nOgså her gælder det, at det vil være klogt at konsultere dels haveforeningens bestyrelse, dels kommunen, inden byggetankerne kommer alt for langt.\nHvilke tilladelser skal du bruge?\nHelt grundlæggende skal du have byggetilladelse fra kommunen for at opføre en tilbygning, herunder også en udestue eller integreret carport (eller småbygninger hvis de fylder mere end 50 m2 i alt).\nDertil kan komme særlige godkendelser af fx etablering af faskine (anlæg til nedsivning af regnvand), ny overkørsel/indkørsel, godkendelse hos en grundejerforening eller landzonetilladelse. Hvis du skal nedrive selvstændig bebyggelse kan du få behov for en nedrivningstilladelse.\nDerudover vil hovedentreprenøren være forpligtet til at indhente nogle mere detaljerede tilladelser i forbindelse med sit arbejde.\nDet vender vi alt sammen tilbage til senere, ikke mindst i kapitel 10.\nHvem kan hjælpe med afklaring af reglerne?\nAlt dette her med arealer og højder og afstande er noget din byggerådgiver skal have styr på.\nHvis du ikke har nok ledige kvadratmetre i bebyggelsesprocenten kan du søge dispensation hos kommunen når du søger om byggetilladelse. Det vil være klogt at tage en tidlig dialog med kommunen om sandsynligheden for dispensationen. Hvis du ikke kan få et klart svar i en forhåndsdialog, må du overveje, om du vil tage chancen og betale for skitseforslag og tegninger til ansøgning om byggetilladelse, for at få svar på dispensationsansøgningen – med risiko for et afslag og (delvist) spildte penge på tegninger. Du kan naturligvis have en ”plan b” klar, hvor tegningerne så nedjusteres arealmæssigt til under bebyggelsesprocenten, så du stadig har nytte af det tegnede og en sandsynlig vej frem. Og ellers er eneste mulighed enten at annullere nogle af de eksisterende arealer der belaster bebyggelsesprocenten (fx rive en udestue ned), eller lokke en af naboerne til at sælge dig lidt grund.\nI forhold til højder og afstande er det min erfaring, at sandsynligheden for dispensation er noget mindre end når det gælder arealer/bebyggelsesprocent. (Se i øvrigt kapitel 10 vedrørende dispensation, byggeret og helhedsvurdering.)\nJeg håber ikke at have taget modet fra dig med dette kapitel. Det var i hvert fald ikke hensigten, tværtimod. Nu ved du, at der gælder en ordentlig bunke regler. Du ved lidt om hvad reglerne handler om, og du ved, at det er vigtigt at få styr på de store linjer helt fra begyndelsen. Resten af afklaringerne bør du kunne overlade til din byggerådgiver.\nDesuden er det – som nævnt flere gange efterhånden – altid muligt at kontakte kommunen med spørgsmål der skal afklare eventuel usikkerhed omkring beregning af bebyggelsesprocent eller muligheden for dispensation. Mange kommuners byggesagsbehandlere er tilgængelige på både telefon, online kontaktformularer, e-mail eller via personlig henvendelse i Borgerservice.\n(I kapitel 10 og 11 vender vi tilbage til byggelovgivningen)\nFå styr på højder, afstande og arealer.\nVær forberedt på, at visse regler beror på et skøn fra kommunen.\nSpørg kommunen hvis du er i tvivl om reglerne.\nTinglyste servitutter gennemlæst.\nGrundejerforeningens regler gennemlæst.\nKælder evt. "omregistreret" i BBR.\nRegler for arealer, højder og afstand klarlagt.\n"Småbygninger" på din grund tjekket op mod BBR.\nIkke på banen endnu, men bør tjekke alle reglerne inden skitseforslaget udformes.


Skrækscenariet: Langvarig krise på vej\nTrods store kursstigninger på de fleste aktiemarkeder i går er det langt fra sikkert, at de største kursfald er overstået. Nye meldinger om omfattende tab hos de store hedgefonde kan få krisen til at brede sig og i værste fald føre til en længerevarende lavkonjunktur.\nAktiemarkedet viste sig fra sin bedste side i går, men det er endnu for tidligt at tørre sveden af panden. Der er nemlig stadig stor usikkerhed om omfanget af de tabsgivende amerikanske boliglån, og i værste fald kan krisen munde ud i en længerevarende aktienedtur, som vi senest så det fra 2000 til 2003.\nDe fleste aktieanalytikere, som Berlingske Business har talt med, forventer ikke en længere periode med lavkonjunktur og kraftige aktiefald, men alle understreger, at muligheden er til stede.\n»Det, bekymringerne går på, er, at mængden af usikre udlån vil overraske negativt. Så vil nogle banker få travlt med at få deres udlån tilbage, og det vil blive markant vanskeligere at låne penge for både virksomheder og forbrugere,« siger strateg i Nordea, Henrik Drusebjerg.\nHan hører ikke selv til blandt pessimisterne, men han kalder det »en risiko, som vi må tage med i vores betragtninger.«\n»I givet fald vil der ikke være tale om en korrektion, men en decideret lavkonjunktur. Så får vi et dyk, der er mere i stil med, hvad vi så i år 2000 og frem. Det vil være en glidende, langsigtet nedtur, men jeg anser det ikke som det mest sandsynlige,« siger Henrik Drusebjerg.\nPFAs investeringsdirektør, Henrik Franck, peger på, at negative nyheder kan skabe store problemer i interbanksektoren, hvor bankerne låner hinanden penge.\nHan fremhæver, at det er en vigtig del af den finansielle infrastruktur, at banker med for meget kapital udlåner penge til banker med for lidt kapital. Men hvis bankerne ikke vil stille likviditet til rådighed for hinanden, kan det betyde, at de bliver nødt til at stramme kraftigt op om udlån til virksomheder og forbrugere.\n»Hvis det går ud over forbruget, kan det udvikle sig til en større realøkonomisk krise. Jeg tror dog ikke, at det er sandsynligt, men det er en mulighed, og vi kan se, at den amerikanske centralbank tager risikoen alvorligt,« siger Henrik Franck.\nHan henviser til, at den amerikanske centralbank i fredags nedsatte diskontorenten og dermed gjorde det lettere for bankerne at skaffe likviditet.\nNedtur frem mod nytår\nMens både Henrik Franck og Henrik Drusebjerg overordnet har bevaret optimismen, ser investeringschef i Saxo Bank, Steen Jakobsen, mere negativt på aktiemarkederne. Han mener, at der er dømt nedtur på aktiemarkedet frem mod nytår. Vel kommer der gode dage, hvor kurserne stiger, men det samlede facit vil være kursfald de kommende måneder.\n»Det er forhåbninger mere end fakta, der får nogle til at tro på stigende kurser. Dette her vil ramme verdensøkonomien og føre til nedjusteringer af virksomhedernes indtjening,« siger Steen Jakobsen.\nHan tilføjer, at der allerede er tegn på, at Tyskland, Japan og Kina vil tabe fart. Hidtil har optimisterne ventet, at USA kunne holde dampen oppe ved at øge eksporten i takt med, at dollaren faldt og det private forbrug blev trukket nedad.\n»Men det kan ikke lade sig gøre mere, når der også er tegn på nedkøling i både Asien og Europa. Det hjælper heller ikke verdensøkonomien lige nu, at USAs centralbank, Federal Reserve, sætter renten ned,« vurderer Steen Jakobsen.\nDen lavere rente gør det muligt at låne penge billigere ud. Men hvis lånelysten udebliver af frygt for nye tab, sker der ikke det store.\n»Og der kommer flere tab. Der venter flere ubehagelige overraskelser forude, ikke mindst i de tyske banker,« siger Steen Jakobsen.\nAktiekrise eller aktiefest?


Emne: Mikro-klimaer på Azorerne - et grønt ørige med varieret vejrudsigt\nVejret på Azorerne er meget forskelligt fra Europas.\nSom følge af de 9 øers beliggenhed godt 1500 kilometer ude i Atlanten er det forbundet med stor usikkerhed at forudsige vejret. Faktisk siger man populært på øerne at Azorerne har alle slags vejr på én gang. Man kan når man stikker hovedet ud af vinduet om morgenen med nogenlunde stor sandsynlighed se et område som ser tiltalende ud.\nSå hvis man er til sol og blå himmel skal man være indstillet på at justere planerne for dagen - og i øvrigt have en udlejningsbil til rådighed. Billeje er i øvrigt i forhold til øens prisniveau forholdsvis dyrt med omkring 400 kroner per dag, men dog overkommeligt for krone-stærke danskere.\nØerne og måske specielt hovedøen São Miguel, med dens vulkanske aktivitet og varme kilder, har mange små mikro-klimaer. Der findes næppe et sted i Europa hvor man på det nærmeste overvældes af faunaens farver som man gør på Azorerne. Rejsende som har besøgt Hawaii har efter sigende set noget lignende, men Azoerne giver et om muligt endnu stærkere og varieret farveindtryk.\nDet regner meget på Azoreren og nogen gange i dage i træk - og ikke kun som støvregn. Den megen nedbør og høje luftfugtighed giver ideelle betingelser for f.eks. hortensiaen som er en forslugen blomst hvad vand angår. På Azorerne vokser den vildt i så store mængder at den sine steder bliver brugt som 'vejtræer' og mark-skel. I den sydlige del af Portugal ses den også tit, men kun som kultur-plante med rigelig tilførsel af ekstra vand fra hanen. Det bliver til gengæld aldrig rigtigt varmt på Azorerne. Der er som regel en behagelig dag-temperatur på 21-27 grader om sommeren og lidt under 20 om vinteren. Til gengæld er luftfugtigheden som regel høj.\nDet danske rejseselskab Bravo-Tours har specialiseret sig i paradiset Azorerne med stor succes og tilbyder i skrivende stund 2 uger til Azorerne for 4950 kroner.


Antioxidanter - Billige antioxidanter i høj kvalitet fra kendte mærker\nBio-Selen+Zink Pharma Nord 360 tabl.\nHjælper til opretholdelse at et normalt immunforsvar med patenteret, organisk selengær (SelenoPrecise) og zink samt A-, B6-, C- og E-vitamin. Se Pharma Nords Hjemmeside om Produktet Her\nBio-Pygnogenol 90 tab. Pharma nord\nNaturlig antioxidant, der støtter blodcirkulationen fra Fransk Strandfyr. Se Pharma Nord beskrivelse af produktet HER.\nBio-SelenoPrecise 150 tabl. Pharma Nord\nMultivitamin med høj optagelighed for immunsystemet der indeholder 18 forskellige vitaminer og mineraler uden jern. Se Pharma Nords præsentation af Multivitamin HER.\nKosttilskud indeholdende Himanthalia elongata, Taraxacum Radix, Chlorella, Rosmarin Officinalis, Olivenbladsekstrakt, Ekstrakt af Brune Alger, Spirulina, jod & selen Anbefalet daglig dosis: 2 tab dagligt Mængde: 80 tab / 110 gram\nPukka Chlorella 500 mg er en superfood ferskvand alge. . Vitamin B12 bidrager til et normalt energistofskifte og vitamin D bidrager til immunsystemets normale funktion. Mængde: 150 tabletter Vægt: 75 g\nSpirulina 500 mg - Pukka - 400 tab\nØkologisk kosttilskud med Spirulina. Spirulina indeholder 60% protein og en række vitaminer. Den anbefalede daglige dosis bør ikke overskrides. Kosttilskud bør ikke træde i stedet for varieret kost. Opbevares uden for børns rækkevidde. Mængde: 400 tabletter (6 pr. dag) Daglig Dosis: 6 tabletter (3g) pr dag. Vægt: 200 g\n309,00 kr. 349,00 kr.\nKosttilskud med valnød, granatæble, fransk maritim fyrrebark samt B vitaminer. Tabletten er baseret på naturlige ekstrakter af valnød, granatæble, fyrrenålebark, grøn te, peber, samt vitaminer og jod. Indeholder valnødder. Anbefalet Daglig Dosis: 2 tabletter daglig i forbindelse med et måltid. Mængde: 60 tab\nFree to Move New Nordic Healthcare\nLedbrusk, muskel og knogle sundhed er vigtig for at have det godt og for at opretholde en aktiv livsstil. Free To Move er baseret på passionsfrugt frø, sort peber, gurkemeje jordstængler og fyrrebark. Anbefalet Daglig Dosis: Tag 2 tabletter dagligt i forbindelse med et glad vand. Mængde: 180 tab\nBidro 75 kapsler - Bidro\nBidro er et kosttilskud som er rent - frisk Gele Royal - på markedet siden 1988 Dagligt indtag: 1 kapsel Mængde: 75 kapsler\nMorbær rawfood Økologisk 200g\nOprindelig stammer morbær i naturen fra Lilleasien (Syrien og Iran). Fund af frø fra gamle ruiner viser, at sort morbær blev dyrket for over 4.000 år siden. Disse dejlige økologiske morbær stammer fra Tyrkiet. Morbærrene er soltørret. Økologisk morbær har en dejlig sød smag og fungerer godt som en snack. Mængde: 200 g\nFood-Grown Vitamin C & Bioflavanoids- Wild Nutrition\nKosttilskud. C Vitamin+ Bioflavanoider Indhold: 60 kapsler. Et kompleks af FOOD-GROWN® Vtamin C & Bioflavonoids der nemt optages af kroppen og derfor ikke kræver høje doser. Er nødvendig for immunforsvaret, bedre restitution efter træning, energi, humør, jernoptag, antioxidant beskyttelse, hud, kollagendannelse og tænder og tandkød. rabat: 10 % God...\nFood-Grown Wild Traveler 60 kaplser- Wild Nutrition\nWild Traveler 60 kapsler. For dig som flyver ofte. Immunforsvar under rejsen. Mindsker oxidativ stress under rejsen. Styrker en sund blodcirkulation i høje højder Styrker energi og kognition efter langtidsflyvning. Anbefalet dosis: 2 kap. om morgenen på rejsedagen. 2 senere under rejsen og fire kapsler når du er landet på destinationen.\nSpirulina pulver Økologisk 160 g.\nKosttilskud, Økologisk Spirulina Økologisk ferskvandsalge indeholdende store mængder protein og vitaminer og næringsstoffer. En ægte superfood! Mængde: 160 g.\nBasica Aktiv 300 gram - BioVita\nMineralkompleks - Basisk kosttilskud med mineraler og sporstoffer Anbefalet dagligt indtag: 10 g Mængde: 300 gram\n117,00 kr. 130,00 kr.\nKroppens fedtvæv dannes i stor udstrækning i hudens dybeste lag. Fedtdepoterne kan ved forbrænding omdannes til den energi, der er nødvendig for hele kroppens funktioner. Skin Care Cellufit Action er en tablet, der tilfører din hud næringsstoffer indefra. Anbefalet Daglig Dosis: Tag 2 tabletter dagligt i forbindelse med et måltid eller et glas vand....\nQ10 Forte Ubiquinol 100 mg Din Sundhed 60 kapsler.\nCardulon er marietidselekstrakt der indholder silymarin. Marietidsel er verdens ældste plante dyrket af mennesket og derfor skiller den sig ud og pynter med sin flotte lilla blomst og sine smukke, takkede og hvidmarmorerede blade. Marietidsel kan bruges til te og er et godt alternativ til en alkoholisk bitter - Kosttilskud. Anbefalet daglig dosis: 1...\nTurmaForte® Full Spectrum Turmeric 90 kapsler\nTurmaForte® Full Spectrum Turmeric Gurkemeje kapsler med 60 Vegetabilske kapsler Indhold ved 2 kapslerGurkemeje extract (Curcuma Longa) 1000mg Curcumin 150 mg Naturlig forekomne desmethoxycurcumin, bisdesmethoxycurcumin Turmerosaccharides 100mg\nTrilogy Vitamin C Booster Treatment 12,5 ml\nTrilogys 14-dages C-Vitamin kur til en forynget og strålende hud! C-Vitamin styrker bindevævet og genopfrisker hudens ungdommelige lød. Brug koncentratet to gange dagligt i to uger og se din hud forvandle sig! Kuren efterfølges og vedligeholdes ved bagefter at bruge Trilogys Vitamin C Moisturising Lotion\nTrilogys naturlige Vitamin C Mouisturising Lotion er dejlig tyk og cremet og medvirker til at genoplive træt og kedelig hud. Indeholder C-Vitamin, hybenrose og ekstrakt af margueriter. Cremen er fortræffelig til hverdags hudpleje og fremmer en jævn og pæn hudfarve. God under din makeup. Velegnet til alle hudtyper, især dem, der gerne vil have et boost til...


Microsoft har bygget disk der lagrer data i DNA\nMicrosoft har hjulpet med at bygge den første enhed, der automatisk koder digital information til DNA og tilbage til bits igen.\nGlem alt om SSD; Microsoft har netop hjulpet med at bygge en prototype på en helt ny type lagringsenhed, der gemmer data i DNA-tråde. Teknologien skal bruges som alternativ til de store, strømslugende datacentre og kan indeholde ufattelige mængder af data. Ifølge Microsoft kan al den information, der lagres i et datacenter, opbevares i noget der svarer til seks terninger, hvis dataene skrives til DNA i stedet.\nDer er i flere år blevet lavet forsøg med lagring i DNA, men forsøgene er blevet udført med “håndkraft”. Det nye er, at Microsoft i samarbejde med University of Washington nu har bygget den første maskine, der kan konvertere bits til DNA og tilbage igen uden menneskelig indblanden.\nBilleddokumentation fra rapporten.\nEnheden, der har kostet omkring 10.000 dollars – omkring 66.000 kroner – i materialer, bruger glaskolber med kemikalier til at bygge DNA-tråde og en lille sekventeringsmaskine fra Oxford Nanopore til at læse dem igen.\nTog 21 timer at skrive “hello”\nNu er det ikke en teknologi, du skal forvente i din næste gamingcomputer – ifølge en artikel i Nature Science Reports lykkedes det alene holdet at gemme og læse et enkelt ord – “hello” – eller fem byte. Ydermere tog processen voldsomme 21 timer, fordi kemikalierne, der skriver DNA’en fungerer langsomt.\nDet anses for værende en succes i prototypen, men en kommerciel DNA-disk vil skulle kunne lagre og læse data millioner gange hurtigere, hvis den skal være bevendt til noget.


Masser af kager af Gail Wagman – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nMasser af kager af Gail Wagman\nSå er der kager til enhver! Masser af kager er fyldt med fristende opskrifter på små skønne kager til enhver lejlighed. Her er sjovt dekorerede kager til børnefødselsdagen, smukt pyntede kager til festerne, julekager, påskekager, kager til eftermiddagshyggen ja, ALLE slags kager i alle tænkelige former, smagsvarianter og udtryk. Her er fantasifuldt pynt og glasur for enhver - fantastiske ideér, ungerne vil elske at hjælpe til med. Hvad siger du til fx banana splitkager, pina coladakager, solskinskager, tiramisukager, chokolademoussekage, pèche melba kager, margaritakager med limeglasur og den afskyelige snemand kager? De fleste af kagerne bages i muffinforme, og kaldes på amerikansk for cupcakes. Kagerne er simpelthen så fantastiske at det nærmest er en skam at sætte tænderne i dem - men så igen er de for uimodståelige! Bogen indeholder kager over kategorierne: Bedstemors favoritter, Kager til børnene, Kager til efter middagen, Gourmetkager og Kager til højtider.\naf Gail Wagman\nUDSOLGT - Hæftet bog, Olivia, ISBN: 9788756782609\nUdgivet 2007.04.24 af Olivia


USA vil (forhåbentlig) åbne for fuldt vaccinerede rejsende - DI\nUSA vil (forhåbentlig) åbne for fuldt vaccinerede rejsende\nOfficielle kilder fra det hvide hus oplyster til Reuters, at regeringen arbejder med planer om at lade vaccination give adgang til landet.\n05.08.21 • DIB • Nyheder\nUSA's regering arbejder med planer om at lade vaccination være et krav til indrejsende. Det vil – ifølge DI – være en lettelse, hvis det kan give danske virksomheders medarbejdere indrejsemulighed.\nEndnu er der ikke nogen EU-borgere, der under normale omstændigheder kan få lov at rejse ind i USA. Men måske er der et lille lys i mørket til de mange danske virksomheder, der tripper for at få lov at sende medarbejdere afsted til Danmarks største eksportmarked.\nIfølge en artikel fra nyhedsbureauet Reuters arbejder den amerikanske regering nemlig med planer om at lade vaccination være et krav til indrejsende.\n- Det vil være en stor lettelse for mange virksomheder, hvis vaccination kan give adgang. Vi har stadig til gode at se den konkrete udformning, og tidshorisonten er ikke eksisterende. Der for er jeg fortsat forsigtig med at sætte fuldt blus på håbet om snarlig åbning, men det giver grund til let optimisme, siger Louis Funder, chef for DI i USA.\nLæs også: USA-kontakter kan være ”gamechanger” for dansk designvirksomhed\nSkrappe restriktioner nærmer sig det barokke\nHan mener, at de eksisterende meget skrappe rejserestriktioner over for europæiske rejsende nærmer sig det barokke. Sammen med en mindre håndfuld lande som Kina, Indien, Brasilien, Iran og England er Schengen-området nemlig det eneste, USA har så hårde rejserestriktioner mod.\n- Man kan uden problemer rejse direkte fra eksempelvis Tyrkiet eller Mexico med fly – ja faktisk fra langt de fleste lande i verden – til USA. Men altså ikke fra Schengen-området, hvor vaccineudrulningen ellers er rigtig godt undervejs og der er godt styr på COVID-situationen sammenlignet med mange andre steder, siger Louis Funder.\nHan har, siden rejserestriktionerne blev indført, fået mange henvendelser fra frustrerede danske virksomheder, der ikke kan besøge kunder, gennemføre investeringer og salg.\n- Nogle af dem har kastet sig ud i mærkværdige øvelser, såsom at sende medarbejdere 14 dage til Mexico kun med det formål, at de kan rejse ind i USA efterfølgende. Det giver ingen mening, hverken fra et økonomisk eller et sundhedsmæssigt perspektiv, siger Louis Funder.\nLæs også: ROCKWOOLs nordamerikanske direktør: kig til byer og delstater i USA\nIndtil USA for alvor åbner op for, at europæere kan rejse til landet anbefaler Louis Funder, at virksomhederne kigger på, om de kan søge dispensation til indrejsen.\n- Der er nogle dispensationsmuligheder gennem den såkaldte NIE (National Interest Exceptions). Kriterierne har løbende ændret sig, og virksomhederne bør derfor orientere sig på den amerikanske ambassades hjemmeside, inden de søger. Og så er det vigtigt at lægge sin argumentation så tæt op ad de gældende kriterier som overhovedet muligt, siger Louis Funder.\nHan kender også til flere positive eksempler, hvor virksomheder har fået tilkendt indrejse – eksempelvis hvis de arbejder med kritisk infrastruktur, kan påvise reelle investeringer i USA eller har nogle stærke samarbejdspartnere i USA, der kan understøtte deres ansøgning.\n- Virksomhederne kan altid gøre forsøget, da et afslag ikke vil afskære dem fra indrejse på et senere tidspunkt, siger Louis Funder.\nFind mere om dispensationsmulighederne.


Fanø Ugeblad - Nu evalueres der igen på Fanøs turist-rykind\nNu evalueres der igen på Fanøs turist-rykind\nPubliseret af Dorte Hembo - 23-02-2022 11:03:00\nNæsten tusinde borgere, sommerhusejere og erhvervsdrivende på Fanø bød ind på Destination Vadehavskystens evaluering af det store turistrykind på Fanø i sommeren 2020. Svarene gav anledning til en række kommunale indsatser i sommeren 2021. Nu evalueres der igen med det formål at sikre Fanø som både et dejligt sted at bo og besøge.\nOpsætning af ekstra toiletter, optimering af den offentlige buskørsel, bedre skiltning og en massiv opfordring til turisterne om at passe på øens natur og give plads til de lokales liv er bare nogle af de indsatser, som Fanø Kommune satte i værk forud for turisternes komme i sommeren 2021.\nBaggrunden for indsatserne var en omfattende evaluering af sommeren 2020. Her betød corona, lukkede grænser og gratis færgebilletter, at ekstraordinært mange turister fandt vej til Fanø. Det satte øen under stort pres, og derfor tog Fanø Kommune i samarbejde med Destination Vadehavskysten efterfølgende initiativ til en evaluering af de fastboende, erhvervsdrivende og sommerhusejernes oplevelse af sommeren. I alt bød 939 ind med deres perspektiver.\nNu følger Destination Vadehavskysten så op på den tidligere evaluering og de iværksatte indsatser. Det sker, når borgere, sommerhusejere og erhvervsdrivende modtager en invitation til deltagelse i en undersøgelse af deres oplevelser af turistsæsonen 2021. Det er analyseinstituttet Wilke, der gennemfører undersøgelsen på vegne af Destination Vadehavskysten.\nResultaterne skal bruges som input til udarbejdelse af nye handlingsplaner, som skal sikre en bæredygtig turismeudvikling på Fanø. Med bæredygtig turisme menes, at Fanø skal være et godt sted at bo samtidig med, at øen også skal være et godt sted at besøge.\n– »Jeg håber, at der også denne gang vil være høj deltagelse, for kun ved at blive klogere på de eventuelle udfordringer, som de mange turister giver, kan vi arbejde med at løse dem. Det er nødvendigt, for som ø har vi virkelig brug for turisterne, men samtidig skal vi også sikre, at Fanø bliver ved med at være et godt sted at bo. Derfor er den lokale borgerinddragelse en central del af strategien i arbejdet med udvikling af bæredygtig turisme«, siger borgmester Frank Jensen.\nUndersøgelsen efter sommeren 2020 viste bl.a., at:\n· 71 procent af respondenterne mente, at tilkørslen ved færgen på Fanøsiden burde forbedres.\n· 41 procent af respondenterne efterlyste flere toiletfaciliteter.\n· 30 procent af respondenterne ønskede bedre information om området til gæsterne.\nOvenstående ledte bl.a. til, at Fanø Kommune i sommeren 2021 opsatte mobile toiletter i Nordby og Sønderho, ændrede tilkørselsforholdene ved færgen og fik en opdateret turistinformation trykt i tusindvis af eksemplarer.


Populær Android Content Transfer App Pushbullet kommer til Windows - toadmin.dk\nHome » Populær Android Content Transfer App Pushbullet kommer til Windows\nMobile enheder er blevet en væsentlig del af vores liv. De reducerer langsomt den tid, vi bruger på traditionelle computere til at surfe på internettet, tjekke e-mails, se film eller spille videospil. Ikke desto mindre findes traditionelle computere stadig, og vi oplever ofte, at vi udveksler information mellem vores mobile enheder og computere for at holde data sikkerhedskopieret eller synkroniseret. Pushbullet, en genial Android-app, der gør det muligt for brugere at sende næsten alt fra telefon til pc og omvendt, har for nylig taget afslutningen på en helt ny Windows-variant. Pushbullet til Windows lader brugere hurtigt sende og modtage filer, links, noter og tekst osv. til og fra andre computere eller enheder via WiFi.\nVi dækkede Pushbullet tilbage i januar 2013, men siden da har tjenesten helt sikkert overgået sig selv, og tilføjet mange ekstra funktioner til sit arsenal sammen med en Windows-applikation, der skulle gøre deling endnu mere bekvem.\nPushbullets Windows-værktøj, som er en offentlig beta, når dette skrives, har en 7,4 MB installationspakke, sportskontekstmenuintegration (tillader afsendelse af filer fra deres højrekliksmenuer), evnen til at skubbe links, noter og filer op til 25MB i størrelse. Udviklerne lover større størrelser til filoverførsel og flere funktioner i fremtidige builds.\nNår du har startet den for første gang, skal du logge ind på din Pushbullet-konto. Nye brugere kan også bruge deres Google-konti til at fremskynde tingene. Brugergrænsefladen for applikationen er ekstremt enkel. Rullemenuen øverst lader dig vælge din mål-Windows-pc eller enhed. De fem knapper nederst giver dig mulighed for at vælge den elementtype, du skal dele, nemlig besked, link, vedhæftet fil, liste eller kontaktoplysninger.\nSådan bytter du venstre og højre museknap på Windows 10\nFor simple tekstbeskeder kan du indtaste emnet sammen med selve meddelelsesteksten, mens lister er praktiske til at oprette opgavepunkter.\nFiler kan sendes ved at klikke på den store knap, der vises i midten efter valg af filoverførselsindstillingen (vedhæftet fil) fra bunden, gennem træk og slip eller fra højrekliks kontekstmenuen for den tilsigtede fil.\nNår du er klar, skal du blot klikke på ‘Skub det!’ at sende varen på vej.\nDet viser også skrivebordsmeddelelser ved afsendelse og modtagelse af filer. En lille funktion, men alligevel praktisk.\nPushbullet til Windows fungerer på Windows XP, Windows Vista, Windows 7 og Windows 8. Husk, at appen i øjeblikket er i beta. Som tidligere nævnt er der blevet lovet flere funktioner i fremtidige opdateringer.\nSådan monteres og brændes ISO-billeder naturligt i Windows 10\nDownload Pushbullet til Windows


Styrke og FREMRAGENDE manøvreringsegenskaber! - Minbaad.dk\nMercurys 150HK-modeller er fuldblod på vandet!\nForåret er kommet og inden længe er det tid til sjov på vandet, romantiske sejlture eller fisketure med vennerne.\nAf Per Kreuz | 02-05-2016 22:38\nSkal båden friskes op med en ny ven på hækken eller går du med et nyt bådsæt i tankerne, har vi her set nærmere på to gode bud på dette fra Mercury – den sikre 150 HK 4-takt EFI eller den sportslige Verado 150 HK\nBasis er en pålidelig 3,0 L motorblok, som egentlig er i stand til at producere 250 HK, men er valgt til denne 150 HK for at øge levetiden og driftsikkerheden.\nMotoren skal simpelthen arbejde mindre for at producere de 150 HK og bliver aldrig stresset.\nBag gearkassen ligger mere en 10.000 timers test og produktudvikling og hvis du er til sejlads med tungere både er Big Foot gearkassen et fantastisk valg, da du her har større gearhjul og forbedret vandindtag – perfekt til hårde miljøer.\n150 HK 4-takt EFI vejer ca. 200 kg og er med sin vægt den letteste i klassen – perfekt til opgradering på en ældre båd, besparelse i vægt til trailerbåden eller bare som et lettere valg til det nye bådsæt.\nDet kompakte design kræver et minimum af plads på agterspejlet og sikrer plads til styring og maksimal manøvrering.\nVerado 150 HK\nEr du til hurtigt acceleration og et optræk der kan trække enhver fuldvoksen mand ud af vandskienes bindinger, så er det Verado der skal vælges. Den indbyggede kompressor giver sammen med intercooleren en forbilledlig motorkraft.\nDen specialdesignede kåbe giver det en næsten lydløs motorgang ved stille sejlads – men lad dig ikke snyde, giver du den først gas trækker den virkelig fra og du mærker straks kompressorens gode effekt, der giver effekt helt fra bunden\nVerado giver mulighed for DTS – Digital Gas og Gear\nKort sagt – her har du maksimal motorkontrol med tommel og pegefinger, uden at skulle rive i stramme kabler. Det giver maksimal komfort under f.eks. havnesejlads, hvor et hurtigt gearskifte er påkrævet, når der skal lægges til kaj eller ved andre vigtige manøvrer.


Hako Sweepmaster 980R/Højtip - mere udstyr og højere komfort.\nForside / Fejemaskine - Ride On / Hako Sweepmaster 980R/Højtip\nFås også uden højtip.\nUdover den samme høje kapacitet som Sweepmaster 900 R, tilbyder Sweepmaster 980 R også mere udstyr og højere komfort. Forstærket drev, automatisk filterrengøringssystem og praktiske options, hvilket øger anvendelsesmulighederne og rationaliteten. Den hydrauliske højtømning gør det muligt at blive siddende og tømme maskinen for snavs og smuds, hvilket øger tømningskomforten markant.\nUdover batteridrift og forbrændingsmotor, kan Sweepmaster 980 R også leveres med gasmotor (LPG-anlæg). Derudover kan der tilvælges komfortsæde, advarselsblink, støvsuger (E-version) eller f. eks. sikkerhedstag, Hvilket betyder at maskinen kan skræddersyes så den passer til netop Deres nehov.\nKlik her – Brochure Sweepmaster 900R + 980RH\nSmudsbeholder volumen: 75 L.\nHøjtømning: Op til 135 cm.


Projekter / Mellemtrin / Re:formation\n- teser, tro og tvivl\nRe: formation med tegnefilm og salmerap\nI efteråret 2017 blev dette landsprojekt udbudt i anledning af jubilæumsåret for reformationen.\nDet ligger lige til højrebenet, når de Folkekirkelige Skoletjenester i 2017 udbyder et stort landsdækkende undervisningsprojekt med udgangspunkt i reformationsjubilæet. Mange steder i ind- og udlæand vil der i forvejen blive sat fokus på reformationen, Martin Luther og på 500-året for reformatorens berømte teseopslag på kirkedøren i Wittenberg. Samtidig er reformationen kernestof i folkeskolen i såvel historie som i kristendomskundskab.\nProjektet gennemføres ideelt som et tværfagligt projekt over 14 lektioner - og netop i fagene kristendomskundskab og historie - samt dansk. Der er vægtet faglige mål fra alle tre fag.\nProjektet tilrettelægges gennem fem faser - fem faglige temaer - der introducerer både reformationens forudsætninger, indhold og konsekvenser for eleverne. Disse er: Verden i 1500-tallet, Martin Luther og bibelen, Bogtrykkerkunsten, Reformationen i Danmark samt Fællessang. Hvert tema bliver indledningsvist præsenteret for eleverne gennem en lille tegnefilm af ca. 2 minutters varighed. Herefter arbejder eleverne med refleksionsspørgsmål til den lille film og efterfølgende med det konkrete tema i elevbogen "Re:minder", der er elevens egen opslags- og arbejdsbog.\nDe fem tegnefilm er udviklet i samarbejd med firmaet Tinyfilm, der bl.a. producerer film for DR.\nProjektets to første temaer er Verden i 1500 - tallet og Luther og Bibelen. Arbejdet med disse to temaer munder ud i et kirkebesøg centreret om det såkaldte fortællespil, der er en enkel form for teater. Manus til fortællespillet er udviklet af skuespiller Jesper la Cour Andersen, Det fortællende teater. Indholdet er nedslag i Martin Luthers liv fra fødsel til bortførelse til borgen Wartburg.\nDa den danske fællessangstradition er en direkte konsekvens af reformationen, var dette tema oplagt til projektet. Derfor har skoletjenesterne indgået et samarbejde med den kendte rapper Per Vers, der med udgangspunkt i Luthers tekster, har udarejdet en rap, der sætter Luthers tanker om fællessang i et nutidigt perspektiv. Eleverne skal både arbejd med(og synge) en Luther salme, samt den rap Per Vers skriver og indspiller.\nFagområde: Kristendomskundskab, historie, dansk\nLektioner: 14 + kirkebesøg