Flere danskere smittes med kønssygdomme: Se hvem det rammer - og hvordan du holder dig ude af statistikken | BT Sex og parforhold - www.bt.dk\n28. okt. 2016 - 6:00\nEt stigende antal personer over 30 får en kønssygdom. Voksne forsømmer kondomet, lyder det fra ekspert.\nSex med skiftende partnere bliver stadigt mere udbredt blandt voksne over 30, og det samme gør kønssygdomme. Kondomkampagner er typisk målrettet teenagere og unge i begyndelsen af 20’erne, men tal fra Danmarks statistik viser, at ’de voksne’ tilsyneladende også har brug for at blive mindet om vigtigheden af kondomer.\n»Når jeg er ude at holde foredrag for voksne mennesker og bringer prævention op, synes jeg, at jeg ofte møder en meget afslappet holdning,« siger Paprika Noel, der er sexolog og parterapeut.\nAf den seneste opgørelse over laboratoriepåviste tilfælde af seksuelt overførbare infektioner fra Danmarks Statistik fremgår det, at 2.118 danskere over 40 fik konstateret enten klamydia, gonoré eller syfilis i 2015. Tæller man de 30-39-årige med, når det samlede tal op på 5.866.\nOPRET ABONNEMENT PÅ BT PLUS HER og bliv klogere på de mange kønssygdomme, der i stigende grad rammer danskerne. Læs om årsagerne bag og se hvordan du beskytter dig selv optimalt og undgår smitte.\nTil sammenligning lå det samlede tal på 5.470 i 2014, 4.499 i 2013 og 3.316 i 2005. Fælles for alle årene gælder det, at klamydia udgør langt hovedparten af alle sygdomstilfælde alle årene.\nUd over gener og smerter kan både gonoré og klamydia i værste tilfælde resultere i sterilitet hos mænd og kvinder. Ubehandlet syfilis kan i yderste instans medføre hjerteproblemer og en hjerneinfektion, som kan forårsage psykose, hurtig demensudvikling og påvirke sanserne negativt.\nÅrsagen til, at flere personer over 30 redder sig en kønssygdom, er uvis, men sexologen er overbevist om, at forandrede familiemønstre er en del af forklaringen.\n»Fordi flere bliver skilt, og vi danner par senere i livet, er der kommet flere enlige voksne til og dermed også flere, som har skiftende partnere. Og hvis man så ikke bruger kondom, vil der naturligvis spredes flere kønssygdomme. Min umiddelbare opfattelse er desværre, at rigtig mange bliver sløsede med at bruge gummi. Jeg har tit hørt folk sige: ’Vi er begge kommet ud af et langt forhold, så det er ikke nødvendigt’.«\nAt ens tidligere parforhold kan have indflydelse på indstillingen over for kondom, bekræfter Jeppe Hald. Han er projektleder hos Sex & Samfund og ansvarlig for rådgivningstjenesten Sexlinien.\n»Kvinder og mænd, som bliver enlige i 30’erne eller 40’erne træder ofte ud af langvarige parforhold, og så skal de forholde sig til prævention på ny. De har måske brugt hormonal prævention som f.eks. p-piller, og derfor har de ikke længere nogen praksis for at bruge kondom,« siger han.\nAlligevel undrer han sig over, at udviklingen går i den forkerte retning.\n»Kvinder, som er over de 30 er nok blandt dem, som har modtaget mest information om prævention, fordi de har levet igennem de store aids-kampagner tilbage i 80’erne og 90’erne. Så man skulle mene, at der er mange af dem, som ville huske at bruge kondom med nye part- nere.«\nDen 24. august kunne Sundhedsstyrelsen bringe den nedslående nyhed, at der var registreret 31.692 tilfælde af klamydia i Danmark, hvilket er det højeste antal nogensinde.\nSelvom der er sket en stigning i alle aldre, er det med 85 pct. af alle tilfælde fortsat særligt hos unge mellem 15-29 år, hvor sygdommen florerer.\nMindre end en måned senere kunne Sundhedsstyrelsen den 9. september offentliggøre resultatet af en undersøgelse, der viste, at halvdelen af alle mellem 18-23 år ikke bruger kondom, når de har samleje med en ny partner.\nMere fokus på prævention\nIkke desto mindre bør målrettet oplysning om vigtigheden af kondom også sendes ud til voksne danskere, mener Paprika Noel.\n»Hvordan skal de unge lære vigtigheden af kondomet, hvis deres forældre ikke engang selv kan finde ud af at bruge det? Vi skal alle sammen til at tale mere om kondomer. I 80’erne og 90’erne var der ingen, som var i tvivl om, hvad hiv og aids var, og kondom var noget, alle skulle have. Dengang var der også et helt andet fokus på kondomer og prævention, end der er i dag, og det, tror jeg, har gjort folk lemfældige,« siger hun.


SOPHIA inviterer til konference nr. 2 i projektet\n”Værdikampen om folkeskolen – nyt paradigme nu”\npå Vartov, København, tirsdag den 25. november 2014, kl. 10.00 - 16.00.\nHeldannelsens folkeskole - om en bæredygtig balance mellem kundskaber og dannelse\nKonferencen er tænkt som en forlængelse af september konferencen, så vi med vægtige indlæg og debat som platform, kan plædere for et stærkere dannelsesperspektiv i diskussionen om formålet med folkeskolen. Tanken hermed er, at vi får skabt et perspektiv, der peger videre end blot basale kompetencer, og at der derved sættes en horisont for skolens dannelsesprojekt, der rækker langt længere end opnåelsen af en række faglige delmål - og forhåbentlig peger godt ind i fremtiden.\nDer bliver oplæg fra pædagogiske forskere, teoretikere og praktikere fra professionshøjskolerne, universiteterne og folkeskolen og fra erhvervsliv, kirken, idrætten, det kunstneriske kulturliv med flere. Oplæggenes omdrejningspunkter bliver en samlet dannelsestanke i folkeskolen, der forbereder børnene til handling – så de lærer at bruge både forstand og fornuft i et almendannende perspektiv. Målet skal være udviklingen af myndige borgere og ikke konkurrencestatstrænede nytteindivider. Vi skal sikre en stærk syntese af arv og fremtid.\nI løbet af få dage udsender vi programmet med oplægsholdere, arbejdsform på konferencen og andre detaljer.\nMålgruppen for konferencen er: Minister og Undervisningsudvalget, andre politikere, KL, lærere, pædagoger og skoleledere, de faglige foreninger på området, forvaltningerne på skoleområdet, elev- og studerendes organisationer, forældreforeninger, forskere og undervisere på universiteterne og professionshøjskolerne, dannelsestænkere samt øvrige interessentgrupper på området.\nVi udsender dette forpraj nu for at sikre, at I kan sætte kryds ved datoen og lave en forhåndstilmelding (til bha@sophia-tt.org), inden mange af jer sikkert går på efterårsferie.\nPrisen for konferencen er: kr. 600,00. (Studerende: kr. 350,-).\nStig Skov Mortensen og Per Kjeldsen


Cisco latterliggøres på Twitter for hjælpeløst sikkerhedstiltag | Version2\nCisco latterliggøres på Twitter for hjælpeløst sikkerhedstiltag\nHar tydeligvis glemt, at HTTP-klienter godt kan omdøbes\nHarald Brombach, digi.no redaktion@version2.dk Mandag, 1. april 2019 - 10:47 7\nDer er meget lidt, Cisco har fået mere opmærksomhed for de seneste år end mangelfuld sikkerhed i flere af selskabets netværksprodukter. Hardcodede passwords, udokumenterede bagdøre og andre sårbarheder er blevet afsløret efter tur.\nI forbindelse med sikkerhedstest af netværksrouteren Cisco RV320 har tyske RedTeam Pentesting konkluderet, at enheden eksponerer sensitive diagnosedata via webgrænsefladen, uden behov for autentificering, selv efter at Cisco har forsøgt at rette det.\nMen en anden opdagelse har fået endnu mere opmærksomhed. I en Twitter-tråd har RedTeam Pentesting nemlig publiceret dette indlæg:\nWe were also quite surprised to find this /etc/nginx.conf in 1.4.2.20 pic.twitter.com/tvOj04Q7Ip— RedTeam Pentesting (@RedTeamPT) 27. marts 2019\nDet er måske ikke indlysende for alle, hvad der er så galt med den kode, men det er altså den første if-test, der reageres på. Her gøres der et forsøg på at forhindre, at HTTP-klienter, som opgiver, at de hedder ‘curl’, får adgang til routeren. I stedet returnerer routerens webserver HTTP-statuskoden 403 Forbidden.\nCurl er et kraftigt kommandolinjeværktøj til at sende kommandoer og data til blandt andet webservere. Det kan bruges i script, hvilket gør, at det blandt andet egner sig til automatiseret penetrationstest med mange forskellige dataværdier.\nDet er nok derfor, Cisco-udviklerne har valgt at nægte curl adgang. Problemet er, at forsøget er temmelig hjælpeløst.\nNavnet på HTTP-klienten er en værdi, som kaldes for User Agent. I flere browsere og andre HTTP-klienter kan denne værdien ændres til hvad man måtte have lyst til.\nI curl er det at vælge User Agent en temmelig central funktionalitet, som f.eks. gøres således:\ncurl -A "Mozilla/5.0 (Windows NT 10.0; Win64; x64; rv:65.0) Gecko/20100101 Firefox/65.0" <URL>\nJa, selv kommandoen nedenfor havde omgået sikkerhedstiltaget i Cisco-routeren:\ncurl -A "Ikke Curl" <URL>\nthat is about the laziest approach i could possibly imagine. i could see someone who hated their job doing this— James Bond Magazine (@code_monk) 28. marts 2019\nVi må håbe, at nogen hos Cisco i fremtiden finder på bedre tiltag for at hindre angribere i at finde og udnytte sårbarheder.\n01. apr 2019 Denne artikel\n#1 Mogens Lysemose 1. april 2019 - 11:08\nIkke Aprilsnar :(\nDet er så langt ude at man skulle tro det var en aprilsnar - men den er jo posted på twitter 27/3...\n#2 Stig Nygaard 1. april 2019 - 11:37\nMen nu hvor det er"politisk ukorrekt" at bruge kinesisk Huawei udstyr, kan vi trøste os med at historien fortæller at amerikanske Cisco lever mere sikkert udstyr og helt uden bagdøre...\n#3 Kjeld Flarup Christensen 1. april 2019 - 12:40\nhelt uden bagdøre\nHvad skal man med bagdøre, når fordøren står åben?\n#4 Pilu Kasper Bech 1. april 2019 - 20:55\nROFLMA Cisco helt uden bagdører...\nSnowden + NSA + Cisco in google...\n#5 Gustav Brock 2. april 2019 - 12:24\nDet er vist dér, vi er henne. Jeg kan slet ikke forestille mig, at man kan skrive sådan software uden at kende til den nævnte problematik.\n#6 Palle Due Larsen 2. april 2019 - 13:18\nJeg forestiller mig, at Pointy-haired Boss har tilføjet kravet: "The application must not be accessible from CURL", nitty-gritty tester har lavet en test ud fra det requirement og Let's get done with this- udvikleren har lavet kode, der kan klare testen.\n#7 Ditlev Petersen 2. april 2019 - 15:48\nRe: Mulig forklaring\nVi lærer ikke for livet men for QA?


Betjen din elevationsseng med din smartphone | Auping\nDen intelligente seng med Auping Connect\nSlut med at få det forkerte ben ud af sengen! Med den nye og innovative Auping Connect kan du betjene din Auping elevationsseng med din smartphone eller tablet og starte dagen blidt med Auping Connects intelligente alarmfunktion.\nSlut med at få forkerte ben af sengen! Med den nye innovative Auping Connect kan du betjene din Auping elevationsseng med din smartphone eller tablet og starte dagen blidt med Auping Connects intelligente alarmfunktion.\nBedre søvn med intelligent teknologi:\nAuping Connect gør det nemt at betjene din elevationsseng – og fremover kan du starte dagen blidt med den intelligente alarmfunktion.\nDet er nemt at justere sengebunden med din telefon eller tablet. Du skal kun bruge 1 Auping Connect til justering af 2 sengebunde.\nBliv vækket på en blid og behagelig måde, ved at sengens hovedende hæves langsomt. Du kan også kombinere hovedendens rolige bevægelse med en alarmlyd.\nI fremtiden vil du kunne designe hele din soveoplevelse med Auping Connect. Indstil f.eks. varmen i soveværelset til den helt rigtige temperatur, få lamper til at tænde og slukke, når du ønsker det, afspil musik og indstil, hvornår den skal stoppe igen. Auping Connect – bedre søvn med smart teknology.\nPakkens indhold: Auping Connect, adapter, brugsvejledning.\nAuping Connect fungerer sammen med alle elektronisk justerbare sengebunde fra Auping\nAuping Connect kræver en Wi-Fi forbindelse i hjemmet. Auping Connect fungerer kun på 2,4-GHz-netværk\nFind svar på ofte stillede spørgsmål på siden Spørgsmål og svar\nAuping Connect kan bruges sammen med alle elektrisk justerbare Auping sengebunde, som er produceret efter 2014, herunder Royal sengebunde.\nHvad angår boxmadrasser, kan Criade, som er produceret efter 2014, og de nye Original Box fra 2017 bruges sammen med Auping Connect.\nDet er nemt at kontrollere, om du kan bruge Auping Connect til din Auping seng, ved at se efter, om du har en sort trådløs fjernbetjening til din seng. De ældre elektrisk justerbare sengebunde, som ikke fungerer med Auping Connect, har nemlig en grå fjernbetjening. Elevationssenge af andre mærker end Auping kan ikke bruges sammen med Auping Connect.


Major dømt for millionsvindel mod forsvaret – Ekstra Bladet\nMandag d. 16. dec. 2013 - kl. 10:53\nMajor dømt for millionsvindel mod forsvaret\nI fem år har en major ifølge anklage begået mandatsvig, bedrageri og tyveri fra forsvaret for flere millioner\nEn nu pensioneret major er mandag idømt fængselsstraf ved Retten i Roskilde for mandatsvig, databedrageri og tyveri fra forsvaret.\nStraffen er fastsat til fængsel i to år, hvoraf de seks måneder skal afsones. Resten af straffen er gjort betinget af en prøvetid på to år.\nMajoren var under sin tjeneste sektionschef og økonomi- og indkøbsansvarlig.\nEn enig domsmandsret finder majoren skyldig i mandatsvig for næsten 22.000 kroner. Beløbet dækker over et indkøb af en mover til majorens campingvogn og udgiften til leasing af en Ford Mondeo, som han havde brugt på en ferie.\nMajoren havde inden sin pensionering fjernet en meget stor mængde af forsvarets effekter fra militært område. Disse effekter havde han placeret i et privat opbevaringsrum, som han havde lejet, og i kælderen under sin beboelseslejlighed.\nAlle disse mange effekter havde en betydelig økonomisk værdi - en hel del Apple-produkter - og blev fundet af Forsvarets Auditørkorps, da de 14 dage efter majorens pensionering foretog ransagning.\nDa en lang række af disse og øvrige indkøbte effekter efter forklaringerne var og kunne have været anvendt tjenstligt, vurderede retten, at det var for usikkert at fastslå, at de alle var indkøbt til privat brug.\nDerfor var det ikke bevist, at majoren havde begået mandatsvig for den øvrige del. Retten vurderede derimod, at han i stedet var skyldig i tyveri af de effekter, der var fundet i hans besiddelse.\nRetten fandt også majoren skyldig i databedrageri for næsten en million kroner og for nogle mindre alvorlige overtrædelser af våbenlovgivningen.\n- Ved strafudmålingen blev der lagt vægt på alvoren af den økonomiske kriminalitet, og derfor var det nødvendigt, at en del af straffen blev gjort ubetinget, skriver retten i en pressemeddelelse.\n- På den anden side måtte der også lægges vægt på majorens alder og særdeles gode personlige forhold samt ikke mindst det alvorlige svigt i ledelsens tilsyn og kontrol med majorens disponeringer i tjenesten, lyder det.\nIfølge anklageskriftet fra Forsvarets Auditørkorps havde majoren gennem en periode på næsten fem år indkøbt en meget stor mængde effekter for ikke under 2,5 millioner kroner af forsvarets penge.\nAnklagemyndigheden mente også, at majoren havde begået databedrageri ved over en godt fireårig periode fra sit eget firma at have sendt adskillige fakturaer til forsvaret.\nDen samlede regning lød på næsten en million kroner, som majoren selv godkendte på trods af, at han ikke havde leveret nogen ydelser.\nDen tiltalte major har nægtet sig skyldig.


Fuglene og fugleinfluenzaen | fynsk-natur.dk\nFuglene og fugleinfluenzaen\nGennem jordens historie har der været mange forskellige dyregrupper som er opstået, og siden hen forsvundet igen. Alle kender vel beretningerne om dinosaurerne som forsvandt ved kridttidens slutning.\nHvordan vil det gå med verdens fugle hvis fugleinfluenzaen breder sig til alle fugle i verden?\nVi ser lige først på hvad der er sket. Fugleinfluenza har været kendt siden 1880, alle fugle kan rammes af sygdommen, men hønsefugle er mest følsomme og indtil nu har man ment at svømme- og vadefugle skulle være mere modstandsdygtige. Det lader dog til at det er svømmefugle som f.eks. svaner, som har udbredt sygdommen i Europa.\nInfluenza-virus har det med at mutere, det er derfor vi hver vinter skal have et nyt skud med vaccine, for ikke at få influenza.\nDen type influenza som fuglene har kaldes H5N1, det er en alvorlig højpatogen type. Den giver en meget høj dødelighed blandt fuglene, tæt på 100 %. Muligheden for smitte afhænger af H og N proteinernes evne til at sætte sig fast i cellerne i luftvejene. Hvis proteinerne ændrer sig (muterer) så de får denne egenskab kan man forvente en større influenza H5N1 epidemi.\nForeløbig har sygdommen kun smittet fra dyr til menneske og ikke fra menneske til menneske.\nOg man har indtil nu ikke kunnet konstatere smitte fra vildfugle til mennesker. Blandt flere hundrede typer influenza er der kun fire typer der har givet sygdom hos mennesker. Generelt giver disse infektioner en mild sygdom hos mennesker, men specielt H5N1-stammen har givet meget alvorlig sygdom hos mennesker. De mennesker som er smittede, hvilket er mindre end 200 laboratoriebekræftede tilfælde har alle fået sygdommen fra opdrættet fjerkræ i forbindelse med støv, der indeholder pulveriseret, tørret afføring og dermed virus.\nDen almindelige A influenzavaccination beskytter ikke mod H5N1, men man anbefaler dog de mennesker som kommer i nærheden af H5N1 at lade sig vaccinere med den almindelige vaccine, for der kan være risiko for at den almindelige virus og H5N1 kan udvikle nye typer virus hvis disse to blandes og muterer, og så er vi tæt på en pandemi, altså en verdensomspændende epidemi. Der er udviklet en ny vaccine mod fugleinfluenza type H5N1, som aktuelt afprøves på mennesker. Desuden benytter man for øjeblikket nogle antiviruspræparater, specielt Oseltamir, oftest kaldet Tamiflu. I Frankrig er man gået i gang med at vaccinere det tamme fjerkræ i håb om at man kan redde det fra den dødelige fugleinfluenza. Det bliver dog næppe virkelighed her i Danmark, men man har allerede nu bedt alle med fjerkræ om at holde det indendørs og på den måde hindre smitten fra overflyvende smittebærere. Der arbejdes overalt i verden på at hindre sygdommen i at blive en pandemi og der arbejdes intenst i laboratorierne med at lave vaccine mod de forskellige influenzatyper. Hvad sker der så med vildfuglene? Dør de alle sammen, så at vi ikke længere skal glæde os over fuglesangen? Så galt går det dog næppe, for gennem tiderne har der været mange sygdomme på jorden, blandt dyr, mennesker og planter og træer. På et tidspunkt vil sygdommen dø ud, fordi nogle fugle vil kunne udvirke antistoffer hvilket man allerede har konstateret blandt nogle ænder. Andre steder på jorden vil der være endemiske arter, som ikke har forbindelser med andre fugle, således at sygdommen ikke kan brede sig. Vi kan jo nævne pesten der eksisterede i middelalderen, og i nyere tid har vi set rævegalskab opstå og forsvinde igen. Der var sældøden som halverede sælbestanden i vore farvande og nu er antallet af sæler igen oppe på det normale. Ålegræsset forsvandt for 75 år siden i vore farvande og er nu tilbage igen. Elmesygen har taget næsten alle vore elmetræer, men når der ikke er så mange tilbage breder sygdommen sig heller ikke så meget og så kan elmene igen formere sig.\nJeg er derfor optimist og tror ikke på at vi kommer til at savne vore fugle i fremtiden, men der bliver nok et dyk i bestanden på et tidspunkt.\nMen pas på smitten og vær forsigtige med omgang med alle fugle.


Smag på Djursland af Michael Ravn – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nSmag på Djursland af Michael Ravn\nDjursland er bølgende landskaber, åbne vidder, hyggelige landsbyer og tilhørende mennesker. Indbydende strande, grønne skove og 2.500 kvadratkilometers uovertruffen skønhed. Og så er Djursland et helt fantastisk spisekammer med sjæl, charme og udsøgt kvalitet i de lokale råvarer. Fødevarer med friskhed, omtanke og nærvær - produceret af passionerede ildsjæle og forkæmpere for den gode smag.\nHver producent rummer sine egne prima produkter og spændende mennesker, og denne bog tager læseren med rundt på Danmarks smukke næse med portrætter, reportager, billeder og opskrifter fra 17 djurslandske smagsoplevelser - og de gode mennesker bag dem.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Smag på Djursland' af Michael Ravn i de 397 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 94.937 andre anmeldelser af bøger.\nUDSOLGT - Hardback, Turbine, ISBN: 9788740603330


Tillæg til vejledning om drift af almene boliger m.v. - retsinformation.dk\nVEJ nr 114 af 06/07/1998 Gældende\nBolig- og Bymin., j.nr. B-5213-54\nDen 1. juli 1998 trådte lov om leje af almene boliger (lov nr. 968 af 17. december 1997) i kraft.\nLoven er en sammenskrivning af de regler, som gælder for leje af almene boliger. Samtidig er der foretaget enkelte justeringer og tilpasninger af de hidtil gældende lejeretlige regler. De vigtigste af disse ændringer er omtalt nedenfor.\nDen nye almene lejelov indebærer, at der skal etableres beboerklagenævn i alle kommuner, hvor der er alment byggeri. Nævnene har til opgave at træffe afgørelse i en række tvister mellem udlejere og lejere i det almene byggeri, bl.a. i sager om husordensovertrædelser, vedligeholdelse og istandsættelse ved fraflytning m.v. Den hidtidige forsøgordning vedrørende husordensovertrædelser er i den forbindelse gjort landsdækkende og permanent for det almene boligbyggeri.\nDen almene lejelov indeholder herudover som nævnt en række justeringer og tilpasninger af gældende regler. De væsentligste af disse er følgende:\nforenkling af reglerne om fællesantenner. De nye regler omhandler bl.a. lejernes adgang til at opsætte individuelle antenner samt til at etablere fællesantenneanlæg\nforenkling af reglerne om lejernes råderet. Loven indeholder hjemmel til, at udlejer og den enkelte lejer kan indgå individuelle aftaler. Lejerne får ret til at foretage de samme forbedringer som hidtil samt mulighed for at foretage andre forbedringer og forandringer i det lejede\nsammenskrivning af reglerne om betaling for varme og vand.\nDet bemærkes, at lov om leje af almene boliger indeholder en udtømmende regulering af lejeforholdet mellem udlejer og lejer.\nLoven er desuden præceptiv, d.v.s. at udlejer og lejer kun kan aftale fravigelser fra reglerne i loven i det omfang, der er hjemmel hertil i de enkelte bestemmelser. Dette gælder såvel aftaler, der indgås før som efter lejeforholdets påbegyndelse.\nBolig- og Byministeriet har gennemført ændringer i en række bekendtgørelser som følge af den nye lov.\nMinisteriet har i denne forbindelse udstedt følgende nye bekendtgørelser:\nBekendtgørelse om drift af almene boliger m.v., jf. bekendtgørelse nr. 372 af 19. juni 1998. Bekendtgørelsen erstatter bekendtgørelse nr. 935 af 28. oktober 1996 med senere ændringer.\nBekendtgørelse om vedligeholdelse og istandsættelse af almene boliger, jf. bekendtgørelse nr. 371 af 19. juni 1998. Bekendtgørelsen erstatter bekendtgørelse nr. 905 af 14. oktober 1996.\nBekendtgørelse om opsigelse i statsstøttede almene ungdomsboliger, jf. bekendtgørelse nr. 370 af 19. juni 1998. Bekendtgørelsen erstatter bekendtgørelse nr. 896 af 10. oktober 1996.\nI denne vejledning beskrives de ændringer af gældende regler, som er sket i de nævnte bekendtgørelser. Vejledningen er derfor et tillæg til vejledningen om drift af almene boliger m.v. (december 1996).\nHerudover har Bolig- og Byministeriet foretaget ændringer i bekendtgørelsen om udlejning af almene boliger m.v. og i bekendtgørelsen om sideaktiviteter i almene boligorganisationer m.v.\nSidstnævnte ændringer er nærmere omtalt henholdsvis i en tillægsvejledning til den eksisterende vejledning om udlejning af almene boliger m.v. og i en revideret udgave af vejledningen om sideaktiviteter i almene boligorganisationer m.v., som Bolig- og Byministeriet samtidig har udsendt.\nAutorisation af standardleje- kontrakt\nHerudover kan oplyses, at Bolig- og Byministeriet har autoriseret en standardlejekontrakt til brug ved udlejning af almene boliger.\nLov om leje af almene boliger indebærer ikke ændringer i reglerne om kommunalt tilsyn. Reglerne herom vil - med ganske få undtagelser - fortsat fremgå af lov om almene boliger og støttede private andelsboliger m.v.\nBeboerne vil således fortsat kunne henvende sig til den tilsynsførende kommune. Dette gælder også i sager, hvor der er klageadgang til beboerklagenævnet. Men kommunen vil, hvis den mener, at sagen ikke vedrører direkte, overordnede tilsynsaspekter, være berettiget til at henvise beboerne til at søge konflikten afgjort ved beboerklagenævnet.\nI denne vejledning er medtaget et særligt afsnit om tilsyn. Afsnittet sigter ikke specielt mod reglerne i den nye almene lejelov, men indeholder nogle generelle oplysninger om Bolig- og Byministeriets overordnede tilsyn med det almene byggeri.\nIfølge § 1,stk. 1, i lov om leje af almene boliger gælder loven for leje af følgende boliger:\nAlmene boliger, der tilhører en almen boligorganisation.\nAlmene ældreboliger, der tilhører en kommune eller en amtskommune.\nAlmene ældreboliger, der tilhører en selvejende institution.\nDe omtalte boligorganisationer, kommuner, amtskommuner og selvejende institutioner er i loven betegnet som udlejer, jf. lovens § 3, stk. 1.\nDen person, som har indgået aftale med udlejer om leje af de nævnte boliger, betegnes som lejer, jf. lovens § 3, stk. 2.\nRegler om beboerdemokrati\nDer er ikke i lov om leje af almene boliger medtaget regler om beboerdemokrati.\nNår der i loven er tillagt udlejeren rettigheder eller forpligtelser, er det således forudsat, at udlejeren udøver disse i overensstemmelse med reglerne om beboerdemokrati i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v. og i forskrifter udstedt i medfør heraf.\nUdlejerens beslutninger må således træffes af det organ i boligorganisationen, som efter de nævnte regler har kompetencen på det pågældende område. Dette vil f.eks. kunne indebære, at udlejerens beslutninger skal træffes af beboerne på et afdelingsmøde.\nBeboerklagenævnet er efter § 101, stk. 1, nr. 1, i lov om leje af almene boliger tillagt kompetence til at træffe afgørelse i tvister om lovligheden af de beslutninger, som er truffet af de beboerdemokratiske organer, jf. kap. 1 og 2 i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v.\nDe regler, som gælder for de beboerdemokratiske organers udøvelse af beboerdemokratiet, fremgår dels af den lovgivning, som direkte regulerer den almene sektors virksomhed - herunder de enkelte boligorganisationers vedtægter - dels af den almindelige foreningsret.\nBeboerklagenævnet kan f.eks. tage stilling til klager over, at det pågældende organ ikke har været kompetent, at bestemte frister ikke er overholdt, at ikke-stemmeberettigede har stemt osv. Nævnet kan derimod ikke tage stilling til den del af en beslutning, der omfatter det pågældende organs udøvelse af et skøn.\nDe omtalte tvister kan indbringes for beboerklagenævnet af alle, som har en retlig interesse i sagen, jf. § 101, stk.2, i loven. Det vil først og fremmest sige beboerne og udlejeren, men f.eks. også bestyrelsen i en almen forretningsførerorganisation og i et alment andelsselskab vil kunne indbringe tvister.\nFinder beboerklagenævnet, at beslutningen ikke er truffet på et lovligt grundlag, kan nævnet erklære beslutningen for ugyldig, hvis manglen ved beslutningen har haft væsentlig betydning for den trufne beslutning.\nI visse tilfælde vil beboerklagenævnet dog efter almindelige forvaltningsretlige principper kunne beslutte, at en ellers ugyldig beslutning alligevel bør bevare sin gyldighed. Som eksempel herpå kan nævnes tilfælde, hvor beslutningens ugyldighed ville indebære "tab af værdier".\nTvister skal indbringes for nævnet inden 4 uger, efter at beslutningen er truffet, og nævnet kan tillægge indbringelsen opsættende virkning.\nKlagefristen omfatter også ugyldighedsindsigelser. En klager er dog ikke afskåret fra at indbringe en indsigelse om ugyldighed for boligretten.\nBeboerklagenævnet orienterer kommunalbestyrelsen om nævnets afgørelser på dette område, jf. lovens § 101, stk. 3. Det forudsættes i denne forbindelse, at kommunalbestyrelsen lægger de konkrete afgørelser, som beboerklagenævnet træffer, til grund for dens tilsyn både i konkrete sager, men også i dens mere overordnede tilsyn med boligorganisationerne.\n2. Lejefastsættelse m.v.\nReglerne om lejefastsættelse fremgår dels af kap. 3 i lov om leje af almene boliger, dels af kap. 3 i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v. Bestemmelserne er nærmere uddybet i kap. 17 i bekendtgørelsen om drift af almene boliger m.v.\nLov om leje af almene boliger indebærer ikke ændringer i de gældende regler om lejefastsættelse for almene boliger.\nDen samlede leje for en afdelings boliger og lokaler skal fortsat fastsættes således, at den giver afdelingen mulighed for af sine indtægter at afholde de udgifter, der er forbundet med driften (balanceleje).\nDer henvises i denne forbindelse til § 9, stk. 1, i lov om leje af almene boliger og § 45, stk. 1, i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v.\nDen almene lejelov bevirker heller ikke ændringer i de gældende regler om huslejens fordeling på de enkelte lejemål.\nEndelig er der ikke sket ændringer med hensyn til kommunalt tilsyn med huslejefastsættelsen og huslejens fordeling på de enkelte lejemål.\nVarsling af huslejeforhøjelser\nDerimod er der sket visse ændringer med hensyn til varslinger af huslejeforhøjelser. Varslinger af huslejeforhøjelser skal ske med 3 måneders varsel, jf. § 10, stk.1, i lov om leje af almene boliger. Der er ikke længere hjemmel til, at der i lejekontrakten kan tages forbehold om 1 måneds varsel.\nIfølge § 10, stk. 5, i loven skal krav om forhøjelse af lejen varsles skriftligt over for den enkelte lejer med det ovenfor omtalte varsel på 3 måneder og indeholde oplysning om forhøjelsens beregning, grunden til forhøjelsen og forhøjelsens størrelse angivet i kr. pr. måned.\nBliver udlejeren bekendt med, at varslingsskrivelsen ikke opfylder disse krav, skal udlejeren ifølge lovens § 10, stk. 6, hurtigst muligt skriftligt orientere samtlige berørte lejere herom. Orienteringen skal samtidig indeholde de påkrævede oplysninger. Hvis forhøjelsen er sket med for kort varsel, skal lejerne samtidig oplyses om virkningen heraf.\nDe nævnte regler indebærer, at der ikke længere er forbundet ugyldighedsvirkninger med en tilsidesættelse af krav til varslingsskrivelsens indhold. Udlejeren er dog som omtalt forpligtet til at berigtige manglende eller utilstrækkelige oplysninger i en skrivelse - som således ikke er en ny varslingsskrivelse - til samtlige berørte lejere.\nDet bemærkes, at de ovenfor nævnte krav til indholdet af varslingsskrivelsen også gælder for varslinger af huslejeforhøjelser som følge af stigninger i skatter og afgifter o.lign. I den forbindelse kan det oplyses, at der er sket en ændring af lov om almene boliger og støttede private andelsboliger m.v., som indebærer, at udlejer kan varsle disse huslejeforhøjelser uden forudgående godkendelse på et afdelingsmøde, jf. denne lovs § 36, stk. 2.\nEndelig er der åbnet mulighed for, at parterne kan få visse typer af tvister afgjort af beboerklagenævnet.\nEfter § 12 i lov om leje af almene boliger afgør beboerklagenævnet således uenighed om, hvorvidt en varslingskrivelse opfylder de ovenfor omtalte krav. Nævnet kan herunder pålægge udlejer at informere de berørte lejere om virkningen af, at en huslejeforhøjelse er varslet med for kort varsel samt at berigtige manglende eller ufuldstændige oplysninger i en varslingsskrivelse.\nNævnet er derimod ikke tillagt kompetence til at tage stilling til tvister om huslejens størrelse og fordeling, jf. § 11 i lov om leje af almene boliger.\nEn vurdering af huslejens størrelse og fordeling vil som hidtil alene kunne foretages af den tilsynsførende kommune.\nHvis der opkræves husleje til dækning af aktiviteter som ligger uden for de almene boligorganisationers lovlige formål, vil spørgsmålet i givet fald kunne indbringes for beboerklagenævnet efter § 101, stk. 1, nr. 1, i lov om leje af almene boliger, jf. afsnit 4.1. i vejledningen om sideaktiviteter i almene boligorganisationer m.v.\n3. Vedligeholdelse og istandsættelse\nReglerne om vedligeholdelse og istandsættelse fremgår af kap. 6 i lov om leje af almene boliger og af bekendtgørelsen om vedligeholdelse og istandsættelse af almene boliger.\nReglerne gælder for alle de boligtyper, som er omfattet af den almene lejelov. Reglerne gælder således for almene ungdomsboliger, familieboliger og ældreboliger, jf.§ 1, stk. 1, i ovennævnte bekendtgørelse.\nUndtaget fra reglerne er blandede lejemål og enkeltværelser, der er mærkede som familieboliger. For disse typer af lejemål gælder i stedet reglerne i lov om leje, jf. § 1, stk. 2 i bekendtgørelsen.\nI § 24 i lov om leje af almene boliger er præciseret, at det som altovervejende hovedregel påhviler udlejeren at holde ejendommen og det lejede forvarligt ved lige.\nDette svarer til de gældende regler på området.\nSom led i denne forpligtelse vedligeholder og fornyer udlejeren bl.a. ruder, vand- og gashaner, elafbrydere, WC-kummer, cisterner, vaskekummer, badekar, køleskabe, komfurer, vaskemaskiner og lignende installationer i det lejede.\nEn undtagelse fra hovedreglen er, at lejeren vedligeholder og fornyer låse og nøgle. Det kan dog aftales, at udlejeren også har denne forpligtelse.\nHerudover er der - ligeledes som en undtagelse fra den omtalte hovedregel - åbnet mulighed for, at udlejeren i et vedligeholdelsesreglement kan fastsætte bestemmelser om, at lejeren overtager udlejerens pligt til at vedligeholde og renholde visse nærmere angivne adgangs- og opholdsarealer i umiddelbar tilknytning til boligen, samt til at vedligeholde og renholde udvendigt træværk o.lign., jf. § 24, stk. 4, i loven.\nBestemmelserne i vedligeholdelsesreglementet gælder for samtlige lejere uanset eventuelle modstående kontraktsbestemmelser, jf. nedenfor.\nBestemmelsen tager navnlig sigte på tæt-lavt byggeri, men vil også kunne finde anvendelse på f.eks. stuelejligheder med have eller terrasse i etagebyggeri.\nSom eksempler på vedligeholdelsesarbejder, der er omfattet af bestemmelsen, kan nævnes renholdelse, herunder snerydning, af adgangsveje, vedligeholdelse af haver, maling af hegn i skel, skure, garager og carporte m.v.\nHvis der ikke er fastsat sådanne bestemmelser i vedligeholdelsesreglementet, kan udlejer indgå aftale med den enkelte lejer om, at lejeren overtager den nævnte forpligtelse.\nUdlejer kan således kun indgå individuelle aftaler, hvis vedligeholdelsesreglementet intet indeholder om lejers overtagelse af den omtalte vedligeholdelsesforpligtelse. Det skal understreges, at dette ikke er til hinder for, at der i vedligeholdelsesreglementet fastsættes bestemmelser, som giver udlejeren mulighed for at fravige eller supplere de nævnte regler i reglementet ved aftaler med enkelte lejere.\nReglen forudsætter, at der tages de fornødne individuelle hensyn til lejere, der kan have svært ved at opfylde denne forpligtelse, f.eks. ældre og personer med handicap. Der bør ved udformningen af reglerne i vedligeholdelsesreglementet - samt ikke mindst ved den praktiske administration af disse - tages særligt højde herfor.\nDet forudsættes endvidere, at der ved lejefastsættelsen tages hensyn til de lejere, der enten får en større eller mindre vedligeholdelsesforpligtelse end afdelingens øvrige lejere. Uenigheder om huslejekonsekvenserne for den enkelte lejer afgøres i givet fald af kommunalbestyrelsen som tilsynsmyndighed.\nPligten til indvendig vedligeholdelse afhænger af, hvilken vedligeholdelsesmodel udlejeren har valgt, jf. lovens § 25, stk. 1.\nDer kan som hidtil vælges mellem tre forskellige ordninger. A- ordning, A-ordning med normalistandsættelsesbeløb (NI-beløb) og B-ordning.\nUnder A-ordningerne påhviler vedligeholdelsespligten lejeren, jf. § 26 i loven, og under B-ordningen påhviler vedligeholdelsespligten udlejeren, jf. § 27 i loven.\nDer kan fastsættes forskellige vedligeholdelsesordninger for de forskellige boligtyper, d.v.s. almene familie, ungdoms- og ældreboliger, i den enkelte afdeling. Derimod er der ikke mulighed for at fastsætte forskellige vedligeholdelsesordninger for samme boligtype.\nDen hidtidige bestemmelse om, at ændring af den vedtagne vedligeholdelsesordning tidligst kan ske, når ordningen har været i kraft i 5 år, er ophævet.\nI lovens § 25, stk. 2, er præciseret, at udlejeren skal udarbejde et vedligeholdelsesreglement, hvoraf det fremgår:\nhvilken vedligeholdelsesordning, der gælder for boligerne,\nhvilke nærmere regler om vedligeholdelse i boperioden og istandsættelse ved fraflytning, der skal gælde, når henholdsvis A-ordningen og B-ordningen finder anvendelse,\nen nærmere beskrivelse af den standard, som boligerne skal have ved overtagelsen.\nHerudover kan udlejeren som nævnt i vedligeholdelsesreglementet fastsætte bestemmelser om lejerens overtagelse af visse udvendige vedligeholdelsesarbejder, jf. § 24, stk. 4, i loven.\nI almene boligorganisationer træffes udlejerens beslutning om, hvilke bestemmelser, der skal fastsættes i vedligeholdelsesreglementet af boligorganisationens øverste myndighed.\nDen øverste myndighed kan beslutte, hvorvidt og i hvilket omfang beføjelserne i stedet skal tilkomme boligorganisationens bestyrelse eller hver enkelt afdeling, jf. § 3 i bekendtgørelsen om vedligeholdelse og istandsættelse af almene boliger.\nHvad angår almene ældreboliger, der tilhører en kommune eller en amtskommune, vil beslutningen om delegation af den nævnte kompetence skulle træffes af kommunalbestyrelsen eller amtsrådet. Med hensyn til almene ældreboliger, som tilhører en selvejende institution vil beslutningen skulle træffes af institutionens bestyrelse.\nVedligeholdelsesreglementet gælder for samtlige lejere uanset eventuelle modstående kontraktsbestemmelser. Om visse lejemål, der ved lejeaftalens indgåelse ikke havde almen status, henvises til lovens § 110, stk. 2.\nLejeren skal ved lejeaftalens indgåelse have udleveret et eksemplar af reglementet, jf. lovens § 5, stk. 4. Lejerne skal ligeledes informeres om eventuelle senere ændringer af reglementet.\nDet er endvidere en nydannelse, at udlejeren i forbindelse med lejerens indflytning skal gennemføre et syn af boligen. Den indflyttende lejer skal indkaldes til synet. Der er ikke fastsat nogen formkrav vedrørende indkaldelsen. Et syn kan derfor efter omstændighederne afholdes med meget kort varsel.\nPå baggrund af synet udarbejdes en indflytningsrapport, som skal indeholde en nærmere beskrivelse af boligens tilstand.\nHensigten med indflytningssynet er at sikre dokumentation for det lejedes tilstand ved indflytningen. Det er forudsat, at rapporten underskrives af begge parter, og det kan eventuelt fremgå, på hvilke områder parterne ikke er enige om tilstanden.\nRapporten udleveres til lejeren ved synet eller sendes til lejeren senest 14 dage efter synet, såfremt denne ikke er tilstede ved synet eller ikke vil kvittere for modtagelsen af rapporten.\nDer henvises i denne forbindelse til §§ 14 og 25 i lov om leje af almene boliger samt §§ 7 og 8 i bekendtgørelsen om vedligeholdelse og istandsættelse af almene boliger.\nDer er ikke fastsat sanktioner for overtrædelse af reglerne om indflytningsrapporter. Manglende udarbejdelse af en rapport vil dog kunne indebære, at udlejeren står svagere, hvis der senere opstår en konflikt om lejemålets tilstand ved indflytningen.\nDer er ikke foretaget ændringer af de gældende regler om istandsættelse ved fraflytning, herunder vedrørende udførelse af normalistandsættelsesarbejder og arbejder som følge af lejerens misligholdelse.\nDe gældende regler om afholdelse af syn ved fraflytning er ligeledes opretholdt, herunder om udarbejdelse af en synsraport (fraflytningsrapport).\nI loven er der åbnet mulighed for, at parterne kan få tvister om vedligeholdelse og istandsættelse afgjort af beboerklagenævnet.\nEfter § 29 i lov om leje af almene boliger afgør beboerklagenævnet uenighed om lejers pligt til vedligeholdelse og istandsættelse af boligen. Bestemmelsen omfatter også den udvendige vedligeholdelsesforpligtelse, som måtte påhvile lejeren efter de ovenfor omtalte regler.\nEfter § 30 i samme lov afgør beboerklagenævnet ligeledes uenighed om udlejers pligt til indvendig vedligeholdelse, herunder også sager om udbedring af mangler, som opstår i lejeperioden.\nDerimod omfatter kompetencen ikke udlejerens pligt til udvendig vedligeholdelse.\nNævnet er dog tillagt kompetence for så vidt angår udlejerens pligt til at foretage udvendige vedligeholdelsesarbejder i den enkelte bolig eller i umiddelbar tilknytning til denne. Der sigtes hermed dels på vedligeholdelsesarbejder i boligen, som ikke falder ind under begrebet indvendig vedligeholdelse - herunder udbedring af mangler, som opstår under lejemålets beståen - dels på de vedligeholdelsesarbejder, som er beskrevet i lovens § 24, stk. 4.\nEndelig er det i bestemmelsen fastslået, at beboerklagenævnet kan pålægge udlejeren at lade bestemte vedligeholdelsesarbejder udføre.\nHvad særligt angår tvister om istandsættelse ved fraflytning vil beboerklagenævnet bl.a. kunne tage stilling til følgende "konfliktpunkter":\nomfanget af normalistandsættelsen (hvilke arbejder skal udføres),\nspørgsmål om udlejerens overtagelse af udgiften til normalistandsættelsen (A-ordningen),\nspørgsmålet om eventuel misligholdelse og omfanget heraf,\ntilsidesættelse af reglerne i forbindelse med syn, endelig opgør-else over istandsættelsesudgifterne og den endelige afregning, og\nspørgsmålet om prisen for det udførte arbejde (regningens størrelse).\nSom led i sin virksomhed vil beboerklagenævnet kunne foretage besigtigelse af den pågældende bolig såvel inden istandsættelsen som efter istandsættelsen.\nDet følger af § 107 i lov om leje af almene boliger, at tvister, som kan indbringes for beboerklagenævnet, skal forelægges nævnet, inden der eventuelt anlægges sag ved boligretten.\nTvister, hvor beboerklagenævnet ikke er tillagt kompetence, kan derimod indbringes for boligretten som 1. instans.\nDet ovenfor omtalte gælder også tvister om vedligeholdelse og istandsættelse ved fraflytning, herunder tvister om tilbagebetaling af depositum, jf. afsnit 5 i vejledningen.\n4. Lejerens installations- og råderet\nReglerne om lejerens ret til at foretage installationer i og forbedringer af det lejede fremgår af kap. 8 i lov om leje af almene boliger. I kap. 18 i bekendtgørelsen om drift af almene boliger m.v. er der fastsat mere detaljerede regler om råderetten og den tilhørende ret til godtgørelse.\nDer er sket væsentlige ændringer af de gældende regler om installations- og råderet. De nye regler er i hovedtræk beskrevet nærmere nedenfor.\n4.1. Reglernes anvendelsesområde\nReglerne gælder for alle de boligtyper, som er omfattet af den almene lejelov. Reglerne gælder således for almene ungdomsboliger, familieboliger og ældreboliger, herunder blandede lejemål og enkeltværelser.\nEfter lovens § 35 har lejeren ret til at foretage sædvanlige installationer i det lejede, medmindre boligorganisationen kan godtgøre, at ejendommens el- og afløbskapacitet ikke er tilstrækkelig. Inden lejeren foretager installationen, skal dette meddeles til boligorganisationen.\nEfter lovens § 36, stk. 1, har lejeren ret til at anbringe radio- og fjernsynsantenne på ejendommen efter boligorganisationens nærmere anvisning. Denne ret omfatter også opsætningen af parabolantenner. Lejeren har endvidere ret til at etablere kabelforbindelse til fremføring af radio- og tv-programmer, såfremt der er mulighed for tilslutning til kabel-tv i området. Ønsker flere lejere samme programforsyning, kan de beslutte at etablere et fællesantenneanlæg.\nLejerens ret til at opsætte egen antenne og til at etablere kabel-tv\nLejerens adgang til at opsætte egen antenne og til at etablere kabel-tv gælder også, selvom boligorganisationen leverer fælles radio- og tv-signaler i ejendommen. Lejeren skal under alle omstændigheder betale til boligorganisationens programforsyning. Lejeren må altså både betale for den programforsyning, boligorganisationen stiller til rådighed, og for egen programforsyning.\nDet fremgår af lovens § 36, stk. 2, at boligorganisationen kan modsætte sig opsætning af en antenne eller etablering af kabel- tv i følgende tilfælde:\nHvis boligorganisationen kan godtgøre, at anbringelsen vil være til ulempe for ejendommen eller dens beboere. Som eksempler herpå kan nævnes ejendommens konstruktive forhold eller fredningsmæssige hensyn. Boligorganisationen kan også modsætte sig installationen, hvis denne indebærer en overtrædelse af anden lovgivning som f.eks. planlovgivningen.\nHvis installationen sker med henblik på at modtage programmer, der allerede er adgang til gennem boligorganisationens fælles tv- og radioforsyning eller gennem et fællesantenneanlæg, der er etableret af lejerne. Boligorganisationen kan i givet fald afvise lejerens anmodning og henvise lejeren til at benytte de eksisterende muligheder for adgang til de pågældende programmer. Dette gælder formentlig også, selvom modtagelse af de pågældende programmer forudsætter brug af dekoder.\nBoligorganisationen kan derimod ikke nægte opsætning af en antenne ud fra æstetiske hensyn alene. Boligorganisationen kan altså ikke bare henvise til, at antennen vil skæmme ejendommen.\nDet kan være hensigtsmæssigt, at boligorganisationen opstiller forskrifter for den fysiske placering af antennen eller kabelforbindelsen. Dette kan ske i husordenen.\nLejerens ret til at lade etablere kabel-tv indebærer, at boligorganisationen skal give lejeren adgang til de rum eller de installationer i ejendommen, som er nødvendige for etablering af kabelforbindelser i ejendommen.\nNår lejeren opsætter en antenne på ejendommen, kan boligorganisationen efter lovens § 36, stk. 3, forlange, at lejeren indbetaler et rimeligt depositum til sikkerhed for boligorganisationens krav mod lejeren. Det er ikke muligt at fastlægge nærmere, hvad der skal forstås ved "rimeligt", da størrelsen af beløbet vil afhænge bl.a. af antennens karakter.\nBoligorganisationen kan endvidere efter lovens § 38, stk. 2, overfor den enkelte lejer, der har opsat egen antenne, kræve reetablering, når lejeren fraflytter lejemålet.\nEndelig er lejeren efter lovens § 38, stk. 1, erstatningsansvarlig for skader, der forårsages af installationen. Boligorganisationen kan således også forlange, at lejeren tegner en forsikring eller på anden måde stiller den fornødne sikkerhed for opfyldelsen af erstatningsansvaret.\nBoligorganisationen kan alene modsætte sig etableringen af fællesantenneanlæg af samme grunde som nævnt ovenfor under afsnittet om lejerens ret til at opsætte egen antenne og til at etablere kabel-tv.\nHvis flere lejere i ejendommen ønsker at etablere et fællesantenneanlæg, kan boligorganisationen forlange, at de pågældende lejere stifter en antenneforening, som skal stå for drift og etablering af fællesantenneanlægget. Bestemmelserne herom fremgår af lovens § 36, stk. 4.\nDer er ligeledes mulighed for, at lejerne via beboerdemokratiet på afdelingsmødet beslutter, at der skal etableres et fællesantenneanlæg. I så fald vil samtlige lejere have pligt til at betale til den fælles programforsyning. Dette gælder også i tilfælde, hvor den enkelte lejer har installeret egen programforsyning via parabol el.lign. Lejeren kan dog ikke pålægges at nedtage eller flytte en allerede opsat antenne.\nTelestyrelsen har udarbejdet et vejledende regelsæt vedrørende etablering af en antenneforening m.v., som det kan anbefales at anvende i de tilfælde, hvor flere lejere i ejendommen ønsker at etablere et fællesantenneanlæg.\nAntenneforeningen skal vælge en bestyrelse, og der skal udarbejdes vedtægter for foreningen. Bestyrelsen skal oplyse boligorganisationen om, hvem der sidder i bestyrelsen, ligesom bestyrelsen skal sende et eksemplar af foreningens vedtægter til boligorganisationen.\nI vedtægterne skal der være fastsat bestemmelse om, at foreningen skal tegne en ansvarsforsikring og en kaskoforsikring vedrørende antennen, således at boligorganisationen sikres dækning for eventuelle udlæg som følge af skader m.v., som forårsages af antennen. I tilfælde af foreningens ophør er det foreningen, der bærer udgifterne som følge af nedtagning af antennen.\nBoligorganisationen kan forlange, at antenneforeningen indbetaler et rimeligt depositum til sikkerhed for boligorganisationens krav mod foreningen. Der henvises til afsnittet om lejerens ret til at opsætte egen antenne og til at etablere kabel-tv.\nTilsidesætter lejerne i væsentlig grad de pligter, som de er pålagt efter lovens § 36, stk. 4, kan boligorganisationen efter lovens § 36, stk. 5, kræve fællesantenneanlægget nedtaget.\nBoligorganisationen kan overfor den enkelte lejer, der har været tilsluttet et fællesantenneanlæg, kræve reetablering, når lejeren fraflytter lejemålet.\nDer henvises i øvrigt til afsnit 7 om betaling til fællesantenner m.v.\nInstallation af hjælpemidler m.v.\nEfter lovens § 37 har lejeren ret til at installere hjælpemidler m.v. efter bestemmelserne i § 102 i lov om social service.\nMed de nye regler er det ikke længere en generel forudsætning, at der skal ske reetablering ved fraflytning. Boligorganisationen kan dog stille krav om reetablering, ligesom boligorganisationen også kan kræve, at kommunalbestyrelsen garanterer for betaling af reetableringsudgifterne.\nEfter lovens § 38 er lejeren erstatningsansvarlig for skader, der forårsages af installationen (sædvanlige installationer, antenner og hjælpemidler). Boligorganisationen kan således også forlange, at lejeren tegner en forsikring eller på anden måde stiller den fornødne sikkerhed for opfyldelsen af et eventuelt erstatningsansvar.\nEfter lovens § 39, stk. 1, har lejeren ret til at udføre nærmere fastsatte forbedringer m.v. af boligen. Retten omfatter de arbejder, som fremgår af den i driftsbekendtgørelsen § 80, stk. 1, fastsatte positivliste. Der er ikke ændret ved denne liste. Der er heller ikke ændret ved reglerne om godtgørelse og de generelle krav til råderetsarbejderne.\nEfter de nye regler er der fastsat en præcis afgrænsning mellem afdelingsmødets og boligorganisationens beføjelser, og ordningen er gjort mere fleksibel end den tidligere. Lejerne har således fået mulighed for at udføre flere arbejder end hidtil.\nAfdelingsmødets beslutning om mulighed for at gennemføre andre arbejder\nLovens § 40, stk. 1, hvorefter udlejeren kan tillade, at lejeren udfører andre arbejder end de arbejder, som er omfattet af positivlisten, er udmøntet i §§ 81 og 82 i driftsbekendtgørelsen.\nAfdelingsmødet kan ifølge § 81 beslutte, at lejerne i den pågældende afdeling skal have ret til - ud over de arbejder, som er omfattet af positivlisten - at udføre bestemte andre arbejder. Kompetencen gælder udelukkende for arbejder, som vedrører den del af det lejede, der ligger uden for selve boligen. Ejendommens facade, herunder døre og vinduer, betragtes i denne henseende som hørende under afdelingsmødets kompetence. De arbejder, som afdelingsmødet kan træffe beslutning om, gælder både forbedringsarbejder og arbejder, som ikke er forbedringsarbejder. Forbedringsarbejder er arbejder, som generelt set forøger det lejedes værdi. Som eksempel på arbejder, som afdelingsmødet kan træffe beslutning om, kan nævnes opførelse af carporte, udhuse og lignende.\nForbedringsarbejder giver ret til godtgørelse ved fraflytning.\nHvis afdelingsmødet træffer beslutning om, at lejerne kan udføre arbejder, som ikke er forbedringsarbejder, må afdelingsmødet tage stilling til, om der skal ske reetablering ved fraflytning. Hvis der skal ske reetablering, skal lejeren betale et rimeligt depositum til sikkerhed for reetableringsudgifterne. Størrelsen af dette depositum fastsættes af boligorganisationen i hvert enkelt tilfælde.\nBoligorganisationen skal som hidtil udarbejde en fortegnelse over de arbejder, som lejerne kan udføre i henhold til afdelingsmødets beslutning. Det skal fremgå af listen, hvilke arbejder der anses som forbedringsarbejder, således at det klart fremgår, hvilke arbejder der giver ret til godtgørelse. For så vidt angår arbejder, som ikke er forbedringsarbejder, skal det fremgå, om der er reetableringspligt.\nBoligorganisationens tilladelse til at udføre andre arbejder - arbejder uden for det lejede\nHvis afdelingsmødet ikke har truffet beslutning efter § 81, kan boligorganisationen ifølge § 82, stk. 1, give lejerne tilladelse til at udføre de omhandlede arbejder. At "afdelingsmødet ikke har truffet beslutning efter § 81", betyder, at der ikke må være taget stilling til, om lejerne skal have ret til at udføre arbejder uden for det lejede. Hvis afdelingsmødet således har besluttet, at lejerne ikke skal have denne ret, kan boligorganisationen ikke give lejerne tilladelse til at udføre sådanne arbejder. Hvis afdelingsmødet har besluttet, at lejerne skal have ret til at udføre en række bestemte arbejder, kan boligorganisationen heller ikke give lejerne tilladelse til at udføre andre arbejder end de arbejder, som lejerne har ret til at udføre ifølge afdelingsmødets beslutning.\nBoligorganisationens tilladelse efter § 82 gives ved, at organisationen og den pågældende lejer indgår en aftale. Der henvises til afsnittet nedenfor om boligorganisationens aftale med den enkelte lejer.\n- arbejder i det lejede\nBoligorganisationen kan ifølge § 82, stk. 2, indgå aftale med de enkelte lejere om udførelse af andre arbejder i selve boligen end de arbejder, som lejeren har ret til at udføre efter positivlisten.\nDer kan være tale både om forbedringsarbejder og arbejder, som ikke er forbedringsarbejder. Som nævnt ovenfor er forbedringsarbejder arbejder, som generelt set forøger det lejedes værdi.\nBoligorganisationens aftale med den enkelte lejer\nNår boligorganisationen indgår aftale med den enkelte lejer om bestemte arbejder, skal der udfærdiges en skriftlig aftale, som nøje beskriver det pågældende arbejde, herunder om der er tale om et forbedringsarbejde, som giver ret til godtgørelse. Er der ikke tale om et forbedringsarbejde, skal det fremgå, om lejeren skal foretage reetablering ved fraflytning. Er dette tilfældet, skal lejeren betale et rimeligt depositum til sikkerhed for betaling af reetableringsudgifterne, og størrelsen af dette depositum skal fremgå af aftalen.\nOm boligorganisationen skal forlange reetablering ved fraflytning afhænger af, om der efter organisationens opfattelse er tale om et arbejde, som kun denne lejer er interesseret i. Hvis en lejer af en lejlighed indeholdende 3 små rum f.eks. ønsker at fjerne en skillevæg, således at lejligheden i stedet for kommer til at bestå af 2 gode regulære rum, hvilket ikke anses som en forbedring, må boligorganisationen overveje, om det kunne være hensigtsmæssigt ikke at kræve reetablering. Hvis boligorganisationen vælger denne løsning, og hvis kommunalbestyrelsen godkender dispositionen, jf. § 28 i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v., vil lejligheden på denne måde skifte status fra en 3-rums til en 2-rums bolig. Er det derimod boligorganisationens opfattelse, at de kommende lejere vil foretrække den eksisterende 3-rums bolig, må den forlange reetablering og betaling af depositum.\nDe arbejder, som boligorganisationen og den enkelte lejer indgår aftale om, skal opfylde de samme krav som andre arbejder, der udføres efter råderetsreglerne. Det vil sige, at de pågældende arbejder skal være rimelige og hensigtsmæssige m.v., og at lejen for den pågældende bolig skal forhøjes, hvis arbejderne medfører særlige vedligeholdelsesudgifter for afdelingen. Derimod gælder procedurereglen i driftsbekendtgørelsen § 85 om bl.a. anmeldelse til boligorganisationen i sagens natur ikke for lejere, som ønsker at gennemføre arbejder, der skal gennemføres efter aftale med boligorganisationen.\nBoligorganisationen skal naturligvis administrere aftaleordningen på en sådan måde, at de enkelte lejere som udgangspunkt behandles ens. Lejere, der ønsker at udføre det samme arbejde, skal således alle imødekommes eller gives afslag, medmindre der foreligger en saglig begrundelse for at forskelsbehandle.\nBoligorganisationen vil kunne overlade til afdelingsmødet at fastsætte retningslinjer for indgåelse af aftaler om arbejder i den enkelte lejers bolig.\nLov om leje af almene boliger indebærer som anført i indledningen ikke ændringer i reglerne om kommunalt tilsyn. Lejerne vil således fortsat kunne henvende sig til den tilsynsførende kommune. Dette gælder også i sager, hvor der er klageadgang til beboerklagenævnet. Kommunen vil dog, hvis den mener, at sagen ikke vedrører direkte overordnede tilsynsaspekter, være berettiget til at henvise lejerne til at søge konflikten afgjort ved beboerklagenævnet.\nEfter lovens § 41 afgøres uenighed om lejerens "rettigheder og forpligtelser efter dette kapitel" - det vil sige kapitlet om lejerens ret til at foretage installationer i og forbedringer af det lejede - af beboerklagenævnet.\nNævnet skal herefter bl.a. afgøre uenighed om, hvorvidt lejeren kan opsætte en radio- og fjernsynsantenne i den situation, hvor boligorganisationen hævder, at anbringelsen vil være til ulempe for ejendommen, ligesom nævnet skal afgøre tvister om størrelsen af det depositum, som lejeren undertiden skal betale.\nFor så vidt angår råderetten indebærer formuleringen "lejerens rettigheder efter dette kapitel", at nævnet ikke kan tage stilling til klager fra lejere, som får afslag på at udføre arbejder i boligen, der ikke er omfattet af positivlisten - det vil sige arbejder, som er omfattet af bekendtgørelsens § 82, stk. 2 - idet der i denne situation ikke er tale om en egentlig rettighed. Klager en lejer over, at boligorganisationen ikke vil give den pågældedende lejer lov til at udføre samme arbejder som andre lejere i afdelingen, er der tale om en sag, som vedrører overordnede tilsynsaspekter, og som derfor hører under kommunens kompetence.\nTvister om fortolkningen af indgåede aftaler mellem boligorganisationen og de enkelte lejere falder ligeledes uden for nævnets kompetence. Sådanne tvister henhører under domstolene.\n5. Beboerindskud og depositum\nReglerne om beboerindskud m.v. fremgår dels af kap. 9 i lov om leje af almene boliger, dels af kap. 5 i lov om almene boliger og støttede private andelsboliger m.v. Bestemmelserne er nærmere uddybet i kap. 13 i bekendtgørelsen om drift af almene boliger m.v.\nI § 45 i lov om leje af almene boliger er præciseret, for hvilke lejemål, der kan opkræves et beboerindskud.\nDer opkræves beboerindskud for følgende lejemål:\nBoliger, der er etableret med offentlig støtte efter lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v.\nBoliger, der er etableret med offentlig støtte efter byggestøtte- eller boligbyggerilovgivningen.\nBoliger, der er etableret med offentlig støtte efter lov om boliger for ældre og personer med handicap.\nBoliger, der er opført af en almen boligorganisation med offentlig støtte efter lov om byfornyelse.\nBeboerindskuddet tjener dels som dækning af en del af byggeriets finansiering, dels som en sikkerhedsstillelse for lejerens forpligtelser over for udlejeren.\nDer betales ikke beboerindskud for omdannede ungdomsboliger, hvortil der er ydet støtte efter den før 1. januar 1997 gældende lovgivning.\nDer betales heller ikke beboerindskud for enkeltværelser, der er mærket som almene familieboliger og for blandede lejemål, jf. § 50, stk. 4, i bekendtgørelsen om drift af almene boliger m.v.\nI § 46 i lov om leje af almene boliger er der åbnet mulighed for, at udlejeren ved indgåelse af de lejemål, hvor der ikke skal opkræves et beboerindskud efter de ovenfor omtalte regler, i stedet kan opkræve et depositum svarende til indtil 3 måneders husleje.\nSom et eksempel herpå kan nævnes udlejning af en byfornyet ejendom, som en almen boligafdeling har erhvervet.\nDepositum tjener som sikkerhedsstillelse for lejerens forpligtelser over for udlejeren, herunder for eventuelle udgifter til det lejedes kontraktsmæssige istandsættelse ved fraflytning, jf. samme lovs § 47.\nDepositum reguleres ikke automatisk, men kan forhøjes med kommunalbestyrelsens godkendelse, jf. § 48 i loven.\nDer er ikke længere mulighed for, at udlejeren kan stille udbetalingen af indskud helt eller delvis i bero, indtil udlejeren har modtaget indskud fra den, der overtager boligen.\nUdlejeren vil således skulle tilbagebetale det indbetalte beboerindskud eller depositum til lejeren, når dennes forpligtelser er gjort op, jf. reglerne om at udlejer uden unødig forsinkelse skal tilsende lejeren den endelige opgørelse af udgifterne til istandsættelse af boligen.\nOpmærksomheden henledes dog på, at udlejer kan tilbageholde et rimeligt beløb til dækning af en eventuel tillægsbetaling efter et senere forbrugsregnskab.\nDer er etableret en klagemulighed for tvister vedrørende beboerindskud og depositum.\nEfter § 50 i lov om leje af almene boliger afgøres uenighed om udlejers tilbagebetaling af indskud og depositum således af beboerklagenævnet.\n6. Betaling for varme og vand m.v.\nReglerne om betaling for varme og vand fremgår af kap. 10 i lov om leje af almene boliger.\nDet bemærkes, at kapitlets overskrift - betaling for varme og vand - dækker over det forhold, at varmeudgiften som hidtil omfatter udgifter til rumopvarmning og til opvarmning af vand, mens vandudgiften alene vedrører betaling for selve vandet, herunder spildevandsafgift og eventuelle andre vandafgifter.\nNedenfor beskrives i hovedtræk de ændringer, som er sket på dette område.\nFælles forbrugs- regnskab for varme og vand\nDe nye regler indebærer, at der skal udarbejdes et fælles regnskab for de udgifter, som udlejeren har afholdt til varme og vand, jf. § 52 loven.\nHvis det ikke er muligt at fastsætte et sammenfaldende regnskabsår for udgifterne til kollektiv varmeforsyning og til vand, jf. bemærkningerne nedenfor, kan udlejeren dog vælge at udarbejde et separat regnskab for vandudgifterne.\nFordeles udgifterne til vand ikke på baggrund af fordelingsmålere, vil udlejeren fortsat kunne opkræve disse udgifter som et element i lejen fordelt efter reglerne om fordeling af lejen på de enkelte lejemål, jf. afsnit 2 i vejledningen.\nUdgifter til vame- og vand i fælleslokaler o.lign. indgår normalt i afdelingens almindelige driftsudgifter og dermed i grundlaget for den almindelige huslejebetaling.\nKrav til oplysninger i forbrugsregn-skabet\nAf § 53 i loven fremgår, hvilke oplysninger et forbrugsregnskab skal indeholde.\nDet skal af regnskabet fremgå, hvor stor en del af den enkelte lejers samlede udgift der vedrører varme og varmt vand, herunder udgifter, som følger af lov om fremme af energi- og vandbesparelser i bygninger, og hvor stor en del, der vedrører vand. Endvidere skal det for hver af de to udgiftstyper fremgå, hvorledes den enkelte lejers andel af den samlede udgift er beregnet. Endelig skal regnskabet indeholde oplysninger om udlejerens modtagelse af endelig afregning, samt om lejerens adgang til at gøre indsigelse.\nIndeholder regnskabet ikke disse oplysninger, er det ugyldigt.\nDet fremgår endvidere af § 53, at regnskabsperioden for forbrugsregnskaber er fra 1. juni til 31. maj.\nUdlejeren kan dog med 6 ugers varsel bestemme, at regnskabet fremover skal afsluttes på en anden dato. Regnskabsperioden ved overgangen til de nye regnskabsår må højst være 18 måneder.\nFor ejendomme, hvor leverancen af varme sker fra et kollektivt varmeforsyningsanlæg, skal varmeregnskabsåret dog følge varmeforsyningsanlæggets regnskabsår eller aflæsningsperiode.\nSidstnævnte regel indebærer, at regnskabsperiodens termin skal være tidsmæssigt afstemt med en termin for værkets aflæsnings/afregningsperiode. Dette gælder, uanset om der tillige i forbrugsregnskabet indgår betaling for energimærkning m.v. og vand.\nIndgår der betaling for varme, som ikke leveres af et kollektivt varmeforsyningsanlæg, eller indgår der alene betaling for vand og energimærkning m.v., gælder hovedreglen om, at regnskabsperioden er fra 1. juni til 31. maj, medmindre en anden periode er fastsat af udlejeren. Hvis der alene skal udarbejdes et vandregnskab, vil udlejeren således kunne fastsætte en regnskabsperiode, der er afstemt med vandforsyningens terminer.\nFordeling af udgifterne til varme og vand\nFordelingen af udgifterne til varme og varmt vand mellem lejerne sker efter udlejerens bestemmelse på grundlag af sædvanlige beregningsregler, enten efter egnede varmefordelingsmålere eller efter bruttoetageareal eller rumfang, og for så vidt angår levering af varmt vand, efter antallet og arten af varmtvandshaner samt antallet af værelser, jf. lovens § 54, stk. 1.\nUdlejeren kan forlange, at den hidtidige fordeling af varmeudgiften og vandudgiften ændres, således at fordelingen fremover skal ske henholdsvis på grundlag af varmefordelingsmålere og vandfordelingsmålere, jf. lovens § 54, stk. 2.\nUdlejerens beslutning om overgang til fordeling af varme- og/ eller vandudgifter efter fordelingsmålere skal ske i overensstemmelse med reglerne om beboerdemokrati. Beslutningen træffes som hidtil af beboerne på et afdelingsmøde, jf. § 37 i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v. Beslutningen er bindende for samtlige lejere i afdelingen uanset eventuelle modstående kontraktsbestemmelser, jf. § 60, stk. 2, i loven.\nBeslutningerne skal i øvrigt træffes i overensstemmelse med gældende lovgivning herunder reglerne om obligatoriske målere.\nDet bemærkes i denne forbindelse, at fordeling af varmeudgifter efter den 1. januar 1999 skal ske efter måling af forbruget i den enkelte boligenhed, jf. § 8 i Bygge- og Boligstyrelsens bekendtgørelse nr. 891 af 9. oktober 1996 om individuel måling af el, gas, vand og varme, medmindre ejendommen er fritaget for installation af sådanne målere efter bekendtgørelsens § 10.\nEfter lovens § 54, stk. 4, kan en beslutning om fordeling af udgifterne efter fordelingsmålere gennemføres med 6 ugers varsel til en forbrugsregnskabsperiodes begyndelse.\nVed overgang til afregning for vand efter fordelingsmålere skal lejen samtidig nedsættes med et beløb, der svarer til den del af vandudgiften, som hidtil har været indeholdt i lejen.\nBetaling af acontobidrag\nIfølge lovens § 55, stk. 1, kan udlejeren med 6 ugers varsel til en betalingstermin forlange, at lejeren skal betale acontobidrag til dækning af lejerens andel i ejendommens forbrugsudgifter, når udgifterne hertil ikke er indeholdt i lejen. Udlejeren kan med samme varsel forlange forhøjelse af løbende acontobidrag.\nDet bemærkes i denne forbindelse, at forhøjelse af acontobidrag nu kan gennemføres med 6 ugers varsel mod tidligere 4 uger.\nDirekte kundeforhold mellem lejeren og en forsyningsvirksomhed\nI lovens § 60, stk. 4, er fastsat, at udlejeren i de tilfælde, hvor det er muligt at etablere direkte kundeforhold, kan forlange, at lejeren - uanset tidligere modstående aftale - overgår til afregning efter målt forbrug af varme og vand direkte til leverandøren.\nOgså denne beslutning træffes af beboerne på et afdelingsmøde, jf. § 37 i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v.\nDet bemærkes i denne forbindelse, at der ved en ændring af varmeforsyningsloven, jf. lov nr. 436 af 10. juni 1997, er indført regler, hvorefter afregning for varme og naturgas efter målt forbrug skal ske i et direkte kundeforhold imellem forbruger og forsyningsselskab, hvis det er teknisk muligt.\nDet forventes endvidere, at der med hjemmel i vandforsyningsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 337 af 4. juli 1985 som senest ændret ved lov nr. 430 af 10. juni 1997, vil blive udstedt en bekendtgørelse om individuel afregning efter målt vandforbrug.\nFor vand, som ikke afregnes over forbrugsregnskabet, fordi fordelingen imellem de enkelte lejere ikke sker efter fordelingsmålere, kan overgang til direkte kundeforhold ske med 6 ugers varsel. For øvrige ydelser, det vil sige for vand, som fordeles efter fordelingsmålere, og for varme kan overgang ske med 6 ugers varsel til et forbrugsregnskabsårs begyndelse.\nSærligt om almene ungdomsboliger\nReglerne om betaling for varme og vand er - ligesom lovens øvrige bestemmelser - som udgangspunkt ufravigelige.\nFor almene ungdomsboliger gælder dog, at det kan aftales, at varmeudgifterne kan indeholdes i lejen. Dette gælder dog ikke, hvis ejendommen efter anden lovgivning er omfattet af en pligt til varmefordelingsmåling, som omfatter de pågældende lejemål, jf. lovens § 61.\nSærligt om kon- tering af udgifter til aflæsning af målere og udarbejdelse af varme- og vandregnskab\nKontoplanens konto 111.3. har skiftet betegnelse fra "Fyringskontrol m.v." til "Målerpasning m.v.".\nUdgifter til den lovpligtige udarbejdelse af energimærke m.v. samt kontrolmålinger, justeringer og rensning af fyringsanlæg, som følge af energimærkningsordningen, konteres på forbrugs- /varmeregnskabet. Øvrige udgifter til målerpasning m.v. (kontrolaflæsning, justeringer i øvrigt og udarbejdelse af varme- og vandregnskab), der afholdes uafhængigt af energimærkningsordningen, kan konteres på konto 111.3., medmindre en driftskonto som f.eks. konto 115 er mere naturlig til den konkrete udgift.\nLejeren kan skriftligt gøre indsigelse mod forbrugsregnskabet senest 6 uger efter modtagelsen af regnskabet. Indsigelsen skal indeholde meddelelse om, på hvilke punkter regnskabet ikke kan godkendes. Såfremt udlejeren efter modtagelse af en indsigelse fortsat ønsker at fastholde sit krav på tillægsbetaling i henhold til regnskabet, skal udlejeren (boligorganisationens bestyrelse) indbringe sagen for beboerklagenævnet senest 6 uger efter lejerfristens udløb.\nHvis udlejeren ikke indbringer lejerens indsigelse for beboerklagenævnet, kan lejeren selv foretage denne indbringelse, jf. lovens § 56, stk. 3 og 4.\n7. Betaling til fællesantenner m.v.\nReglerne om lejerens betaling til fællesantenner fremgår af kap. 11 i lov om leje af almene boliger.\nDer er sket væsentlige ændringer i forhold til hidtil gældende regler på dette område. Bl.a. er de meget detaljerede regler om varsling af øgede udgifter og om den enkelte lejers adgang til fravalg ophævet. Reglerne i kap. 11 er i hovedtræk beskrevet nærmere nedenfor.\nHvis ejendommen er forsynet med eget fællesantenneanlæg til radio- og fjernsynsmodtagelse, eller hvis ejendommen har programforsyning udefra - f. eks. fra et eksternt fællesantenneanlæg, fra et såkaldt byanlæg eller fra det offentlige telenet (hybridnet), kan udlejeren (boligorganisationens bestyrelse) i medfør af lovens § 62, stk. 1 og 2, forlange at få de nødvendige og rimelige udgifter til etablering og forbedring samt drift refunderet, herunder udgifter til administration.\nUdlejeren kan som led heri forlange en passende forrentning og afskrivning af udgifterne til etablering og forbedring af anlægget. Lejeren kan dog forlange at betale beløbet kontant.\nDe omtalte udgifter kan ikke indeholdes i lejen. Kommunalbestyrelsen påser som led i sit tilsyn med det almene byggeri, at udgifterne ikke er indeholdt i lejen.\nDe enkelte udgiftsposter er ikke længere angivet i loven. Dette er imidlertid ikke udtryk for en ændring af arten og størrelsen af de udgifter, udlejeren kan forlange dækket af lejerne.\nDer er ikke fastsat et maksimumbeløb for udgifterne, men disse skal både være nødvendige og rimelige. Udlejeren (boligorganisationens bestyrelse) må derfor foretage en konkret vurdering af de enkelte udgiftsposter. Udgiftene må således ikke overstige, hvad der er sædvanligt for den pågældende ydelse.\nHvis fællesantenneanlægget er etableret som led i opførelsen af støttet byggeri, skal der ske en udskillelse af den del af lejernes betaling på indekslånet, som vedrører etableringsudgifterne til fællesantenneanlægget.\nDet er således op til udlejeren (boligorganisationens bestyrelse) at beslutte på hvilket grundlag udgifterne til fællesantenner m.v. skal beregnes samt i hvilken form udgifterne skal opkræves hos lejerne. Udlejeren kan træffe bestemmelse om, at der skal udarbejdes et særligt antennebudget, hvori de pågældende udgiftsposter indgår.\nUdlejeren bør i det hele sikre, at grundlaget for beregningen af antenneudgifterne og informationen til lejerne herom fremstår med uomtvistelig klarhed af hensyn til eventuelle tvister for beboerklagenævnet.\nUdgifterne fordeles ligeligt på lejemålene i afdelingen i form af opkrævning af et antennebidrag. I afdelinger, hvor lejeren har individuelt valg af programudbud, skal den enkelte lejer dog kun betale for de programmer, som lejeren har adgang til.\nEn forhøjelse af antennebidraget skal ske skriftligt og med rimeligt varsel. Varslingskrivelsen skal endvidere indeholde en beregning af, hvorledes forhøjelsen er fremkommet. Også i denne situation må udlejer sikre, at oplysningerne fremstår med uomtvistelig klarhed.\nOphør med levering af fælles programsignaler\nLeverer udlejeren fælles programsignaler i ejendommen, kan udlejeren - uanset modstående aftale - med 6 måneders varsel meddele lejeren, at udlejeren bringer leveringen af fælles programsignaler i ejendommen til ophør, jf. § 63 i loven.\nBestemmelsen skal ses i lyset af reglerne om lejernes adgang til at opsætte egne antenner, jf. afsnit 4 ovenfor.\nUdlejerens beslutning om etablering og/eller forbedringer af fællesantenneanlæg træffes af beboerne på et afdelingsmøde, jf. § 37 i lov om leje af almene boliger samt støttede private andelsboliger. Det samme gælder beslutninger om at bringe levering af fælles programsignaler til ophør.\nUudlejede boliger m.v.\nHvis der opstår tab som følge af, at der ikke indbetales antennebidrag fra uudlejede boliger eller i forbindelse med fraflytninger, må tabet afholdes over den almindelige drift i den enkelte boligafdeling.\nUnderbudgetteringer som følge af senere tilkomne udgiftsstigninger, der ikke udlignes af forhøjelser af antennebidraget, skal derimod overføres til det kommende års antennebidrag.\nEfter § 62, stk. 4, i lov om leje af almene boliger afgør beboerklagenævnet på lejerens anmodning, om udlejer har opkrævet et større beløb end tilladt efter ovennævnte bestemmelser. Har udlejeren efter nævnets afgørelse opkrævet et større beløb end tilladt, kan lejeren forlange det for meget betalte tibage.\nFinder beboerklagenævnet, at udlejeren har gjort sig skyldig i grov tilsidesættelse af sine forpligtelser vedrørende administration af fællesantenneanlægget, kan lejeren med virkning for fremtiden frigøre sig fra forpligtelsen til at modtage de programsignaler, som udlejeren leverer.\n8. Opsigelse og ophævelse\nReglerne om opsigelse fremgår af kap. 14 i lov om leje af almene boliger. Der er ikke sket væsentlige ændringer af de gældende regler på dette område.\nSpecielt hvad angår udlejerens opsigelse af lejere i almene ungdomsboliger henvises til lovens § 85, stk. 2, samt til Bolig- og Byministeriets bekendtgørelse nr. 370 af 19. juni 1998 om opsigelse i statsstøttede almene ungdomsboliger.\nReglerne om ophævelse fremgår af kap. 15 i lov om leje af almene boliger. Der er heller ikke sket væsentlige ændringer af de gældende regler på dette område.\nDog er den særlige ordning om almene andelsboligorganisationers adgang til at ophæve en lejeaftale med et medlem, som udelukkes fra andelsboligorganisationen på grund af væsentlig misligholdelse af økonomiske medlemsforpligtelser, bortfaldet.\nTvister og opsigelse og ophævelse af lejemål indbringes for boligretten, jf. § 89, stk. 2, § 106, stk. 2 og § 107 i lov om leje af almene boliger.\nOpmærksomheden skal særligt henledes på, at den hidtidige forsøgsordning i Københavns og Århus amter vedrørende husordensovertrædelser er gjort landsdækkende og permanent for så vidt angår det almene boligbyggeri. De nye regler fremgår af kap. 13 i lov om leje af almene boliger, hvortil henvises.\nI reglerne er det nu præciseret, hvornår et lejemål kan opsiges eller ophæves som følge af husordensovertrædelser.\nHerudover er der åbnet mulighed for, at beboerklagenævnet kan pålægge lejere, der begår husordensovertrædelser, en række sanktioner, som er mindre vidtgående end udlejerens opsigelse eller ophævelse.\nBeboerklagenævnet kan dog træffe afgørelse om ophævelse af lejemålet, hvis overtrædelsen er af en sådan karakter, at lejerens flytning er påkrævet. I så fald fastsætter nævnet en frist for lejemålets ophør og lejerens fraflytning, jf. § 105, stk. 7, i lov om leje af almene boliger.\nSåvel lejeren som udlejeren kan efter § 106 i loven indbringe nævnets afgørelser for boligretten inden 4 uger efter, at afgørelsen er meddelt parterne.\nDet bemærkes i denne forbindelse, at beboerklagenævnets afgørelser ikke kan tvangsfuldbyrdes. En udlejer vil derfor ikke med fogedens hjælp kunne gennemføre en udsættelse af en lejer på baggrund af en nævnsafgørelse.\nEr en lejer ikke fraflyttet inden udløbet af den frist, som nævnet har fastsat herfor, påhviler det udlejeren at indbringe sagen for boligretten. Indbringelsen skal ske inden 4 uger efter udløbet af den omtalte frist. Det henhører under det kommunale tilsyn at påse, at udlejeren overholder denne forpligtelse.\nPræcisering af Bolig- og Byministeriets overordnede tilsyn\nMinisteriet har under henvisning til almindelige forvaltningsretlige og statsretlige principper en overordnet tilsynsforpligtelse. Af driftvejledningen af december 1996 fremgår det, at tilsynsforpligtelsen indebærer, at ministeriet af egen drift kan tage sager op, hvor ministeriet bliver opmærksom på, at der er risiko for tab af statslige midler. Ministeriet kan endvidere i medfør af den overordnede tilsynsforpligtelse tage sager op, hvori der indgår spørgsmål af principiel karakter. Ministeriet træffer selv afgørelse om, hvilke spørgsmål, der kan anses for at være af principiel karakter.\nHerudover kan kommunalbestyrelsen inddrage ministeriet i enkeltsager ved at foretage en indberetning til ministeriet.\nDet skal præciseres, at ministeriets almindelige sektortilsyn også indebærer, at ministeriet har en forpligtelse til at reagere, når ministeriet - f.eks. gennem presseomtale eller henvendelser til ministeriet - bliver opmærksom på forhold, hvor der er en sandsynlighed for, at gældende regler ikke er overholdt. Dette gælder, selvom der ikke er tale om spørgsmål af principiel karakter.\nDet er op til ministeriets vurdering, hvilke reaktioner der i sådanne tilfælde er behov for. Ministeriet kan f.eks. anmode kommunalbestyrelsen om at tage sagen op til behandling, ministeriet kan afgive udtalelse om lovgivningen på området eller indkalde parterne til møde. Ministeriet kan desuden indhente sagsakter hos kommunen eller organisationen/institutionen. Er der tale om legalitetsmangler i kommunens udøvelse af tilsynet, kan ministeriet i yderste konsekvens indbringe sagen for tilsynsrådet.\nLejerens installations- og råderet\nBeboerindskud og depositum\nBetaling til fællesantenner m.v.\nBolig- og Byministeriet, den 6. juli 1998


Små beskidte sandheder fra Mellemøsten | Kapitalisme eller Demokrati?\n← Verdensøkonomi og verdensmagt\nDengang Nyliberalismen kom til Europa →\nUdgivet den 1. februar 2007 af Anders Lundkvist\tSom bekendt anbefalede Baker-Hamilton-rapporten, at USA inddrog Iran og Syrien i løsningen af problemerne i Irak. Bush regeringen synes at have valgt præcis den modsatte udvej, med arrestation af iranere i Irak og generel oprustning af retorikken mod Iran.\nDet kan ikke undre at USA afviste at inddrage Iran. Det ville betyde en accept af landets atomprogram og politiske tilstedeværelse i Irak. Måske ville denne styrkelse af shiaerne give denne befolkningsgruppe det afgørende overtag og dermed bremse kursen mod borgerkrig, men prisen ville være helt uacceptabel, nemlig at Iran ville få indflydelse på bekostning af USA. Hele styrkeforholdet i Mellemøsten ville forrykkes i shiaernes favør. Med en konsolideret magt i Iran og Irak ville også Hizbollah i Libanon og shiaerne i den østlige del af Saudi Arabien (de sidder ovenpå olien) og i de små Golf-stater stå betydeligt bedre. Baker-Hamilton kommissionen må virkelig have vurderet situationen i Irak som desperat, siden de kunne foreslå noget sådant.\nFor så vidt er det forståeligt at Bush valgte præcis den modsatte strategi, altså front mod Iran. Men det er en desperat strategi således at øge ‘indsatsen’, for nederlaget bliver større hvis det fejler. Og for regionen som sådan er det utrolig farligt.\nKernen i dette høje spil kan kun være at mobilisere de USA-støttede sunni-regimer i Ægypten, Jordan og først og fremmest Saudi Arabien. Mobilisere dem mod shiaerne og Iran. Saudi Arabien har allerede udtrykt bekymring for den stigende iranske indflydelse i Irak og risikoen for at de undertallige sunnierne her mister al indflydelse. Samtidig må USA igen – nemlig som i 80erne – støtte sig på de irakiske sunnier, hvilket lettes af at Saddam Hussein nu definitivt er ude af billedet.\nMere generelt vil en dramatisk vækst i iransk indflydelse i Mellemøsten true sunni-regimerne selv. De er afskyede af deres egne befolkninger fordi de er undertrykkende, men også fordi regimerne er allierede med USA og derfor intet effektivt gør for at hjælpe palæstinenserne. Befolkningerne er nok sunnier og derfor i et religiøst modsætningsforhold til shiaerne, men politisk og militært er det kun shiaerne, der står op mod USA og Israel, og det giver sympati (specielt er shiaernes stjerne steget meget efter Hizbollah’s triumf over Israel i sommer); Bernard Rougier har en interessant analyse af det komplicerede forhold mellem sunnier og shiaer i januar udgaven af Le Monde Diplomatique, www.mondediplo.com.\nJeg tror altså at den amerikanske idé er at ‘løse’ det irakiske problem ved at generalisere konflikten til hele Mellemøsten. Det er sikkert rigtigt, at dette er den eneste måde at forhindre at Irak falder under den iranske indflydelsessfære. Hvis man fulgte Baker-Hamilton, eller blot ingenting gjorde, ville opgøret i Irak kun have én udgang, nemlig shiitisk sejr.\nUSA vil bremse for iransk indflydelse, og det hverken kan eller vil den nuværende shiitiske regering; det ville være at kæmpe mod sig selv. Derfor har Condoleezza Rice allerede talt om at ‘tålmodigheden med regeringen’ er begrænset. Den udtalelse har så udløst skarpe protester fra den irakiske regering. Formentlig går der ikke mange måneder før vi ser en ny regering, der består af rene amerikanske marionetter, som derfor vil være helt ude af stand til at gøre noget effektivt i den ene eller anden retning.\nUSA vil de facto have overtaget hele magten, og de amerikanske tropper vil blive skydeskive for alle irakiske grupper.\nLad os vende os til den ideologiske side af sagen, nemlig USA’s formodede kamp for demokrati i Mellemøsten.\nI Irak betyder demokrati shiitisk styre, med stor iransk indflydelse. At bremse denne tendens er ensbetydende med at sætte hvad der måtte være af demokrati ud af kraft. Det vil nok blive udlagt som den nødvendige betingelse for demokrati.\nAt dømme efter den historiske erfaring vil tricket lykkes i Danmark. Når repræsentanter for regeringen diskuterer Mellemøsten, er indgangsbønnen som regel en ‘konstatering’ af USA’s ideale intentioner om at udbrede demokratiet. Mærkeligt nok anholder oppositionen sjældent denne udlægning. Midlerne kan kritiseres, men Bush’s mål synes hævet over diskussion.\nMen bortset fra Israel, Palæstina og Libanon er alle regionens regimer udemokratiske, og bortset fra Syrien og Iran (et halvdemokrati) støttet af USA. Vi tager dem fra en ende af: Ægypten styres af Mubarakh og hans sikkerhedspoliti, der er berygtet for at bruge tortur, og parlamentet er fyldt med præsidentens mænd, fordi der ikke er frie valg; økonomisk holdes landet flydende af massiv hjælp fra USA (næststørste modtagerland, efter Israel). Jordan er et kongeligt diktatur, med et parlament pakket med hans støtter; det system har USA præmieret med en frihandelsaftale, en sjælden gunst. Så er der det Saudi-Arabiske diktatur, der modtager sine våben fra USA. Dernæst Kuwait og de andre små Golf stater, der ejes og styres af diverse sheiker, der har fuld opbakning fra USA (Qatar har en stor amerikansk flådebase). Vi slutter af med Musharraf’s militærdiktatur i Pakistan, igen støttet af USA.\nHvis Bush administrationen virkelig vil have demokrati i Mellemøsten er løsningen simpel: Man kan holde op med at støtte diktaturerne. Så vil de fleste af dem hurtigt bryde sammen. USA behøver altså ikke at bruge milliarder af dollars, og ofre tusinder af amerikanske soldater, som i Irak; faktisk kan der spares en masse penge ved at indstille den militære og økonomiske hjælp.\nRepræsentanterne for de danske regeringspartier har altså fået vendt op og ned på sagen. Det, der er hævet over diskussion, er at USA støtter diktaturer i regionen (samtidig med at det demokratiske styre i Palæstina søges undermineret med økonomisk blokade).\nDer er en indlysende grund til denne politik. Hvis USA tillod folkeflertallene i regionen at bestemme ville det sikre resultat være at alt, hvad der begynder med McDonald, ville blive sparket ud og USA’s økonomiske og strategiske interesser i regionen ligge i ruiner. Alle opinionsundersøgelser viser nemlig at fjendtligheden mod USA er overvældende, især grundet konflikten mellem Israel og Palæstina, men også fordi araberne godt véd at amerikanerne bakker op om deres undertrykkere. Formodentlig klasker de sig på lårene af grin, når Bush taler om demokrati og menneskerettigheder.\nDet gør man ikke i Danmark. Her leger de fleste politikere og journalister – med Politiken i spidsen – at invasionen af Irak var ment som første etape i udbredelsen af demokrati i Mellemøsten, og derfor refererer man alvorstungt Condoleezza Rice, når hun ind imellem vrider hænderne og sørgmodigt beklager fraværet af demokrati i regionen. Per Stig Møllers arabiske demokrati-initiativ var udmærket, men han glemte trusler om sanktioner mod USA.\nUSA er naturligvis ikke af princip imod demokrati. Man støtter det, når det er funktionelt, dvs. harmonerer med amerikanske interesser, og støtter diktaturer, når dét er praktisk. Sådan har stormagter altid ageret, så her er der ikke noget nyt under solen.\nBragt 1. februar 2007 i www.kritiskdebat.dk.\nDette indlæg blev udgivet i Andre lande, udenrigspolitik, krig og tagget Irak, Iran, Mellemøsten, USA. Bogmærk permalinket.\t← Verdensøkonomi og verdensmagt


Ledning – Soil moisture sensor\nKøb installationskabler, lampeledninger og mange andre former for kabler og ledninger til private og erhverv. Køb kabler og ledninger her. Hvis du fulgte en henvisning hertil, så gå venligst tilbage og ret henvisningen til at føre til den rigtige artikel. Billeder af ledning Flere billeder af ledning Rapportér billeder Tak for din feedback.\nOg så vil vi gerne hjælpe – og ja, vi har også forstand på kabel og ledning. Køb løse ledninger og gummikabler her! God kvalitet til den rigtige pris. DK har vi et bredt udvalg af mange forskellige kabler, ledninger og rør til dine elinstallationer – så du nemt og hurtigt kan komme videre med arbejdet. Her finder du SILVANs forskellige kabler.\nEuropas førende leverandør af ledning og enkeltleder – gratis levering for ordrer over 5kr. Søgning på “ ledning ” i Den Danske Ordbog. Find tilbud på alle typer ledning og tilbehør.\nDu handler trygt på XL-BYG Webshop. Find nyt og brugt indenfor Kabel og ledning til billige priser på DBA. Flad ledning 2g 75mm r100m. Overordnet set er formålet med elektriske ledere at overføre elektrisk energi fra . Ved af følge kablet, der førte mod tavlen, til en samledåse, viste det sig, at den grøn-gule leder var blevet brugt som spændingsførende ledning. Altid lave priser og hurtig levering!\nGratis Fragt på LED Bån Pærer og Spots. Hvis du opretter en ledning på tværs af sider, skal du sørge for, at de globale mål er defineret på målminiportalen. Dustin home har gode priser og hurtig levering. Elisabeth Ekstran Chief Administration and Legal Officer. Ledning , Jump wire, mm.\nKontakt os gerne for råd og vejledning. Til modellerne TC-2og CF-40. Se udvalget af Dometic kølebokse og tilbehør. Effekten leveres ved en spændingsforskel på 1kV.\nFå styr på hjemmets mange el-installationer med ledninger og ledningsophæng fra ILVA.\nSe hele udvalget her og find det du står og mangler. Køb ledning til dicockpit fra Nutrilett.


Egentlig skulle Kim bare ned og deltage i Rummikub VM, men vi tænkte af få lidt ferie ud af det. Vi starter i Tel Aviv, besøger Petra i Jordan, nyder Eilat ved Rødehavet og slutter i Jerusalem. Det bliver også til et smut forbi Betlehem og Hebron.\nNovember 15, 2018 in Israel ⋅ 🌙 19 °C\nVi flyver direkte fra Tel-Aviv til København i Norwegian ultra smalle sæder. Vi lander sent man har været forudsende og booket en overnatning i København. Det er helt rart at vågne op til Go'Morgen Danmark på TV og udsigt over byens spir og tårne.Read more\nNov 15, 2018, 7:59pm ·  🌙 19 °C ·  Altitude: 12 m\t·  32°2'55" N 34°47'12" E\nIsrael Tel Aviv Shekhunat HaTiqwa Migrash Sport Bene Yehuda \nNovember 15, 2018 in Palestine ⋅ ☀ 17 °C\nKlippemoskeen, Temple Mount, Dome of the Rock, kært barn har mange navne. Dette er det helligste sted for jøder, og det 3.helligste sted for muslimer efter Mekka og Medina. Her skulle Abraham ofre sin søn Isak (dog mener muslimerne det var Ishmael) og her blev Mohammed beamet op til Gud. Helt klart et af de smukkeste steder i Jerusalem, og den ældste bygning i Islam.Read more\nNov 15, 2018, 1:38pm ·  ☀ 17 °C ·  Altitude: 748 m\t·  31°46'49" N 35°13'54" E\nNovember 14, 2018 in Israel ⋅ ⛅ 12 °C\nVi laver Hamsa i ler. Hamsa er et symbol der er anerkendt i både jødedommen og islam, og kaldes også Fatimas hånd. Den hænger i ethvert hjem og skal beskytte mod det onde øje. Kim vælger at lave en fortolkning af Banksy istedet for det onde øje 😄Read more\nNov 14, 2018, 9:48pm ·  ⛅ 12 °C ·  Altitude: 816 m\t·  31°47'22" N 35°12'24" E\nIsrael Jerusalem Romema \nIsrael Museum 4\nVi ser en model af hvordan Jerusalem har set ud, den gang det store tempel stod. Nu er kun den ene mur tilbage af det store tempel, den der kaldes Western wall, AKA Grædemuren, AKA Klagemuren. Der hvor templet stod ligger Klippemoskeen i dag. Vi ser også dødehavsrullerne, hvor 4 af de 7 opbevaret på Israels museum.Read more\nNov 14, 2018, 9:46pm ·  ⛅ 12 °C ·  Altitude: 747 m\t·  31°46'21" N 35°12'21" E\nIsrael Museum 3\nIsraels museum har også en udstilling om tøjmode igennem tiderne, og vi så en kjole der har været i Eurovision.\nNov 14, 2018, 9:42pm ·  ⛅ 12 °C ·  Altitude: 754 m\t·  31°46'21" N 35°12'20" E\nIsrael Museum 2\nMuseet har kunstsamlinger fra hele verden, her ses bl.a. japansk kunst, moderne kunst, og jødisk brudebeklædning fra forskellige steder rundt i verden.\nNov 14, 2018, 9:39pm ·  ⛅ 12 °C ·  Altitude: 747 m\t·  31°46'21" N 35°12'21" E\nThe Israel Museum, lider at samme problem som mange andre nationale museer, det er simpelthen for stort. Det bliver til store prestige-projekter der forsøger at rumme alt og man kan ikke nå at se halvdelen på en dag. Heldigvis var næsten halvdelen faktisk lukket da vi var der, pga opsætning af nye udstillinger, så vi nåede næsten at se resten.Read more\nNov 14, 2018, 9:34pm ·  ⛅ 12 °C ·  Altitude: 775 m\t·  31°46'19" N 35°12'17" E\nIsrael Jerusalem Newé Sha’anan Muze’on Isra’el \nNovember 13, 2018 in Palestine ⋅ ☀ 19 °C\nSolrun som street artist. Når man laver street art er det også en del forarbejde. Stencil er godt redskab når det skal gå hurtig uden at blive opdaget. Først tegner man motivet,derefter skærer man motivet ut. Vi har valgt en kat der rækker ud etfer en sommerfugl, for det synes vi er meget symbolsk.Read more\nNov 13, 2018 ·  ☀ 19 °C ·  Altitude: 747 m\t·  31°46'49" N 35°13'55" E\nWalled off hotel 2\nNovember 13, 2018 in Palestine ⋅ ⛅ 14 °C\nThe Walled of hotel har foruden masser af Banksys kunst, også en kunstudstilling af lokale kunstnere.\nNov 13, 2018, 9:40pm ·  ⛅ 14 °C ·  Altitude: 747 m\t·  31°46'49" N 35°13'55" E\nWalled off hotel 1\nNov 13, 2018, 9:37pm ·  ⛅ 14 °C ·  Altitude: 748 m\t·  31°46'50" N 35°13'54" E


Odder museum | Gyllingnæs - juletravetur\nGyllingnæs - juletravetur\nOnsdag den 28.december klokken 11–14\nJul er traditionernes tid, og det er en tradition, at Odder Museums naturvejleder inviterer til juletravetur rundt om Gyllingnæs. Det er i år fjortende gang, at museet byder på turen rundt om den skønne halvø ved Horsens Fjord.\nPå grund af jagt har vi været nødt til at flytte turen fra tredje til fjerde juledag – og selv om det er en hverdag, så håber vi, at I alligevel har lyst og mulighed for at deltage.\nRigtig mange mennesker har gennem årene været med på turen, men for jer, der ikke har så er her en unik natur- og historieoplevelse i vente: En vandretur langs stranden rundt om næsset i en storslået og speciel natur med mange vinterfugle. Vi garanterer fantastisk udsigt, kæmpestore egetræer samt mulighed for at se både gæs, havørn og sæler, hvis vi er heldige.\nEgetræer med mere\nOveralt på Gyllingnæs ses spor af menneskets aktiviteter. Det store skovområde, som næsset engang var dække af, har op igennem tiden været en vigtig ressource for samfundet. Heldigvis for os står der stadig nogle af de gamle kæmper tilbage.\nEn tur på Gyllingnæs er også fortællingen om et kloster, der blev til et af Danmarks største trykkerier, om en godsejers noget usædvanlig (og smukke) gravsted, det er historien om englænderne på Gyllingnæs og om Blichers Eg, om godset og meget, meget mere.\nSå glæd jer til en frisk travetur med spændende fortællinger, frisk luft og røde kinder.\nTilmelding: Odder Museum i åbningstiden, tlf: 86 54 01 75.\nMødested: For enden af Mantelenvej (nr. 75) ved Lerdrup Bugt\nMedbring: kaffe, madpakke, varmt tøj, evt. kikkert, samt støvler til den 9 km lange travetur\nTurleder: Naturvejleder Ole Sørensen, Moesgaard Museum, afdeling Odder Museum


Hvilke faktorer bestemme prisen på uran? – Finansiering\nDe vigtigste faktorer, der bestemmer prisen på uran er udbud og efterspørgsel, økonomiske og politiske forandringer, og tilgængeligheden af alternativer. Ændringer i disse faktorer kan have stor indflydelse uran er stedet, eller forventet, pris. Uran blev historisk brugt i begyndelsen af fotografering, røgdetektorer og medicinsk udstyr. Opdagelsen af dets radioaktive egenskaber, der oprindeligt udløst global efterspørgsel og høje priser, fordi uran er vigtigt voksede til brændstof i kernekraftindustrien og skabe atomvåben.\nDe stigende priser på uran er oftest resultatet af stigende efterspørgsel som landene bevæger sig til at reducere deres kulstofemissioner ved at skifte til atomkraft. Højere priser udløser investorer til at finansiere opdagelser af nye uran kilder. Flere opdagelser er ofte lavet på samme tid, oversvømmer markedet med mere uran end krævet. Når udbuddet overstiger efterspørgslen, prisen på uran falder, indtil den når en ligevægt punkt. De fleste af verdens forsyning af uran kommer fra Argentina, Australien, Canada, Kina, Kasakhstan, Namibia, Niger, Rusland, Ukraine, USA og Usbekistan.\nØkonomiske forandringer og politiske klimaer påvirker prisen på uran, fordi de kan ændre den fremtidige efterspørgsel. Når økonomier oplever en recession eller depression, investeringer og vækst på hold. Dette medfører udbuddet vil overstige efterspørgslen, presser priserne ned. Politik spiller også en vigtig rolle som lande ændrer deres politik mod nuklear energi eller våben skabelse. Hvis et land beslutter sig for at investere mere i udenlandske leverancer af uran, det øger den samlede efterspørgsel og priser\npå den anden side, hvis landet investerer i at opdage flere uran inden for sine egne grænser, kan det øge udbuddet af og lægge pres på at reducere sin pris.\nUdvikling af substitutter kan også påvirke prisen på uran. Selv om de nuværende omkostninger ved uran er på et lavpunkt, kan efterspørgslen falde markant, hvis substitutter er til rådighed på endnu billigere priser. Dette er især udbredt med naturlige ressourcer, fordi nye forsyninger kan blive sværere at finde eller være opbrugt. Uran findes naturligt i lave koncentrationer på kun nogle få ppm i jord, sten og vand. Som ressourcer nedbryder, priserne stiger, så det er ofte bedre at investere i alternativer, når afhængige af en naturlig ressource, så du kan undgå en prekær situation i fremtiden.\nPrisen på uran konstant svinger som nye udviklinger i den globale økonomi er rapporteret. Det forventes, at uran efterspørgsel vil fortsætte med at stige, efterhånden som flere lande rundt om i verden udvide deres atomenergi politikker til at reducere kulstofemissioner. Det amerikanske Department of Energy giver offentligheden adgang til uran priser og mængder inden for sine grænser, såvel som historiske data fra 1981.\nHvad er en differentieret?\nHvad er eksterne økonomier i skala?\nHvordan indbetaler jeg en postanvisning?\nHvad skal Investment Management Companies Do?\nHvad er en elektronisk Check?\nHvad Er Forbes 500?\nHvad er forskellen mellem kontanter Regnskab og periodiseringsprincippet?\n← Hvad er lyd Financial Management?\nHvordan vælger jeg den bedste brandforsikring Company? →\nHvad er arbejdsformidling gebyrer?\nHvad er de forskellige metoder til bestemmelse Cost grundlag?\nHvad er en multiple-Step Resultatopgørelse?\nHvad er forholdet mellem bruttoavance og fortjeneste?\nHvad den offentlige gæld?\nHvad er Churn-pris?\nHvad er en empirisk Sandsynlighed?