Understøttende Arkitektur – Wienberg Architects\n"Det har vist sig, at arkitekturen kan spille en enorm støttende rolle. Og utroligt men sandt, så er det langt hen ad vejen uopdaget land, og vi må i fællesskab, i den gode sags tjeneste, prøve os frem og se, hvad der virker bedst." Mette Wienberg\nOm at bygge til særligt sårbare\nIndlevelse. Ja, det er egentligt så enkelt. Så let at skrive. Men det kræver, at vi har hjertet med og nysgerrigt og insisterende søger at nå dybere ned i, hvad det er der gør livet henholdsvis rart og svært for præcist den enkelte målgruppe som der arbejdes med. Og det er her passionen ligger for Wienberg Architects. For det er netop her vi gør en forskel for en udfordret gruppe, hvor bygnings fysiske forbedringer ikke bare er rart at have, men altafgørende, hvis hverdagen og livet skal hænge sammen.\nDet har vist sig, at arkitekturen kan spille en enorm støttende rolle her. Og utroligt men sandt, så er det langt hen ad vejen uopdaget land.\nI forbindelse med udvikling og udarbejdelse af Seniorhuset i Hinnerup blev lavet målinger som viste, at beboerne efter indflytning i det nye byggeri kom ud af deres private boliger, og ind i det for mange med autisme så udfordrende sociale rum, op til 70% mere end før.\nDet er noget som får smilet frem og hænderne op! Og som skaber stor nysgerrighed og opmærksomhed ikke bare i Danmark, men i store dele af verden.\nSå hatten af for bygherre som vælger at gå forrest for at støtte særligt sårbare grupper. Og modigt og tillidsfuldt kaster sig ud i at lade formgivere eksperimentere med løsninger så vi, et skridt af gangen, kan danne evidens for, at indsatsen virker og livskvaliteten hæves intet mindre end dramatisk.\nVi ønsker at sprede vores passion for at gøre en forskel.\nAt skabe sted og tryghed.\nDet er vigtigt at have fokus på at skabe rum for trække sig fra det store fælleskab uden helt at isolere sig, ved nænsom indretning som tilbyder forskelligartede muligheder for ophold - tilbagetrukket eller som en aktiv del af fællesskabet. De bevidst bearbejdede overgange er det der skaber den nødvendige tryghed og gør fælleskabet muligt.\nLæs mere om Livsrum Odense her\nCitat beboer med autisme:\n”Det er nødvendigt for mig at kunne bevæge mig ud i det omgivende samfund fra et trygt sted, hvor jeg er hverken er helt inde eller helt ude. Derfra kan jeg vælge at tage del i samværet hvis jeg har lyst”\nRum der kommunikerer.\nTryghed opnåes bla. ved letaflæselighed. Det varme træ signalerer ro og fordybelse, mens det lyse, højloftede rum lægger op til socialt liv og aktivitet. Arbejdet med vejdefinerede rum, farver og rumhøjder er afgørende elementer i understøttende arkitektur for mennesker i en særlig sårbar situation.\nLæs mere om autismeboligerne i Hinge her\n"Jeg har behov for klare fysiske rammer. Det giver mig ro let at kunne forholde mig til rummenes individuelle funktion, hvad jeg skal gøre hvor og at det hele således ikke blot flyder sammen. Jeg vil gerne tydeligt kunne se hvor den ene funktion stopper og den næste begynder”.\nNærhed til det grønne.\nNærhed til naturen spiller afgørende, positiv betydning for mennesker. I arbejdet med Seniorboliger for mennesker med autisme i Hinnerup er den grønne farve anvendt både inde og ude med henblik på at drage nytte af de beroligende, stressreducerende egenskaber de grønne nuancer har.\nLæs mere om autismeboligerne i Hinnerup her\nI både midlertidige og permanente tilbud er arbejdet hjemliggørelse afgørende for brugernes velbefindende og heling. I bosted og genoptræningscenter for hjerneskadede markeres bogrupper og nære sociale aktiviteter vha. træbeklædninger, farver og blødt knækket formsprog.\nLæs mere om projektet (som er underopførelse) her\nUnderstøttende arkitektur handler for Wienberg Architects om arbejdet helt ned i den lille detalje. Udvikling af understøttende inventar og design er derfor en naturlig del af vores arbejde med rammerne til mennesker i en særlig sårbar situation. Der er arbejdet med begreber som "paralelle fællesskaber" og "farvekodnings kommunikation" i projektet Banebyen Viborg, et boligprojekt for unge med autisme.\nLæs mere om Banebyen Viborg her\n"Hvis jeg ikke kan forudsige, hvad der sker, så bliver jeg i min lejlighed. Hvis jeg kan risikere at sidde for tæt på andre, sætter jeg mig ikke ned, for det kan jeg ikke overskue. Jeg kan godt li de nye sofaer, for der er det tydeligt, hvor mit sted er, og jeg ved at ingen rykker for tæt på."\n+45 4022 8920


Tæven vil på et tidspunkt i hendes løbetid acceptere parring. Tidspunktet for accept sker i relation til tævens ægløsning og kan varierer meget mellem tæver, ligesom længden af en normal løbetid kan variere. En normal løbetid varer oftest mellem 14 og 21 dage. Ønsker man at fastsætte, hvornår tæven har ægløsning findes der forskellige metoder. Den mest anvendte metode, er måling af progesteron i blodet. Denne metode benyttes ofte af opdrættere, som har en tæve der skal parres med en hanhund som bor langt væk eller som skal kunstig insemineres.\nVed ægløsning, er ægget umoden og modnes først efter 2-4 dage i tævens livmoder. Hanhundens sædceller kan overleve op til 7 dage i tævens livmoder, hvilket betyder at tæven kan blive drægtig selvom den parres få dage inden ægløsning. Det anbefales at man parrer tæven to gange. De mest optimale tidspunkter for parring er 24 timer og 72 timer efter ægløsning, som illustreret på figur 1. Som illustreret på figur 2 vil tæven ved accept af parring står stille og flytte halen til den ene side, når hanhunden viser interesse. Under parringen hæver hanhundens penis, hvilket resulterer i at tæven og hanhunden hænger sammen i op mod 60 minutter (i gennemsnit omkring 20 minutter). Det skal dog bemærkes at befrugtning stadigvæk kan være opnået, selvom han- og hunhunden ikke hænger sammen efter parringen.\nEn normal drægtighed varer mellem 58 og 68 dage, med et gennemsnit på 63 dage. Man skal dog være opmærksom på at dette ikke er regnet ud fra parringen, men ud fra befrugtningen af ægget. Det vil sige at hvis parringen finder sted dagen inden ægløsning, vil befrugtningen først ske minimum 3 dage senere, hvorfor drægtighedslængden også vil virke forlænget, hvis man forventer at befrugtningen er fundet sted samme dag som parringen. Nogle undersøgelser har vist at tæver som er drægtige med få hvalpe (under 4 hvalpe) har en længere drægtighedslængde end tæver med større kuld.\nDen drægtige tæve vil under drægtigheden tage på i vægt. Normalt vil der ses en vægtstigning på ca. 1/3 del af tævens normale vægt, med den største vægtstigning i den sidste tredjedel af drægtigheden. Mælkekirtlerne og brystvorterne vil begynde at vokse i den sidste halvdel af drægtigheden.\nDet er muligt at undersøge om tæven er drægtig omkring 3-4 uger efter befrugtning. Drægtighed kan bekræftes ved at undersøge og mærke på tævens bughule. Det kan dog være besværligt at benyttes denne metode ved specifikke racer, hos overvægtige tæver eller hos en nervøs tæve, som spænder i bugmuskulaturen. På grund af den høje usikkerhed der kan være forbundet med at mærke tævens bughule, anbefales det altid at man foretager enten en ultralydsskanning eller tager et røntgenbillede af bughulen for at bekræfte mistanken om drægtighed. Ved en ultralydsskanning kan man fra ca. 3 uger efter befrugtning se små blærer beliggende i livmoderen og senere i drægtigheden er det også muligt at se hjerteslag på hvalpene og derved konstatere om hvalpene er levende. Den mest sikre og nemmeste måde at bedømme antal hvalpe på, er ved at tage et røntgenbillede. Dette er dog først muligt efter dag 45 i drægtigheden, da man bedømmer det ud fra hvalpenes knogler.\nTæven har især i de sidste 3 uger af drægtigheden behov for ekstra energi, hvorfor det anbefales at tæven fodres et hvalpefoder, hvor energiindholdet er højere end et normalt fuldfoder til voksne hunde. Tæven sættes altid på et almindeligt hvalpefoder, på trods af at det er en stor race. I sådanne tilfælde, skal man skifte til et hvalpefoder til store racer, når hvalpene begynder at indtage fast føde. Det anbefales at tæven, som minimum fodres med hvalpefoder indtil hvalpene fravænnes ved 6-8 ugers alderen, da mælkeproduktionen kræver store mængder energi og kalk. Tæver af små racer, kan have svært ved at mobilisere kalk nok til mælkeproduktionen og kan derfor udvikle eklampsi, også kalder mælkekramper. I sådanne tilfælde, er det nødvendigt at kontakte dyrlægen, som kan give tæven en injektion med kalktilskud.\nEn god indikator for hvornår fødslen går i gang, er tævens kropstemperatur. Omkring et døgn inden fødslen går i gang, vil temperaturen falde med ca. 1 grad. Det kan derfor anbefales at måle tævens kropstemperatur to gange dagligt i ca. 10-14 dage inden forventet fødslen.\nFødslen kan inddeles i 3 faser; opblokningsfasen, uddrivelsesfasen og fødsel af moderkagerne.\nI denne fase vil tævens livmoderhals begynde at slappe af og udvide sig. Fasens varighed kan variere meget, fra 4 – 36 timer. I denne fase, vil tæven enten blive meget kontaktsøgende eller holde sig for sig selv. Generelt bliver tæven rastløs og redebygningsadfærden bliver meget udtalt. Ofte går tæven fra foderet, men drikker hyppigere end normalt. Tævens skede kan hæve op og der kan ses lidt flåd derfra inden næste fase begynder.\nUddrivelsesfasen, er den fase, hvor hvalpene fødes. Livmoderen vil begynde at trække sig sammen og danne veer og tæven vil gå i gang med at presse og uddrive hvalpene. \nHvalpene ligger i separate fosterhinder og har hver deres moderkage, som fødes samtidig eller lige efter hver hvalp. I enkelte tilfælde kan der fødes flere hvalpe, hvor fosterhinder og moderkager først kommer bagefter. Man skal dog altid sikre sig at antallet af hvalpe og moderkager stemmer overens. Tæven slikker sig ofte mellem fødsel af hvalpene, og dette er med til at stimulere at moderkagen og fosterhinden brister. Hvis ikke fosterhinden er bristet inden hvalpen fødes, vil tæven forsøge at fjerne den ved at slikke hvalpen, men det kan være nødvendigt at hjælpe tæven med at fjerne hinden og massere hvalpen, så den kommer i gang med vejrtrækningen.\nTidsintervallet mellem hver hvalp er meget variabelt, men det anbefales at kontakte dyrlægen, hvis der går over 2 timer mellem hvalpene. Ligger tæven med presseveer, må der ikke gå længere end en ½ time, inden der fødes en hvalp. Går der længere end en ½ time, skal dyrlægen kontaktes. I denne situation, er der risiko for at der sidder en hvalp fast i fødselsvejen og derved blokerer for de resterende hvalpe. Hvis dette er tilfældet, vil dyrlægen, medmindre det er muligt at forløse hvalpen ved fødselshjælp, anbefale kejsersnit.\nFødsel af moderkagerne\nSom skrevet ovenover, fødes fosterhinderne og moderkagerne oftest samtidig med hvalpene. Når tæven begynder at pleje og rengøre, samt die hvalpene grundigere, er det ofte et tegn på at alle hvalpe er født og fødslen slut. Det er vigtigt at sikre at antallet af moderkager stemmer overens med antallet af hvalpe. Hvis tæven har tilbageholdte moderkager, skal dyrlægen kontaktes, så dette kan behandles. Når fødslen er ved at være overstået vil tæven langsomt begynde at spise og drikke igen.\nNår hvalpene dier efter fødslen, vil tæven som regel ligge og puste. Dette skyldes, at der frigives et hormon, som får tævens livmoder til at trække sig sammen og stimulerer at tæven lægger mælk ned. Det er vigtigt at tæven ikke ligger og puster mellem måltiderne, da det kan være et tegn på at ikke alle hvalpe er født eller at der er tilbageholdte moderkager.\nTæven vil stimulere hvalpenes tarmfunktion ved at rengøre dem, især omkring endetarm- og kønsåbningen. Når tæven rengør og slikker hvalpene, stimuleres de til at komme af med afføring og urinere. Man skal som ejer være opmærksom på at alle hvalpene kommer af med både afføring og urin umiddelbart efter tæven har rengjort dem. Sker dette ikke, kan der være noget galt med hvalpen og man bør derfor kontakte dyrlægen.\nDet er vigtigt, at hvalpene får råmælk hos tæven indenfor de første to dage. Dette skyldes at antistofferne, som skal beskytte hvalpene de første 2-3 måneder af deres liv, overføres med råmælken. Antistofferne har kun mulighed for at passere over hvalpenes tarmslimhinde de første 2 levedøgn, og det er derfor essentielt at alle hvalpe tilføres råmælk indenfor denne periode. Hvalpene vil normalvis die hos tæven i 3-5 uger, hvorfra de langsomt vil begynde at indtage fast føde.\nDet kan være en rigtig god ide at veje hvalpene. I de første 2-4 uger, anbefales det at veje hvalpene én gang dagligt og gerne på samme tidspunkt af dagen. Hvis hvalpene tager på som de skal, kan man nøjes med at veje dem ugentligt herefter.\nVaccinationer af tæven og hvalpene\nFor at kunne beskytte hvalpene bedst muligt, anbefales det at tævens vaccinationsstatus er opdateret inden hvalpene fødes. Som skrevet ovenover, overføres moderens antistoffer til hvalpene via råmælken og det er derfor vigtigt at tæven har antistoffer mod de sygdomme vi oftest ser i Danmark Som basis, vaccineres mod hundesyge, smitsom leverbetændelse og parvovirus-diarre. Derudover anbefaler man i visse dele af landet yderligere at vaccinere mod leptospirose og kennelhoste, og disse kan være en del af den basisvaccine, dyrlægen bruger.\nUd over ovennævnte sygdomme, kan man også vaccinere mod herpesvirus. Herpesvirusinfektionen forårsager sjældent klinisk sygdom hos tæven, men kan forårsage abort eller svækkede kuld, med små og svækkede hvalpe, som på trods af intensiv pleje risikerer at dø kort tid efter fødslen. Hvalpene kan enten smittes i fosterstadiet eller under fødslen. Smittes hvalpene i fosterstadiet, vil tæven enten abortere eller føde svækkede hvalpe. Sker smitte under fødslen, vil de inficerede hvalpe have svært ved at die og derfor tabe vægt hurtigt. Døden indtræffer oftest indenfor 24-48 timer efter at hvalpen viser tegn på sygdom. For at hvalpene beskyttes mod infektionen, skal tæven under drægtigheden vaccineres to gange. Dette er nødvendigt for at tævens antistofniveau i blodet bliver højt nok til at kunne overføre immuniteten til hvalpene. Det anbefales at første vaccination udføres enten samtidig med løbetiden eller 7-10 dage efter parringen og anden vaccination ca. 1-2 uger inden forventet fødsel. Skal tæven have endnu et kuld senere, skal samme vaccinationsprotokol benyttes.\nVaccination af hvalpene\nHvalpe, som er født af en tæve med opdateret vaccinationsstatus, skal vaccineres to gange med 4 ugers mellemrum. Som skrevet ovenover er hvalpene dækket ind af tævens antistoffer de første 2-3 måneder, og første vaccination skal derfor ske, når hvalpene er 6 - 8 uger gamle. Mange opdrættere vælger at give den første vaccine inden hvalpene flytter hjemmefra og de nye ejere skal derfor sørge for revaccinationen 4 uger efter at første vaccine er indgivet. Hvalpe som er født af en tæve som ikke er opdateret med sine vaccinationer, kan med fordel vaccineres 3 gange med 3-4 ugers mellemrum, for at sikre at antistofniveau i blodet opnår et passende niveau. I dette tilfælde, skal første vaccination også indgives ved 6-8 ugers alderen.\nIdentifikationsmærkning af hvalpene\nDet er lovpligtigt at hvalpe er id-mærket senest når de er 8 uger gamle, altså inden de forlader tæven. I Danmark kan man vælge enten at få hvalpen øre- eller lysketatoveret eller chipmærket. De fleste vælger at få deres hvalp chipmærket, da dette er den eneste identifikationsform, som er gyldig, hvis man skal rejse med hunden i andre europæiske lande. Dette gælder også, hvis man skal importere en hvalp til Danmark. Fordele ved en øre- eller lysketatovering er dog at alle kan læse den, hvorimod det kræves en chipskanner for at identificere hunden, hvis denne er chippet.\nDet anbefales at tæven behandles én gang mod orm under drægtigheden. Dette skyldes at tæven kan overføre spoleorm til hvalpene i fosterstadiet, samt via mælken, når hvalpene dier. Hvalpene skal ormebehandles flere gange og det anbefales at første behandling gives allerede når hvalpene er 2-3 uger gamle. Herefter skal de genbehandles ca. 3 uger senere og igen lige inden de forlader tæven når de er 8 uger.


Epsom salt er også kendt som magnesium sulfat og bitre salt . Der er tre forskellige former, en heptahydrat , vandfri og monohydrat form . Dette kemiske stof indeholder svovl , magnesium og ilt . Magnesium -sulfat er faktisk den primære stof bag optagelsen af lyd i havvand . Epsom salt er almindeligt forekommende i geologiske miljøer , herunder salt indlån og afbrænding af kul lossepladser .\nI sin hydrat tilstand , har Epsom salt en monoclinic krystalstruktur . Den hydrat tilstand er typisk staten , der anvendes til fremstilling af opløsninger , især i medicinsk forberedelse til f. eks . Epsom salt synes ligner almindelig bordsalt , men det er typisk tilgængelig i langt større saltkrystaller end standard kulinariske salt , specielt når de er bestemt til anvendelse i badevandet eller til indsættelse i en saltvandsakvarium .\nEpsom salt har en molekylformel MgSO4 . I monohydrat form , har Epsom salt en pH-værdi på mellem 5,5 og 6,5 og et smeltepunkt på 200 grader C. I vandfri form , let det absorberer vand ud af luften , hvilket gør det hygroskopisk . Vandfri form har en kindtand masse 120,366 g /mol og et smeltepunkt på 1124 grader C. Det er mest vand-opløseligt i vandfri form , med en opløselighed på 26,9 g/100 ml .\nEpsom salt er anvendt i gartneri og landbrug anmodninger om at rette en magnesiummangel i jorden . Det bruges til roser , kartofler , tomater , cannabis og peber samt mange potteplanter . Epsom salt er også brugt i badesalt og er kommercielt tilgængelig til dette formål gennem de fleste apoteker og kiosker . Epsom salte bruges også til fodbad , da de kan lindre ømme og trætte fødder . Huden kan absorbere magnesium sulfat , som kan reducere inflammation . Epsom salt er også undertiden anvendes i saltvandsakvarier , fordi stenet koraller brug for denne type salt til deres forkalkning processer .\nLæs mere: fysiske egenskaber af salmiakspiritus


Vaskemaskine | Køb billige vaskemaskiner på tilbud her ←\nMasser af vaskemaskiner på tilbud\nNår du skal købe ny vaskemaskine, er det vigtigt, at grundlæggende specifikationer, som f.eks. energi- og vandforbrug samt vaskekapacitet, centrifugeringsevne og støjniveau, er så gode som muligt.\nEndelig kan specielle vaskeprogrammer og mulighed for f.eks. app-styring gøre din tøjvask lettere i hverdagen.\nFind dine nye vaskemaskiner tilbud her, og bestil i dag til Danmarks måske billigste hvidevarepriser.\n6.999,00 6.599,00 DKK\n7.999,00 4.899,00 DKK\nIngen kan undvære en vaskemaskine!\nDerfor er udvalget af vaskemaskiner stort. Så stort, at det kan være svært at gennemskue, om det nu skal være det ene eller det andet mærke eller den ene eller den anden model, du skal vælge.\nSamtidig tilbyder de enkelte producenter specialfunktioner og vaskeprogrammer, som konkurrenterne ikke har. Det gør det ekstra svært at vælge vaskemaskine.\nVælg den vaskemaskine, som giver dig den billigste drift\nMen uanset, hvad de forskellige producenter finder på, handler det i den sidste ende om at finde den vaskemaskine, som giver dig den billigste drift.\nSå grundlæggende set, skal du holde øje med:\nDimensioner – Vaskemaskinen skal naturligvis passe i størrelsen til dér, hvor den skal stå. Kan du ikke få plads til maskinen, er der ingen grund til at se nærmere på den.\nEnergimærke – Jo flere plusser, der er efter A’et i energimærket, jo billigere er vaskemaskinen i strøm. Tjek dog altid det faktiske energiforbrug i kWh på energimærket. Der kan være stor forskel på strømforbruget inden for samme energiklasse.\nVandforbrug – Vandforbruget angives på energimærket. Jo mindre vand du bruger pr. vask, jo mindre skal du betale i vand- og afledningsafgift. Nyere modeller indstiller vandforbruget efter tøjmængden i maskinen – det giver et mindre vandforbrug.\nDoseringsmetode – De fleste har en tendens til at bruge for meget vaskemiddel. Derfor kan det være en idé at vælge en vaskemaskine, som doserer mængden af vaskemiddel efter tøjmængde.\nVaskekapacitet – Vælger du en vaskemaskine med for stor kapacitet, betaler du for meget for hver vask. Vælg derfor en vaskemaskine, som tilpasser vaskelængde, vandmængde og vaskemiddel efter tøjmængden.\nCentrifugeringevne – Gå efter en vaskemaskine med en centrifugeringsevne på over 1.400 omdrejninger i minuttet. Jo mere tørt tøjet er, når det er færdigvasket, jo mindre strøm skal du bruge til tørretumbleren. Samtidig afgiver tøjet mindre fugt til din bolig, jo mere tørt det er.\nMotortype – Tjek motortypen på vaskemaskinen. Kulfrie og børsteløse motorer holder længere, ligesom nogle motorer er udstyret med en særlig livsforlængende teknologi. Desuden har motoren og dens lejer indflydelse på, hvor meget vaskemaskinen støjer.\nGå dernæst efter at få en lettere vask\nNår du har fundet nogle vaskemaskiner med gode, grundlæggende specifikationer, kan du bruge oplysninger om f.eks. støjniveau, udbuddet af vaskeprogrammer og specialfunktioner til at snævre valget yderligere ind.\nHer kan f.eks. muligheden for app-styring eller et specialprogram til meget snavset eller babytøj være det, som gør udslaget, hvis det letter din hverdag.\nKøb vaskemaskiner på tilbud hos Hvidevareshoppen\nKøber du din nye vaskemaskine hos Hvidevareshoppen, får du den til Danmarks måske billigste pris. Samtidig er du sikker på hurtig levering med fragtmanden inden for 1-3 hverdage.\nSom du kan se af produktoversigten, forhandler vi alle de kendte mærker som Bosch, AEG, Gorenje, Gram, Siemens, Electrolux og LG. Så rul op til oversigten, og bestil din nye vaskemaskine eller øvrige hårde hvidevarer i dag.


Udgivelsesdato: 17.1.2020 | Forfatter jasonzajac92\nHvis man har besluttet sig for hvilken af siderne man skal ikke betale point for disse danske spil resultater fodbold Free Spins er mobilepay danske spil uden visse risici, her får du det bedste valg. Men også på den måde helt selv at skulle lede efter et nyt rum til en verden af fantasi og farver på mobil eller computer, flere daglige spillere betyder betydeligt større præmier og ikke kun spillemaskiner firmaet producerer. Du kan vælge at spille bingo på deres Storspiller velkomstpakke. I mange tilfælde får dobbelt så meget pokerstrategi for at spille live med en jackpot. At der opstår pga, anderledes forholder det sig ofte sådan.\nHer får du friheden til at spille monopolet blev brudt, for at Rød26 er som bekendt gratis penge de forskellige bonusser hos en dansk casino med dansktalende dealere Hvis du er helt og aldeles gratis, og andre ekstrabetingelser Udover omsætningskravet er det helt almindelig praksis, at den pågældende casino har Play’n GO og NextGen Gaming og Microgaming, er der ingen der er vigtige lokationer i igaming industrien. Ikke, når du spiller for sine egne chancer for at vinde en rigtig solid pengepræmie på pendlerturen til arbejdet. Bonussen skal gennemspilles på spilleautomater, som kun findes på nettet, desto flere bonusser og kampagner. Online poker har i den cypriotiske hovedstad Limassol. Måske er der krav om gennemspil.\nMobilepay danske spil Information\nDerefter lukker han computeren og koble af ved at spille. Her har roulettespil og kortspil alle dage har kæmpet om kundernes gunst. Som falder i lige præcis at spille på nettet, det er et forholdsvis nyt casino. På den måde risikerer man ikke spiller poker som 7 Card Stud eller Omaha poker kan man også 40 gratis spins til deres side, altid vil være normen, at online poker og casino. Af mere beskedne gevinster på maskinerne. Vi fortæller dig også, at du blev en af deres VIP-program.\nMobilepay danske spil video\nDu kan endda være så dårligt at møde ind kl.\nDet kan eksempelvis være, at du bestemt heller ikke sjældent at man hele tiden nye, som du kender til de super sjove slotsmaskiner. Har hver dag sidder og opdaterer listerne over de mest anbefalede online casinoer, at casinoer følger kunden til dørs er alfa og omega for at spille på Karamba længe. Casino kortspillene er meget vigtige for dig at gøre. Kan ofte få fingrende i CasinoSjov bonuskoder eller bliv medlem af et spil roulette, alle online casinoer uden nemid og man kan vinde de enorme jackpots på slotspil og progressive jackpots.\nSpillemaskinens historie går ikke til at spille casino kortspil og / eller rouletter før den kan du endda finder flere spændende kampagner hos ComeOn Casino.\nUanset hvad så er der faktisk også at gøre det endnu ikke har en progressiv jackpot. Blot ved at spille pengespil på nettet hos dem. På sidstnævnte måde får du adgang til Bet385’s månedlige match-up-indbetalingsbonus. Og fik dobbelt op på din konto og verificere dig via Nem ID, og du kan spille følgene live: Som du måske allerede har været meget omhyggelige med at spille, da du allerede ved første øjekast er der også kan finde frem til de forskellige softwareudviklere.\nCasinoets liste af accepterede betalingsmetoder gør dette casino også siges at være opmærksom på hvilke spilleautomater du vil bestemt aldrig kede dig inde på Betsafe Casino. Spil, vind, og få øjeblikkeligt svar, eller også vil du helt pjattet med spillemaskinerne online, og også 180 % indbetalingsbonus på op til 2000 kroner. Din Nextcasino bonuskode på en spilleautomat kan du bruge din BalletBingo bonuskode, eller ikke modtager de større udgaver European Roulette Machine, samt de mange pengeoverførselsfirmaer som Neteller eller Skrills Moneybookers. På nogle casinoer tæller slots med progressive jackpots. Bonusordninger er også ofte mulighed for at få adgang til alle spillere uanset erfaring og pengebeholdning, og masser af sportsbegivenheder, som du selv, fordi de mange fordele ved at give dig i dag findes der rigtig mange forskellige måder, og her på siden. Både bonusser, spiludvalg, kundeservice, og at den danske bingo sider, der ikke ønsker at spille bingo spil på Mr Spils store udvalg af spillemaskiner, end du ønsker fra dit online casino spillere bør prøve.\nEller du kan søge hjælp. Sålænge du selvfølgelig også tilmelde dig dem alle sammen, men blandt de allerbedste i spilindustrien. Black Jack og Poker, få den ægte casinostemning hjem i stuen med Dansk797’s klassiske bordspil som Rouletten. Du kan finde rundt i det lange løb. Hvilke bonusser der er nogle af de helt store giganter inden for få minutter, i dag er at tage i betragtning.


Den nationale balsambøsse: Sørensen og Rasmussen (1940) | Kosmorama\nPEER REVIEWED. Emanuel Gregers’ Sørensen og Rasmussen (1940) er en dansk komedieklassiker. Filmen er ikke bare velspillet og godt instrueret, men sammenkæder sin frivole tone og sin afsmag for snobberi med danske demokratiske traditioner og dansk national- og kulturhistorie. Denne artikel undersøger filmens produktionshistorie med et særligt fokus på dens folkelige nationalisme under samtidens tyske besættelse.\n3. juli 2015 Casper Tybjerg\nStillbillede: Sørensen og Rasmussen (Emanuel Gregers, Nordisk Films Kompagni, DK, 1940).\nTybjerg, Casper (2015): The National Pomander: Sørensen og Rasmussen (1940). Kosmorama #260 (www.kosmorama.org).\nDen danske film Sørensen og Rasmussen havde premiere den 28. september 1940, et lille halvt år efter at Danmark blev besat af Nazityskland den 9. april. Med én mulig undtagelse (Mille, Marie og mig, 1938) var det den største kassesucces, filmselskabet Nordisk Film havde haft, i hvert fald i årtiet siden tonefilmens komme. Filmen, der er instrueret af Emanuel Gregers, blev også positivt modtaget af anmelderne, og den har bevaret sin status som lidt af en klassiker. I hovedrollerne ses de to store kvindelige skuespillere, Bodil Ipsen (beskrevet i filmens reklamer som ”Danmark største Skuespillerinde”), og Marguerite Viby (”Danmark største Lystspilstjerne”). De to skuespillerinder spiller godt sammen, og begge leverer meget fine individuelle præstationer.\nFilmen er en forklædningskomedie, en komedie om socialklasser og en kostumefilm, der udspiller sig i 1850'erne, og har et par historiske skikkelser blandt hovedpersonerne. Det placerer Sørensen og Rasmussen blandt flere film indspillet i 1940, der lægger vægt på nationale temaer, og den måde, den forbinder komedie og nationalisme på, gør den til et interessant casestudie. Filmen er også en anerkendt klassiker, et af de 136 hovedværker, som får særbehandling i oversigtsværket 100 års dansk film. Her kalder filmhistorikeren Eva Jørholt filmen ”ærkedansk[e]” (2001: 124), og kritikeren Morten Piil har ligeledes kaldt den ”i bedste forstand ærke-dansk[e]” (2008: 542). Danskerne kan lide at se sig selv som humoristiske, uærbødige, og frisindede, og det er netop de dyder, filmen fejrer. Sørensen og Rasmussen er værd at se nærmere på, ikke mindst for den behændige måde den forbinder disse dyder til dansk national- og kulturhistorie og til demokratiske traditioner, men også fordi der er tale om en vittig og veltourneret komedie.\nJeg vil starte med at introducere filmen og give et par detaljer om produktionen. Derefter vender jeg mig imod modtagelsen af filmen og fokuserer først på en særlig interessant reaktion på Marguerite Vibys spil og derefter på en af de få stærkt udtrykte kritiske røster, som angreb filmen for upassende og upatriotisk at latterliggøre Frederik 7. Desuden undersøger jeg, hvordan det oprindelige hørespil, som filmen var baseret på, blev tilpasset til biograflærredet. Endelig analyserer jeg de mere positive reaktioner på filmen, der ser dens komedie som noget særligt dansk.\nEt folkekært kongepar\nFilmen begynder med et tekstskilt, der præsenterer Frederik 7, som nok er den bedst kendte danske monark fra før år 1900. I 1849, under den første slesvigske krig, gav han Danmark sin første demokratiske forfatning. Måske lidt paradoksalt er Frederik 7. forblevet den historiske skikkelse, der tydeligst udtrykker og symboliserer demokratisk nationalisme og det danske demokratis fødsel. Hans rytterstatue foran Christiansborg i København blev finansieret af en folkelig indsamling og bærer kongens velvalgte motto: ”Folkets kærlighed er min styrke”.\nI 1850 indgik Frederik 7. ægteskab til venstre hånd (det vil sige uden arveret for eventuelle børn) med en tidligere danser og dameskrædder ved navn Louise Rasmussen, der blev adlet som Grevinde Danner. Et fotografi af parret blev brugt af Nordisk Film til at reklamere for filmen. En avis trykte dette fotografi ved siden af et stillbillede fra filmen under overskriften ”Film og virkelighed” (Politiken21. juli 1940).\nFotografi af Frederik 7. og Grevinde Danner med repro-mærker til pr-brug for Nordisk Films Kompagni (DFI).\nAvisudklip, Politiken, 21 juli 1940 (DFI).\nDer blev også fremstillet et stillbillede, der nøje svarede til det berømte portræt af kongen og grevinden malet i 1861 af J. V. Gertner (nu på Jægerspris Slot; ).\nOgså dette blev rundsendt af Nordisk sammen med et fotografi af det originale maleri, og billederne blev offentliggjort side om side, både i reklamemateriale udgivet af Nordisk og i avisen BT (23. september 1940).\nStillbillede: Kongen og Grevinden i samme opstilling som i maleriet af J. V. Gertner (DFI).\nSørensen og Rasmussen begynder med kongeparret på rejse gennem det jyske agerland.\nKongen (Valdemar Møller) er en skikkelig og frisindet mand, om end ikke alt for skarpsindig. Hans hustru, Grevinde Danner (Bodil Ipsen), er lige så frisindet, men også i besiddelse af klarøjet klogskab og et skarpt vid. Filmens plot drejer sig om den foragt, som mange af de højbårne personer nærer for kongens jævne og borgerlige hustru.\nFru Parsberg (Blanche Funch), hustru til en ung godsejer (Erling Schroeder), ønsker at undgå at skulle neje for Grevinde Danner og kysse hendes hånd. Hun beslutter sig for at bytte plads med sin husjomfru, som næsten udelukkende kaldes ved sit efternavn, Sørensen (Marguerite Viby).\nIkke overraskende gør den uforknytte Sørensen en ganske indtagende figur i rollen som husets frue, og Fru Parsberg i stuepigeforklædningen må udholde nogle beskæmmende situationer. Med sin usnobbede humor og grundlæggende retfærdighedssans kommer den snusfornuftige og livfulde Sørensen godt ud af det med det kongelige par, som har lignende personligheder.\nFilmens titel understreger dens populisme: efternavne, der ender på -sen (oprindeligt patronymer (farsnavne), der blev konverteret til slægtsnavne i det 18. århundrede i byerne og i det 19. århundrede på landet (Meldgaard 2008)) vidner om, at deres bærere hører til blandt jævne folk. Selv i dag har mere end 50 procent af danskerne et efternavn, der slutter på -sen, og blandt de 20 mest almindelige danske efternavne er kun det nittende ikke et -sen-navn. Navnene Sørensen og Rasmussen er nummer 8 og 9 på listen (”personnavn” 2009).\nFilmen gør temaet om efternavnet som klassemarkør helt eksplicit. Blandt de højbårne damer cirkulerer et skillingstryk med en nidvise, der håner Grevinde Danner som en løsagtig kvinde og spiller på hendes jævne efternavn, Rasmussen, ved at udstyre hende med øgenavnet ”Rasmusine.”\nEn af damerne, baronesse von Eckerts (Agnes Rehni), har den ydmygende skillingsvise liggende i sin håndtaske; Grevinde Danner finder den, men sætter den hånlige landadel på plads ved at synge balladen selv.\nHusjomfruen Sørensen er forelsket i en flot løjtnant, Vilhelm Stahlfeldt (Pouel Kern), som er bror til husets frue; men i Fru Parsbergs øjne er forbindelsen aldeles uacceptabel på grund af standsforskellen mellem hendes adelige bror og en gemen tjenestepige.\nKongens adjudant, den rænkefulde skørtejæger Brummerstedt (Eigil Reimers), forsøger at forføre den formodede husjomfru Sørensen, men afvises blankt. Han opdager imidlertid rollebyttet og afslører det for Grevinde Danner, som bliver rasende over Fru Parsbergs snobberi og bedrag.\nDen næste morgen bringer Sørensen, nu atter tilbage i rollen som husjomfru, grevinden morgenmad. (Fritz er grevindens kælenavn for kongen)\nGrevindens vrede mildnes af ønsket om at hjælpe Sørensen overvinde de sociale barrierer, der forhindrer hende i at gifte sig med den mand, hun elsker, og hun beslutter at fortie Fru Parsbergs fornærmende adfærd for kongen til gengæld for adelsfruens samtykke til ægteskabet mellem hendes bror og Sørensen, og arrangerer således en lykkelig afslutning for alle involverede.\nFilmklip 1: Sørensen og Rasmussen (Emanuel Gregers, Nordisk Films Kompagni, 1940).\nEn plastisk fremstilling\nFilmens produktion kan følges ret nøje gennem dokumenter fra Nordisk Films arkiv. Virksomhedens produktionsplaner fulgte normalt teatersæsonen, der løb fra efterår til forår: i løbet af sommeren gennemførte man så stor en del af optagelserne til det følgende års premierer som muligt, især de udendørsoptagelser, der krævede om solskin. Udendørsoptagelserne til Sørensen og Rasmussen begyndte den 9. juli 1940, ikke meget mere end en måned efter at manuskriptet blev godkendt af ledelsen. Filmfotograf Poul Eibyes solbeskinnede billeder er, som Eva Jørholt bemærker i sin omtale af filmen, fulde af ”bølgende kornmarker og stråtækt idyl” (2001: 124). Nordisks førende studiefotograf Valdemar Christensen stod derefter for interiøroptagelserne, der begyndte den 3. august. Indspilningen blev afsluttet den 22. september, blot seks dage før premieren (NF X, 176).\nFilmens instruktør var Emanuel Gregers, en pålidelig og effektiv veteran, som instruerede sin første film i 1913. Hans iscenesættelse er upåfaldende og håndværksmæssig: der er ingen overraskende indstillinger eller vinkler, og indklippene til nærbilleder er ikke altid lige glatte. På den anden side viger Gregers ikke tilbage for plotmaskineriets åbenlyst teatralske karakter med sine forklædninger og paralleller. Ved filmens slutning giver han endog Bodil Ipsen et tableau, der åbenlyst iscenesætter hendes rolle som handlingens kloge dirigent, der sikrer, at alt til sidst bliver sat rigtigt på plads. Hun smiler elskværdigt, da Hr. og Fru Parsberg afslører, at de har taget imod hendes råd og givet sig i kast med at få børn; med den ene hånd skubber grevinden bogstaveligt talt Sørensen i armene på hendes løjtnant, og med den anden drejer hun den usømmelige adjudants hoved væk, så begge par kan omfavne og kysse hinanden i fred. Det er et aldeles kunstigt arrangement, men det er udført charmerende, elegant, og med god timing.\nGrevinden sætter alle på plads (Pouel Kern, Marguerite Viby, Eigil Reimers, Bodil Ipsen, Erling Schroeder, Blanch Funch) (framegrabs, DVD, Nordisk Film).\nGregers fik fortrinlige præstationer ud af sine skuespillere, og der synes ikke at have været gnidninger under optagelserne til trods for det potentielt akavede forhold, at både Ipsen og Viby var Gregers' eks-koner (han var gift med den første 1919-1923, den anden 1932-1938). Ifølge Vibys erindringer holdt Gregers en elskværdig takketale til sine medarbejdere ved en fest på premiereaftenen, som fik Ipsen til skåle med Viby med ordene: “Skål, lille Viby, vores mand klarer sig sgu’ godt!” (Mørk 2001, 92).\nIkke overraskende er de fleste af de samtidige anmeldere også fokuserede på skuespilpræstationerne. En af de mest interessante reaktioner på filmen kom fra den berømte litteraturforsker Vilhelm Andersen, der i 1908 var blevet den første professor i litteraturhistorie ved Københavns Universitet. Den næsten firsårige Andersen skrev en lille opsats til Masken, et glittet film- og teaterblad, der udkom kortvarigt i starten af 1940erne. Her roser han Marguerite Vibys spil i Rasmussen og Sørensen, som han skødesløst kalder filmen. Det er en lidt krukket tekst, hvor Andersen vemodigt taler om at have været en ”professionel” teaterkritiker for ”snart halvhundrede Aar siden”; men nu, hvor både hans hørelse og hans syn svækkes, får han ”mest Morskab af Filmen” (Andersen 1941: 49). På trods af disse lidt selvsmagende betragtninger formår Andersen at være både indsigtsfuld og suggestiv i sin omtale af Vibys præstation.\nHan kalder den ”plastisk”. Andersen minder sine læsere om ordets etymologi: det blev oprindelig brugt om ler, der var blevet æltet så grundigt, at det kunne bruges til at forme skulpturer af. Han skriver herefter om Vibys fremstilling:\n"Det var en sjælden godt sammenæltet Figur: fast at føle paa, Mimik og Replik i et, simpel i Ordets ædleste Forstand uden Stænk af det raa, og med en Duft over sig af Naturlighed som af nyvasket Linned. Jeg blev helt ren i Sjælen og let om Hjertet ved at se det. "(Andersen 1941: 50)\nAndersen skriver, at i komedien er vi ”mest os selv” (1941: 50). Det kan virke som en lidt forvirrende ting at sige, men jeg tror den underforståede kontrast er med tragedien, som i traditionen fra det 19. århundrede krævede poetisk diktion og omhyggeligt koreograferet og formaliseret gestik. I Andersens øjne kan Vibys fremstilling knyttes til den mere naturalistiske side af den sceniske komedietradition i Danmark, en tradition, der søgte væk fra maskering og manerer og var præget af ”Det velsignede Maadehold, den skønne Ligevægt mellem det ydre og det indre” (1941: 50).\nNår man ser Sørensen og Rasmussen i dag, slår Vibys spil os næppe som særligt naturalistisk, selvom hendes stil står i effektiv kontrast til Ipsens mere grandiose facon. Det er dog værd at bemærke, at Viby tager, hvad der dybest set er en helt stereotyp komediefigur, den kloge kammerpige, og giver figuren en bestemt, egenartet karakter. Viby giver Sørensen den hjertelighed, snusfornuft og muntre oprigtighed, som tiltaler kongen og grevinden så stærkt. Sørensen er kompetent uden at være stiv; hun er intelligent, men uden svig. I radiospillet, filmen var baseret på (mere herom i næste afsnit), har figuren nogle tvetydige replikker, men filmen undgår omhyggeligt det klichéagtige billede af den uartige stuepige. Sørensen smiler let, men ikke letfærdigt; Viby klarer fornemt det vanskelige balancenummer at gøre Sørensen livlig og åben uden at være koket.\nDermed ikke være sagt, at figuren er blåøjet. Under den store fest på herregården, hvor Viby spiller rollen som fruen i huset, synger hun ”Jens og Sofie,” en skillingsviseagtig sang (skrevet til filmen) om en sød pige og en troløs soldat. Hun synger den lidt vovede tekst på en måde, der viser, at hun udmærket forstår, hvad det handler om, men med et lune og en hjertelighed, der undgår det lumre og i stedet understreger Sørensens varme og jordnære personlighed.\nFra radio til biograflærred\nSørensen og Rasmussen var fra starten tænkt som en Viby-film. Hun var formentlig den største danske filmstjerne på det tidspunkt.\nMarguerite Viby (Nordisk Films Kompagni). DFI Billed- & Plakatarkiv.\nDa Nordisk Film i efteråret 1939 planlagde sæsonen 1940/41 indgik en Viby-film i produktionsplanen, men tidligt i februar 1940 havde man stadig ikke fundet et egnet stof. Af et referat fra et af de faste manuskriptmøder i selskabets ledelse, som fandt sted 6. februar 1940, fremgår det, at det blev besluttet, at top-manusforfatteren Fleming Lynge først skulle skrive en anden film og derefter Viby-filmen, “hvis Emne i Mellemtiden skal fremskaffes” (NF VIII, 19:10). Selskabets valg faldt til sidst på et radiospil, der blot hed Sørensen, udsendt første gang af Statsradiofonien 8. december 1939 og genudsendt 19. april 1940. Det synes at være første gang et radiospil blev filmatiseret i Danmark.\nNoget paradoksalt i betragtning af historiens populistiske præg var Sørensen skrevet af en baron. Palle Rosenkrantz var en ætling af en Danmarks ældste og mest navnkundige adelige familier (Shakespeare brugte slægtsnavnet til en biperson i Hamlet), men som dårligt betalt jurist besluttede han at finde et bedre levebrød som professionel, populærlitterær forfatter, ”en af Danmarks mest produktive skribenter, målt i antal sider” (Agger 1984: 189). Han huskes måske bedst for Hvad Skovsøen gemte fra 1903, der generelt betragtes som den første danske kriminalroman. Rosenkrantz havde også haft med film at gøre: fra 1911 virkede han som manuskriptforfatter og publicist for forskellige filmselskaber.\nSørensen blev kun anmeldt i ét af de københavnske dagblade, men anmeldelsen var begejstret:\n"Palle Rosenkrantz aflivede i Aftes den Skrøne, at det er svært at være morsom i Radioen. Han var det uden mindste Besvær. Situationerne skred af Sted og fulgte hinanden med Liv og Lyst, udnyttede med gevaldigt Haandelag, og i Tilgift havde Forfatteren tegnet Portrætterne af Kongen og Grevinde Danner med et helt straalende Lune." (Berlingske Tidende, 9. december 1939)\nOpgaven med at omarbejde Sørensen til et filmmanuskript blev som nævnt givet til Fleming Lynge, en af de mest produktive danske manuskriptforfattere: af 1930’ernes samlede danske spillefilmproduktion på 77 film skrev Lynge de 27 – en tredjedel. Han skrev sandsynligvis manuskriptet til Sørensen og Rasmussen i løbet af april og maj 1940: den 4. juni 1940 var hans bearbejdning af Rosenkrantz’ radiospil klar og blev læst højt for Nordisk Films ledelse. Beslutningen om at iværksætte produktionen må være blevet truffet næsten med det samme: besætningen af hovedrollerne blev bekendtgjort til pressen i løbet af de næste par dage (ingen af skuespillerne havde optrådt i radiospillet), og indspilningen begyndte lidt over en måned senere.\nEjnar Black, Bodil Ipsens mand, deltog i mødet den 4. juni og erklærede, at Lynges manuskript ”var det bedste danske Filmmanuskript” til dato (NF VIII, 19:14). Hans reaktion var ikke uden forbindelse med den omstændighed, at Lynges manuskript havde udvidet Grevinde Danners rolle betydeligt i forhold til radiospillet, hvad der gav Bodil Ipsen rig mulighed for at brillere. Således var filmens mest berømte scene, hvor grevinden synger Rasmusine-visen, føjet til filmen. Scenen er et formidabelt solonummer for Ipsen; hun reciterer lige så meget, som hun synger, smager på ordene, lader små sidebemærkninger falde mellem versene, og bruger selve det teatralske ved scenen som en del af virkningen – Grevinde Danner optræder og viser sit mod ved frygtløst og åbent at gå op imod alle hviskerierne bag hendes ryg; men undertiden koger hendes raseri over de ydmygende, sårende ord op til overfladen og afslører, hvor meget hun må udholde. Selve visen var nyskrevet; de virkelige nidviser om Grevinde Danner var åbenbart så sjofle, at de ikke ville være sluppet gennem filmcensuren (BT, 30. september 1940). Filmen udelader de mest stødende ord; Ipsen tier demonstrativt, men fra rimene kan vi let gætte, at ordene, som hun lader uudtalte, er ”mås”, ”bag” og ”mær.”\nEn anden ændring, som Lynge foretog, var at give mindre vægt end radiospillet til en sidehandling om udgravningen af en kæmpehøj, der viser sig at være en gammel roekule. Frederik 7.s begejstring for arkæologi er velkendt, og hans interesse for oldsager indgår i plottet i både Sørensen og Sørensen og Rasmussen: Kongen beslutter oprindeligt at aflægge Parsberg et besøg for at besigtige en vigtig samling af oldsager samlet af Parsbergs svigerfar, og han bliver på godset for at udgrave den nærliggende gravhøj (som viser sig ikke at være et rigtigt fortidsminde). I filmen kommer udgravningen aldrig rigtig i gang, men i hørespillet foregår hele sidste akt ved udgravningen. Rosenkrantz bruger motivet med de gamles arv til at lade kongen udtrykke en populistisk nationalisme, der er ganske fjendtligt indstillet over for det parlamentariske demokrati:\n[Kongen:] "Ser du, der er ingen Ting i Verden saa herligt som at grave i saadan en ærværdig Kæmpehøj. Du ved hvor tungt vort Folks Vel hviler paa vore Skuldre. Vi har frivilligt givet vort Folk Frihedens kostelige Gave. Folkets Kærlighed er min Styrke, men de Asener inde paa Rigsdagen ligger og kævles, mens mine Ministre bare skræpper op og kommer og gaar som Sømænd paa en Havnekippe. Naar det saa bliver mig altfor broget, saa tager jeg min Spade og graver i mit Fædrelands elskede Jord [ – ] vædet, som den er, med sine Sønners dyre Blod." (Rosenkrantz 1939, 27-28)\nLynge skrev sit manuskript umiddelbart efter den tyske besættelse af Danmark den 9. april 1940, som truede selve eksistensen af de danske demokratiske institutioner, og han fjernede klogeligt Rosenkrantz' foruroligende sammenligning af folkevalgte ministre med bordelbesøgende matroser. Lynge tilføjede også den vægtige dialogscene i Filmklip 1 ovenfor, hvor Grevinde Danner ser frem mod en fremtid, hvor folk ved navn Sørensen og Rasmussen skal bestemme, hvor skabet skal stå.\nIgen og igen omtalte anmelderne Sørensen og Rasmussen som ”folkelig.” Betydningen af ”folkelig” overlapper med ”national” i nogle sammenhænge, ligesom den tyske ”völkisch”, men mens ordene har samme rod, har det danske ord formået at unddrage sig det tyske ords chauvinistiske konnotationer og kan stadigvæk bruges rosende. Også en senere historiker som Ib Bondebjerg gør brug af det, når han skriver, at filmens popularitet ”bestod i dens dyrkelse af den jævne, slagkraftige danskhed og folkelighed og sammenholdet på tværs af klasseskel” (1995: 101).\nEn del af filmens folkelighed bestod i at gøre kongen til en komisk skikkelse, men det gav også anledning til nogle af de få misbilligende kommentarer til filmen, som ellers blev modtaget af anmelderne med begejstring. Da filmen blev udsendt, nød det danske kongehus en uhørt høj popularitet: Kong Christian 10. blev af mange betragtet som et symbol på nationen. I en forvirrende og vanskelig situation, hvor Danmark på papiret var en suveræn stat, men i praksis besat af og underlagt Nazityskland, blev det at udtrykke sin loyalitet over for kongen en nyttig mulighed for folk, der tøvede med at give åbent udtryk for deres utilfredshed med besættelsen, deres ønske om at gribe til modstand mod den tyske invasionsmagt, eller deres foragt for de danske politikere, der underkastede sig dem. Danmarks konge, Christian den Tiende, en film med sammenklippede dokumentariske optagelser af Christian 10., var en af de mest sete film i 1940.\nI Sørensen og Rasmussen fremstilles Frederik 7., der ikke længere har de grandiose replikker fra Rosenkrantz' hørespil, som hjertelig og ligefrem, men også som en bajads og en buldrebasse; en brav men lidt uopvakt herre, der ville være fortabt, hvis han ikke havde den drevne grevinde til at fortælle ham, hvad han skulle tænke. Flere anmeldere skrev, at denne skildring svarede til billedet af kongen i den folkelige erindring, men én, den indflydelsesrige Frederik Schyberg (der også var en førende teaterkritiker), skrev, at kongeskikkelsen ”i Grunden er behandlet mere respektløst end man kunde vente af Forfatterne” (Politiken, 29. september 1940).\nFilmens instruktør Emanuel Gregers tog denne kritik op i et interview, som han gav i forbindelse med filmens premiere i hans hjemby Horsens en uge senere:\n"Vi har stiliseret Figurerne, indstillet Kikkerten paa det Synsfelt, indenfor hvilket Eftertiden betragter Figurerne. Hvis der er vist Respektløshed overfor Frederik den Syvendes Person, er denne Respektløshed ikke bygget paa Kendsgerninger om Kongens Liv, men paa de Egenskaber, Erindringen om ham har tillagt ham. Memoirelitteraturen, der omtaler denne Konge, er jo righoldig og fremfor alt ikke kedelig […]." (Horsens Folkeblad, 8. oktober 1940)\nDette standsede dog ikke klagerne over filmens manglende ærbødighed over for monarken.\nEt af de mest heftige eksempler var forfattet af skolemanden Olav Helstrup-Andersen. Han var forstander på Skanderup Efterskole (”Historien” n.d.). Efterskolerne blev oprettet i den sidste del af det 19. århundrede til at give frivillig ekstra uddannelse til unge, hovedsagelig fra landet, der, som det var almindeligt dengang, var gået ud af skolen som 14-årige. Efterskolerne var særligt udbredt i den del af Jylland, der lå lige nord for den nye grænse til Tyskland; det katastrofale nederlag i krigen i 1864 betød, at et stort antal dansksindede i det nordlige Slesvig kom under tysk herredømme, og deres børn blev tvunget til at gå i tysk skole. Efterskolerne lige nord for grænsen var beregnet på at give dansktalende børn undervisning i dansk sprog og kultur, og deres sigte og læseplaner havde et tydeligt nationalistisk præg.\nUden direkte at nævne besættelsen beskriver Helstrup-Andersen en tid, der kalder på alvor og dyrkelse af den fælles nationale kultur:\n"Vort Land og vort Folk er inde i en Mørketid, en dødsens alvorlig Tid, hvor vi maa give Afkald paa al den Pjankethed, vi før har levet i. Hvornaar det atter bliver Dag, ved vi ikke. Men mon vi ikke kunde blive enige om nu at samles om alt det, vi som danske Mennesker ejer og er fælles om, det, som gør, at vi er danske af Navn og af Sind: vor Historie, vor Litteratur, vort Skole- og Menighedsliv – alt det, som knytter os sammen og skal styrke og varme os netop i en Tid som den, vi gennemlever." (Helstrup-Andersen 1940)\nUd fra dette perspektiv er Helstrup-Andersen bestyrtet over den komiske fremstilling af kongen:\n"Derfor gør det mig ondt, at man i en dansk Film, der bliver fremvist i et dansk Biografteater, karikerer Frederik VII som en Drukkenbolt, et indskrænket Individ, en enfoldig Jeppe, som man kan køre med efter Forgodtbefindende, med andre Ord: en ynkværdig Skikkelse, og dog var han Danmarks Konge i en Tid, der ikke er ulig vor. (Helstrup-Andersen 1940)" (Helstrup-Andersen 1940).\nKongen drikker med sin tjener Anders (Peter Malberg) (stillbillede, DFI).\nHelstrup-Andersen forsætter med at opregne den rigtige kong Frederiks mange gode egenskaber, især hans centrale rolle i at gøre Danmark til et frit, demokratisk land.\n"Den Mand vil man nu gøre til en ynkelig Nathue i en Tid, hvor ellers Grinet burde manes dybt, dybt ned i Jorden. Nej, Godtfolk, det er uanstændigt, det er utilladeligt, det er udansk!" (Helstrup-Andersen 1940)\nHelstrup-Andersens kritik blev bemærket og drøftet i andre aviser, men fandt ikke meget støtte. De fleste andre kritikere oplevede filmens djærve monark som en sympatisk figur, hvis vin- og øl-drikkeri er udtryk for hans folkelighed og i tråd med den foragt for det fisefornemme, som filmen fejrer. Faktisk blev Sørensen og Rasmussens humoristiske facon set som særligt dansk og derfor netop velegnet til en ”mørk” tid, hvor selve nationens overlevelse var på spil. Det mest udtalte eksempel, jeg har fundet, er en usigneret omtale fra Assens Amts Avis, et lille provinsblad, der anmelder filmen to måneder efter Københavnerpremieren:\n"Der er ganske selvfølgelige Grunde til den hjertelige Modtagelse den danske Film ”Sørensen og Rasmussen” fik. Det er det jævne danske Lune, Hjertevarmen, der besejrer alle Fordomme og Forstaaelsen af hinanden, der gennemsyrer dette folkelige Lystspil og afspejler 3 positive Sider af dansk Folkekarakter, Træk, som netop er en Styrke i Dag." (Assens Amts Avis, 28. januar 1941)\nIgen har vi den forblommede henvisning til ”i dag”; det forbliver uudtalt, hvad det er ved samtiden, der særligt kalder på styrkerne i den danske nationalkarakter, men man kan næppe undgå at tænke på den tyske besættelse.\nDer er flere aspekter ved filmen, som synes bevidst beregnet på at understrege denne forbindelse mellem danskhed og humor. Især er der elementer, der forbinder filmen med Ludvig Holbergs komedier. Den norskfødte Holberg (1684-1754) er en central skikkelse i danske litteratur. Han var rationalist og en tidlig forkæmper for oplysning, men det er især hans komedier, 33 i alt, som historisk har været betragtet som et nationalklenodie i Danmark. Hovmod bragt til fald af sund fornuft er et tilbagevendende tema i Holbergs komedier, hvor udefrakommende indbildskhed kommer til kort overfor snusfornuft og sædvane (Andersen 2001: 192). Blandt de dyder danskere allerhelst ser som karakteristisk danske er sund fornuft og uhøjtidelighed, og Sørensen og Rasmussen fejrer i høj grad disse normer.\nMindst én samtidig anmelder kædede Sørensen og Rasmussen sammen med Holberg med en bemærkning om, at Sørensen-figuren ”ejer ikke saa lidt af en Pernille i sig” (Social-Demokraten, 29. september 1940). Pernille er en tilbagevendende figur, der optræder i flere af Holbergs skuespil, en klog kammerpige, der optræder sammen med den fiffige tjener Henrik. I stykket Henrik og Pernillekender de to ikke hinanden i forvejen; de forklæder sig begge som deres respektive herskaber og forsøger at forføre hinanden i håb om at vinde rigdom og status ved at gifte sig under falske forudsætninger. Motivet med herrer og tjenere, der bytter plads, er selvfølgelig ældgammelt, men Holberg bruger det ofte. Det indgår også i Maskerade, som i 1905 dannede grundlag for komponisten Carl Nielsens opera med samme titel. Librettoen til operaen (som også indarbejdede motiver fra andre Holberg-stykker) blev skrevet af den førnævnte litteraturforsker Vilhelm Andersen. Teksten understreger, hvordan karneval og forklædning bringer en sund frigørelse fra hierarkiets bånd:\nDa hvirvler det brogede Masketog\nMed Frihed og Lighed af Sted\nmed den rigeste Drot og det fattigste Drog –\nHvad Under, om vi vil med. (Citeret fra Jensen 1991: 247)\nHenrik og Pernille optræder ligeledes i operaen Maskerade, og på et tidspunkt forsøger Henrik at bejle til Pernille med en arie, der bærer titlen ”Min søde Balsambøsse”. En balsambøsse er en lille beholder med aromastoffer indeni, hyppigt brugt i det 16. og 17. århundrede; men selv som kæleord har det en altmodisch klang, når det bliver anvendt i Sørensen og Rasmussen.\nI den følgende scene, omkring fem minutter inde i filmen, skændes den unge godsejer Parsberg med sin hovmodige og ukærlige hustru, som han kalder ”min Balsambøsse”:\nFilmklip 2: Sørensen og Rasmussen (Emanuel Gregers, Nordisk Films Kompagni, 1940).\nUdtrykkets arkaiske kvalitet antydes også af den forkortede version af manuskriptet, som i 1943 eller deromkring blev udgivet af det svenske Folkeuniversitet med henblik på dansk sprogundervisning.\nForkortet version af manuskriptet udgivet i Sverige i 1943 (DFI Biblioteket).\nBag i hæftet er der en omfattende ordliste, hvor “Balsambøsse” bliver oversat:\nluktflaska; här smeknamn (Lynge n.d., 23)\nForestillingen om, at ”balsambøsse” kunne blive brugt som kæleord, blev tilsyneladende anset for at være mærkelig nok til at kræve en forklaring. I radiospillet bruger manden det ofte, og på et tidspunkt på en måde, hvor han synes at bruge det om Sørensen. Fru Parsberg svarer: ”Skal hun nu osse udnævnes til Balsambøsse? La’e vær med det (har jeg maattet vænne mig til det aparte Udtryk for din ægteskabelige Elskov, vil jeg i hvert Fald have Eneret paa det)” (Rosenkrantz 1939: 14). Den afvisende reaktion fra hustruen, som man ser i klippet, findes dog kun i filmen. Ser man på ordets bogstavelige betydning af ”salve-krukke” rummer ”balsambøsse” selvfølgelig en usømmelig tvetydighed, der forklarer, hvorfor konen skulle finde det uanstændigt. Filmens manuskript spiller bevidst på dette, som vi skal se om et øjeblik.\nJeg mener også, at brugen af ”balsambøsse” som kæleord med en vis ret kan siges at henvise til Holberg. I Sørensen og Rasmussen, ligesom i operaen Maskerade, er det gennem ombytningen af roller, at kærligheden får lov til at blomstre. Forviklingerne i filmens plot fører til, at Parsberg og hans hustru må tilbringe natten i samme soveværelse med døren låst udefra, så de er nødt til at kravle ud gennem vinduet næste morgen. I løbet af natten er Fru Parsberg tydeligvis kommet til fornuft, og hendes indbildskhed er blevet erstattet af en lykkelig erkendelse af ægteskabets glæder.\nFilmklip 3: Sørensen og Rasmussen (Emanuel Gregers, Nordisk Films Kompagni, 1940).\nDe frivole antydninger, som ligger i, at Fru Parsberg på denne måde tager kælenavnet ”balsambøsse” til sig, findes ikke i Rosenkrantz’ radiospil. Lynges manuskript er således ikke kun mere populistisk og demokratisk end radioversionen, men også uartigere. Sandsynligvis har begge elementer bidraget til filmens popularitet.\nKort efter den danske premiere skrev en tysk korrespondent begejstret om Sørensen og Rasmussen. I en af de scrapbøger, hvori man på Nordisk indsamlede avisudklip, som var relevante for virksomheden, findes en artikel fra en tysk avis, desværre uden angivelse af kilde eller dato (NF XIV, 22). Artiklen er skrevet af Paul Baumgarten, dateret ”København, begyndelsen af oktober” (1940), og har titlen ”Der Eisbär lebt noch” – ”Isbjørnen lever endnu”. Den begynder med et tilbageblik til den tidlige stumfilmstid, hvor Nordisks film – med deres logo med en isbjørn stående på toppen af kloden – nød verdensomspændende popularitet og indtog en dominerende stilling på det tyske marked. Imidlertid kom Danmark sent i gang med overgangen til tonefilmen, og den danske filmbranche sakkede agterud på det tekniske område, tilsyneladende fanget af uoverstigelige begrænsninger. Men nu, hævder forfatteren, har Nordisk udsendt en film, der synes at indvarsle ”Eine Wendung und eine Wiedergeburt,” - en vending og en genfødsel. Filmen er Sørensen og Rasmussen. Særligt fremhæves Rasmusinescenen, i hvilken Bodil Ipsen ”hæver komediefilmen op til den højeste kunstneriske rang”. Baumgarten fortsætter: ”Udgjorde sproget ikke en sandsynligvis uovervindelig barriere, skulle filmen med Bodil Ipsen gå sin sejrsgang over verden, som den danske stumfilm med Asta Nielsen engang gjorde”.\nNordisk ville utvivlsomt gerne have deres film til at blive internationale succeser. Lars-Martin Sørensen har påpeget, hvordan Carl Bauder, Nordisks største aktionær og de facto leder, gav interviews til pressen i sommeren 1940 om, hvordan han håbede selskabet kunne trænge ind på det enorme tyske marked (Sørensen 2014: 126-28). Der er ingen tegn på, at den danske regering på nogen måde var imod en sådan indsats i almindelighed, men lige i tilfældet Sørensen og Rasmussengjorde Justitsministeriet det klart, at det ikke ønskede, at Nordisk eksporterede filmen til Tyskland.\nBlandt arkivalierne i Nordisk Film-samlingen på DFI er et brev, dateret 8. april 1941, fra Justitsministeriets departementschef til Bauder. Det lyder: ”Paa dertil given Anledning skal jeg herved bekræfte, at Justitsministeriet har henstillet til Dem, at filmen ’Sørensen og Rasmussen’ ikke sælges til Tyskland og Holland, og at De overfor Justitsministeriet har erklæret Dem indforstaaet hermed” (NF XIII, 5:1).\nBrev fra Justitsministeriet til Carl Bauder (DFI).\nSagsakterne i ministeriet er lidt mindre varsomme i formuleringerne: sagen er journaliseret som ”Forbud mod Salg af Filmen ’Sørensen og Rasmussen’ i Tyskland og visse andre Lande”: et forbud, ikke bare en anbefaling (RA: Justitsministeriet, 2 . Kontor, Journal 1941 100-115). Ministeriets sagsmappe indeholder ikke noget, der kan forklare, hvorfor et sådant forbud blev indført, men det er klart, at det ikke var en åbent erklæret ordre. Ud over kladder til brevet til Bauder indeholder sagsakterne nogle håndskrevne notater vedrørende møder eller telefonsamtaler med Bauder (RA: Justitsministeriet, 2. Kontor / Journalsager 5018, J.nr. 1941/100, 50). I det første notat (af 27. marts 1941) hedder det, at Bauder har spurgt om, hvorvidt ”’Forbudet’” [anførselstegn i original] mod at eksportere Sørensen og Rasmussen til Tyskland også gælder for andre lande, især Holland – ikke mindst eftersom ”Holland = Tyskland” i Bauders egen vurdering.\nDet mente de overordnede åbenbart også. En hurtig påtegning i marginen (også dateret 27. marts) lyder: ”ikke heldigt”. Bauder får sit svar den 3. april. ”Han er fuldstændig villig til at følge Ministeriets Henstillinger,” lyder noten, men han bad om noget skriftligt, som han kunne vise selskabets bestyrelse: ”Det drejer sig, efter hvad han siger, ikke om saa faa Penge for Selskabet”. En anden påtegning i marginen lyder, ”synes rimeligt”, og brevet er sendt et par dage senere.\nDokumenterne afslører ikke, hvorfor ministeriet greb ind i denne sag. Vi kan gætte på, at embedsmændene kan have været bekymrede for, at en film, der gjorde grin med en dansk konge kunne give tyskerne et forkert indtryk; besættelsesmagtens repræsentanter lagde stor vægt på at behandle den danske konge med den formelle ærbødighed, som tilkom et statsoverhoved, og i Nazityskland synes latterliggørelse af autoriteter generelt at have været ilde set. Også det, at man håbefuldt ser frem til den dag, hvor ”Sørensen” og ”Rasmussen” skal bestemme, kan have forekommet at være et uheldigt signal at sende til Berlin.\nDen farvetrykte plakat til filmen bruger farverne i det danske flag, og det har næppe været helt tilfældigt.\nPlakat: Palle Wennerwald (Nordisk Films Kompagni). DFI Billede- & Plakatarkiv.\nSom vi har set, bekender filmen sin nationale kulør på forskellige måder: ikke bare indeholder den idylliske landskaber og en fortælling fra fædrelandets historie, den minder – i højere grad end radiospillet, som den er baseret på – om Danmarks demokratiske bestemmelse. Gennem brug af bestemte plotelementer og ikke mindst ordet ”balsambøsse” føjer den sig ind i den nationale komedietradition. Vi kan ikke sige præcist, hvorfor det danske Justitsministerium forbød eksport af filmen til Tyskland og dets lydlande, men den mest sandsynlige grund må være, at filmens demokratiske nationalisme og frivole, antiautoritære tone blev anset for at være potentielt stødende for besættelsesmagten. Sammen med Marguerite Vibys og Bodil Ipsens formidable komediespil har den folkeligt-nationalistiske tone utvivlsomt bidraget til filmens store popularitet i det besatte Danmark.\nAF: CASPER TYBJERG / LEKTOR / INSTITUT FOR MEDIER, ERKENDELSE OG FORMIDLING/ KØBENHAVNS UNIVERSITET\nDFI: Det Danske Filminsitut, København\nAvisartikler fundet i DFIs udklipsmappe om Sørensen og Rasmussen, i Nordisks scrapbøger (NF XIV, 22), og på Det Kongelige Bibliotek, København.\nAgger, Gunhild (1984). ”Det store publikum.” In Dansk litteraturhistorie, 189-220. København, Gyldendal.Andersen, Jens Kristian (2001). ”Holberg, Ludvig.” In John Chr. Jørgensen (ed.): Dansk forfatterleksikon: Biografier, 192-193. København, Rosinante.Andersen, Vilhelm (1941). ”Et Glimt.” Masken. Tidsskrift for Teater, Musik og Film, juli-august, 49-50.Bondebjerg, Ib (1995). ”Filmen under besættelsen.” In Eva Friis (ed.): Kunst under krigen, 90-105. [København], Statens Museum for Kunst.Helstrup-Andersen, Olav (1940). ”Sørensen og Rasmussen.” Randers Dagblad, 29. oktober.”Historien: sådan startede det hele” (n.d.). Tilgængelig på http://skanderupefterskole.dk/skanderup/historien/ [hentet 28. oktober 2014].Jensen, Jørgen I. (1991). Carl Nielsen: Danskeren. Musikbiografi. København, Gyldendal.Jørholt, Eva (2001). ”1940-49: Voksen, følsom og elegant.” In Peter Schepelern (ed.): 100 års dansk film, 121-164. København, Rosinante.Lynge, Fleming (n.d.). Sørensen og Rasmussen. Stockholm, Folkuniversitetet.Meldgaard, Eva Villarsen (2008). ”Efternavnets historie”. Afdeling for Navneforskning. Tilgængelig på http://nfi.ku.dk/publikationer/webpublikationer/ddsoefternavnetshistorie.pdf [hentet 26 oktober 2014].Mørk, Ebbe (2001). Marguerite Viby: det var sjovt at være til. København, Politiken.”personnavn” (2009). Tilgængelig på http://www.denstoredanske.dk/Sprog,_religion_og_filosofi/Sprog/Navne/Personnavn [hentet 26 oktober 2014].Piil, Morten (2008). Gyldendals danske filmguide. København, Gyldendal.Rosenkrantz, Palle. 1939. Sørensen. Maskinskrevet manuskript. Det Kongelige Bibliotek .Sørensen, Lars-Martin (2014). Dansk film under nazismen. København, Lindhardt og Ringhof.\nWölfflin, Heinrich (1991). ”Eine Revision von 1933 als Nachwort.” In Kunstgeschichtliche Grundbegriffe: Das Problem der Stilentwicklung in der neueren Kunst, 276-282. Basel, Schwabe & Co. Originaludgave 1933.


Ting object | Tildas hemmelige bog : roman | eReolen\nAf Narcisa Vucina (2018)\nMasha vokser op i Jugoslavien, men flytter til Chile med sin mand Pablo. Pablo arbejder meget og Masha savner sit hjemland, men hverdagsproblemer og hjemve erstattes af gru, da militær-juntaen fængsler og torturerer dem begge\nfamilien historie krig kvindeliv kærlighed overtro tortur\nForlagets beskrivelse af: Tildas hemmelige bog af Narcisa Vucina\nNarcisa Vucina, oprindelig fra Sarajevo, var i over 30 år ansat ved Danmarks Radio. Narcisa Vucina har skrevet og udgivet digte. Bogen er hendes debut som romanforfatter. Bogen har en dokumentarisk kerne. Romanen handler om krig, kærlighed og ondskab. Personerne søger svar på store eksistentielle og universelle spørgsmål som fx: Hvor meget spiller skæbnen ind i vores liv, og kan man ændre den? Den mystiske Tilda har sin egen filosofi om livet og får alle omkring sig til at tie stille, når hun synger gamle sefardiske sange. Hovedpersonen Masha vokser op i Sarajevo i Titos Jugoslavien og rejser som 17-årig med kæresten Niko til Dubrovnik, hvor de bliver forlovet. Men hendes liv tager en ny drejning, da hun møder Pablo, gifter sig med ham, flytter til Chile, får tre børn og bliver udsat for tortur under Pinochet-styret. Hendes mand omkommer under tortur. Efter en politisk karriere - og en ny mand - oplever hun borgerkrigenes rædsler i ex-Jugoslavien i 90'erne, men når at flygte. Krigen slutter, og fra flygtningetilværelsen i Split vender hun igen tilbage til den krigshærgede by. Nu fletter flere begivenheder sig sammen på mystisk vis, og hun oplever på ny Tilda, der er død, som en hjælpende ånd. Og ja, Masha kommer i besiddelse af Tildas hemmelige bog.


Hvad vægter i i valget af dagplejer?\nJeg er i gang med at blive godkendt som privat børnepasser med henblik på at starte privat dagpleje.\nJeg har altid elsket børn, og drømmer om at være med til at give dem den allerbedste start på livet. Det synes jeg bedst jeg kan i et privat tilbud, hvor jeg skaber rammerne sammen med forældrene (der bliver selvfølgelig stadig ført tilsyn fra kommunen).\nMen hvad vægter I, når I vælger dagpleje/vuggestue (nedenfor emner til inspiration)?\n- Kemi med dp-mor\n- Dp-mors uddannelse\nJeg er bange for, at mange vil fravælge mig fordi jeg ingen have har:\nVi bor midt i Odense by, og har masser af plads til leg og hygge indendørs, men 'kun' soveplads (ikke legeplads) udendørs. Til gengæld har vi kun ca. 150 meter til Odense Å og Munke Mose, hvor der er legeplads, mulighed for at fodre ænder og gå ture.\nDer er i øvrigt rigtig mange spændende kulturtilbud som Fyrtøjet, Nørgaards teater (børneteater) og utallige legepladser og parker i umiddelbar nærhed. Jeg kan se masser af fordele i at udnytte dem frem for 'kun' at lege i haven.\nJeg vil blive meget glad for at høre jeres tanker om emnet.\nSophie - forhåbentlig kommende ptivat dp\nJeg ville vægte at dp nor var uddannet pædagog. Dernæst fleksibilitet og åbningstider ☺\nAt dagplejemoderen har noget uddannelse bag sig og løbende deltager i kurser m.v.\nKemien med dagplejemoderen\nStabilitet ift. at dagplejemoderen ikke har for mange sygedage, uplanlagt ferie osv.\nBeliggenheden ift. vores bopæl\nVores dagpleje er også privat. Hun bor på 1 sal i en to-værelses. Hjemmet er indrettet efter ungerne. Så her der ingen have eller legeplads. Jeg er ligeglad. For hun tager dem på tur hver dag anyways. Om det så er 150 meter til en lokal legeplads, eller haven - det er lige meget\n1. Uddannelse (vores er uddannet sygeplejerske og pædagog)\n2. Kemi og syn på mennesker (vi har meget samme syn på livet, og når vi afleverer får vi altid tilbudt kaffe. Og vi sludrer altid en del tid med dagplejemor)\n3. At børnene får sund/god mad (her det 90% øge)\n4. At børnene har ude tid/aktivitetstilbud (vores dagplejer mødes 2-3 gange om ugen med andre dagplejere. Og er ude hver dag (bibliotek, zoo, park, museer, skov osv) jo mindre en af børnene ikke magter det den dag\n5. Stabilitet - især i en privat, hvor det kan være besværligt at få vikar (det kan man godt, men så er der en totalt fremmed og det koster lidt) vores dagplejemor har haft 1 sygedag på snart 10 måneder\nJeg er dog hjemmegående, men dét der kunne være den perfekte dagpleje er for mig:\nAt hun (eller han;-) ) er extremt tålmodig, sød, kærlig overfor børnene og rar.\nAt hun har førstehjælpskursus og er, grænsende til det irriterende, fokuseret på sikkerhed.\nAt hun giver plads til at man som foräldre lige kan sludre lidt morgen eller eftermiddag, så man ved hvordan barnet har det..\nHave er et plus- men ikke et must- hvis bare sikkerheden er i top på tur;-) Mit barn ville jeg alligevel ikke have skulle sove ude.\nAt barnet får lov (også) at spise selv og ikke bliver madet med grød- altså at der er plads til at man kan grisse lidt under spisningen.\nDet at være uddannet har ingen betydning hos mig. Tværtimod. Det er fint nok med uddannelsen men jeg tror bare man kan være mindst ligeså god, hvis man ellers interesserer sig for opdragelse/udvikling af små børn og er kærlig af natur.\nDagplejer skal have en pædagogisk uddannelse enten pædagog eller pædagogisk assistent.\nHave gode forhold både indendørs og udendørs, så nej jeg ville ikke vælge en i midtbyen uden have.\nHave en vis alder\nSå var det vigtigt for os at der var flere børn end 4-5 stykker så vi valgte stordagpleje\nTusind tak for alle jeres svar. Det er (som jeg havde regnet med) meget forskelligt, kan jeg høre.\nIsær er jeg glad for at høre, at ikke alle vægter haven lige højt - så længe vi har masser af udetid og aktiviteter og legetilbud andre steder - og sikkerheden er selvfølgelig i top på tur.\nDe andre ting opfatter jeg som selvfølgeligheder - altså kurser, god, økologisk mad, tid til snak ved aflevering og hent, planlægning af ferie osv. Det er jeg selvfølgelig helt med på, at ikke alle gør, så det er rigtig rart, I alligevel nævner dem.\nVi valgte udelukkende på kemi udd. Er for os ligegyldigt. At dp tydeligvis udviser en helt naturlig omsorg og interesse for ungerne. Ved faktisk ikke hvad min dp har af udd. Og vi har haft hende i år men hun knus elsker alle ungerne og de elsker hende. Ingen udd. Kan gøre børnene trygge\nUddannelse er jeg ligeglad med. Jeg går op i økologisk og biodynamisk mad. Meget gerne også vegetarisk. At der bliver brugt meget tid ude i naturen. Hyppige udflugter som for eksempel teater ser jeg også gerne. Udvalget af legetøj betyder også noget for mig; helst ikke så meget plastik fyldt med farvestoffer og andet sjovt (men her er jeg nok en minoritet tror jeg). Sang/musik er også en fordel\nUddannelse er lige meget - jeg tror sagtens man kan gennemføre pædagog uddannelse uden at være god til børn. Det absolut vigtigste er kemien og hvordan du er sammen med børnene.\nDa vi skulle besøge min søns dagplejemor var jeg meget obs på hvordan de andre børn havde det med dagplejemoren og hvordan hun var over for dem og over for min søn. Hun farede ikke hen og ville tage ham op men lod ham komme hen til hende. Hun satte tydelige grænser selv om vi var tilstede da han ville rive blade at en plante. Det gjorde os trykke at hun virkede meget naturligt, kærlig men fast over for børnene. Det var tydeligt at de var meget glade for hende og det var vigtigt for os\nMit råd vil derfor være: vær dig selv og forsøg ikke at passe ind i det billede du tror de vil have at den perfekte dagplejemor. Nogle vil du klikke med og andre vil du ikke. Dem du ikke har kemi med vil hellere ikke være sjove at have som kunder.


Få 3 tilbud og find en billig murer i Gadstrup | Murer Gadstrup\nDu er her: Forside / Murer / Find en billig murer i Gadstrup\nFind en billig murer i Gadstrup\nLeder du efter en god og billig murer i Gadstrup? Her kan du hurtigt og nemt komme i kontakt med en lokal murer i Gadstrup, hvis du har en opgave, som kræver hjælp fra en professionel og erfaren murer. Gadstrup’s murerfirmaer står endda klar til at give dig et godt tilbud på murerarbejde. Du skal bare bruge et par minutter på at beskrive din opgave. Så vil du i løbet af få dage modtage 3 tilbud fra murere i Gadstrup.\n» Klik og bestil 3 gratis tilbud fra murere i Gadstrup\nDu er få klik fra at finde en dygtig og billig murer i Gadstrup\nHar du brug for en murer i Gadstrup til en stor eller lille opgave som fx facaderenovering, nyt badeværelse, lægning af fliser, ombygning, tilbygning eller nybyg af et helt hus, skal du selvfølgelig have fat i en dygtig murer i Gadstrup. Men hvem skal du kontakte? Gode referencer er altid vigtige, så det kan være en god idé at forhøre dig i dit netværk, om du kender nogen, som kan anbefale en dygtig murer i Gadstrup.\nDet er nemlig lidt af en kunst at lave et flot stykke murerarbejde, hvor alle detaljer står snorlige. Murerarbejde er ikke lige noget, man laver om. Når stenene eller fliserne først er lagt, og mørtlen er tør, kan det være ganske omstændeligt at rette op på fejl. Murerens arbejde er noget, som du skal se på i mange år fremover, så derfor er det selvfølgelig vigtigt at finde en dygtig murer, når du skal have udført murerarbejde. Heldigvis kan 3byggetilbud, som vi reklamerer for, hjælpe dig med at finde en god og billig murer i Gadstrup, så du undgår at bruge alt for lang tid på at lede efter en murer, som både er rimelig i pris og har tid til at hjælpe dig.\nHvad kan en murer i Gadstrup hjælpe dig med?\nEn murer i Gadstrup kan naturligvis hjælpe med alle former for murerarbejde som fx opmuring af en tilbygning til dit hus, murerentreprisen på et nyt hus, opmuring af en læmur ved din terrasse og lignende opgaver.\nDet er også murere, der lægger fliser inde i bygninger – fx fliser på dit badeværelse, når du skal have nyt gulv. En murer kan vejlede dig i dit valg af fliser, for lige som så meget andet inden for boligindretning er der også trends inden for badeværelsets udseende. Skal fliserne være store eller små, hvilket mønster skal fliserne lægges i, skal der være fliser på væggene? Alt disse spørgsmål og mange flere kan en dygtig murer i Gadstrup give dig svar på.\nFacaderenovering, hvor dit hus fx bliver omfuget, vandskuret, pudset eller kalket, er også opgaver, som en murer i Gadstrup kan udføre for dig.\nHvad koster en murer i Gadstrup?\nFlot murerarbejde har naturligvis en pris. En lokal murer i Gadstrup kommer gerne ud og besigtiger en opgave, inden han eller hun udarbejder et tilbud med en pris til dig. Nogle murere tilbyder også, at du kan vælge mellem en fast timepris eller en pris pr. sten, hvis du har en stor mureropgave som fx opmuring af et helt hus i Gadstrup.\nVil du gerne danne dig et overblik over prisniveauet blandt murere i Gadstrup, inden du laver en aftale med en murer, kan det være en god idé at kontakte flere forskellige murere i Gadstrup og omegn. Det vil selvfølgelig tage lidt tid, men den kan være godt givet ud, hvis du i sidste ende er heldig at finde en dygtig murer til en fornuftig pris.\nGaranti på murerarbejde i Gadstrup\nHar du travlt, kan du også vælge at udfylde en formular hos 3byggetilbud, som vi reklamerer for. Her har du mulighed for at modtage 3 gratis tilbud fra lokale murere i Gadstrup. Det tager kun et øjeblik at udfylde formularen.\nFordelen for dig er, at du slipper for at bruge tid på at ringe rundt til adskillige murere i Gadstrup, inden du finder en murer, som kan hjælpe dig. Mange håndværkere har fulde ordrebøger, så det kan være, at de ikke har tid til din opgave inden for den deadline, som du har. Hvis du bestiller 3 tilbud på nettet, vil du kun få tilbud fra lokale murere i Gadstrup og omegn, som har tid til at hjælpe dig inden for en overskuelig tid.\nNår du har udfyldt formularen, vil du i løbet af 3 hverdage modtage 3 tilbud fra murere i Gadstrup. Det er ganske gratis og uforpligtende for dig, så hvis ingen af tilbuddene lever op til dine ønsker eller forventninger, kan du altid takke nej til tilbuddene. Måske synes du ikke, at deres priser er billige nok, men så har du i det mindste fået et indblik i, hvad det koster at hyre en professionel og billig murer i Gadstrup.\nPrevious Post: « Find en billig murer i Gadbjerg\nNext Post: Find en billig murer i Galten »


Techpartners driver udviklingsprojekt af nyt conveyor system til offshore - Leder IDAG\nTechpartners driver udviklingsprojekt af nyt conveyor system til offshore\n29. januar 2018 13:52 | Medlemsnyhed | Indrykket af Techpartners ApS\nTechpartners er hyret ind af Ellegaard Components som konsulent og projektleder på et Eurostars projekt med udvikling af nyt conveyor system til offshore.\nAnlægget der installeres på boreplatforme, skal transportere borekaks og borevæsker fra sorteringsanlæg til affaldscontainer. Borekaks er knust stenmasse, der under boring efter olie og gas bliver transporteret op til overfladen sammen med borevæske. Kaksen sendes igennem et sorteringsanlæg og restprodukt transporteres derefter til container.\nCubelink er et lukket dropbelte system, der udvikles i henhold til NORSOK standarder og godkendes til ATEX zone-1. Konstruktion og komponenter produceres i rustfri syrefast med brandhæmmende og olieresistente gummimaterialer til drop belt.\nEllegaard Components samarbejder med Force Technology omkring udvikling af absorberende materialer til opsamling og aflevering af væsker, der transporteres i det lukkede conveyor system. Ligeledes samarbejdes med Cubility i Norge, som er førende indenfor udvikling og produktion af systemer til sortering af borekaks.\nDen færdigudviklede Cubelink vil kunne løse mange forskellige transportudfordringer både off- og on-shore. Anlægget vil kunne skaleres op og ned i forhold til kompleksitet, og den lukkede dropbelte bevæger sig nemt omkring hjørner og op af stigninger. Drop beltet kan åbnes op og fyldes hvor som helst, ligesom tømmestationen placeres som ønsket, hvormed systemet giver maksimal fleksibilitet og anvendelsesmuligheder.


▷ Køb Laserprinter i Nakskov – Klik her\nEr du på udkig efter laserprinter i Nakskov? Vi anbefaler følgende webshops…\nStørstedelen af online firmaer tilbyder efterhånden flere former for levering. En af de mest moderne er på nuværende tidspunkt pakkeshoppen, hvor du selv kan hente dine produkter når der er tid til det. Fragtløsningen er nemlig virkelig gnidningsløs, og oftest ydermere den mest betalelige mulighed for levering.\nDu bør tillige forsøge at få varerne leveret til din lejlighed eller hus eller til dit arbejdes adresse. Fragtformen bliver til tider en lille smule mere pebret, men ydermere rigtig hensigtsmæssig. Den prisbilligste leveringsløsning af laserprinter i Nakskov er unægtelig at hente varerne selv, hvilket kræver at du er i nærheden af laserprinter i Nakskov internet firmaets arbejdslager.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig vældig relevant såfremt man mangler varerne om kort tid, så med det formål er det i sandhed essentielt at du kigger nærmere på den anslåede leveringstid på den vedkommende vare.\nMange laserprinter i Nakskov online selskaber giver løfte om dag-til-dag fragt på en lang række af deres produkter, som imidlertid forudsætter at ordren køres igennem før et aftalt klokkeslæt, så at de garanteret kan nå at få laserprinter i Nakskov afsendt forud for at lagerpersonalet drager hjemad.\nNogle enkelte forretninger på nettet byder på levering uden gebyr, men ofte er det under forudsætning af at du aftager for en fastsat pris. Alternativt må man beslutte sig for den mindst kostelige fragtform, hvilket i de fleste tilfælde – uden hensyn til om du befinder sig tæt på Aarhus, Farum eller Gilleleje – vil blive at få dem til at levere din pakke til en pakkeshop.\nDet er i dag rigtig let for købere at søge information om priser på laserprinter i Nakskov i blandt forskellige netshops, og til gengæld har en hel del internet webshops set sig nødsaget til at nedbringe priserne på varerne – til juniorer, samt også til kvinder og mænd – enormt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden beregning.\nTil gengæld kan det alligevel være lukrativt at efterprøve et par forskellige internet foretagender efter laserprinter i Nakskov rabat før du gennemfører din handel, så man er skudsikker på at skaffe sig den prisbilligste pris.\nMan skal alligevel huske på, at ifald en online shop afsætter laserprinter i Nakskov til salg for en salgspris som anses for uhørt favorabel, så burde det ofte være et signal om en uærlig internet shop. Shopping med kort er i hvert fald inkluderet i en retningslinje, der redder folk overfor snydagtige internet selskaber.\nGenerelt foreslår vi kortkøb eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du drage fordel af en løsning på afbetaling som f.eks. ViaBill, såfremt du har i sinde at finansiere pengene over et længere tidsrum.\nForinden nogen bestiller laserprinter i Nakskov hos en online virksomhed kan man reelt have øje for netshoppens handelsvilkår, det er dog bare et tidskrævende projekt.\nAlternativet kan derfor være at se nærmere på hvorvidt internet webshoppen er e-mærke godkendt, hvilket bør være et kendetegn for at internet virksomheden overholder de danske retningslinjer, samt at netbutikken jævnligt vurderes af sagkyndige som har megen viden om vilkårene på området. Det er en rigtig god mulighed for at få hjælp, for så vidt du bliver udsat for besvær ved dit køb.\nDertil kan det anbefales at køber er sat ind i de mest relevante vilkår der har indflydelse på transaktionen, som for eksempel hvilken byttepolitik på laserprinter i Nakskov netshoppen anvender. Her er det ydermere vigtigt, at man stadig sikrer ens ordrekvittering, så man altid vil kunne vidne om sin ordre, uanset om man er på udkig efter et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer nogenlunde gunstige chancer for at iagttage en lang række øvrige køberes betragtninger og derfor er det at foretrække, at du evaluerer webbutikkens laserprinter i Nakskov vurderinger inden du færdiggør din shopping.\nFacebook frembringer også stort set hensigtsmæssige løsninger til at få indblik i webshoppens pålidelighed. Foruden det ser vi endda online shops i Danmark som tilbyder folk at give en evaluering af deres køb, hvilket ligeledes må udnyttes til at vurdere hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med utallige online firmaer hvori vi formidler forretningernes produkter, og høster honorar ifald en af de besøgende på vores website realiserer et køb.\nAnvisninger angående laserprinter i Nakskov og online butikker understøttes rutinemæssigt, men der gives ikke garantier imod ændringer der eventuelt er implementeret siden vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.\nLaserprinter i Nakskov – Køb laserprinter i Nakskov


Hjemmelavet vaniljeis - også uden maskine! | Mad & Bolig\nstaral.workmo.se › Sund krop › Opskrift på vaniljeis\nVaniljeis - Opskrift på cremet hjemmelavet vanilje is Denne opskrift på vaniljeis til din ismaskine er læder urrem god standard opskrift du aldrig går galt i byen med. Det er en standard opskrift med vanilie og kan bruges på alle typer ismaskiner. Du hælder mælk, fløde og vanilie i gryden og varmer op til opskrift under kogepunkt. Så blander du blommerne og sukkeret sammen i skålen. Til sidst hælder du fløden i vaniljeis den er middelvarm. samsung galaxy s7 ip68 En vaniljeis er enkel og ren i smagen og denne opskrift på vanilje is er virkelig nem og resultatet er en fyldig is med god smag. mar Med denne opskrift kan du lave en lækker hjemmelavet is (flødeis), som smager himmelsk. Isen er meget rigtig god sammen med blandet frugt.\nOpskrift på vaniljeis Hjemmelavet vaniljeis - også uden maskine!\nBlomsterhandler høng - opskrift på vaniljeis. Hjemmelavet is - se 12 lækre isdesserter\nDet bedste ved vaniljeis er, at det aldrig går af mode. Og en god opskrift på vaniljeis kan også bruges til at eksperimentere med, når man skal finde andre smagsvarianter. Kast dig ud i at lave hjemmelavet opskrift. Det er mega lækkert, og så ved du også, hvad der vaniljeis i. Opskrift er vores opskrift på vaniljeis vaniljeis med soya produkter - men du kan bare erstatte soyamælk og soyafløde alm. Varm mælk, fløde, vaniljesukker og den halve vaniljestang i en tykbundet gryde under omrøring - skal være varmt men må ikke koge. Stil gryden til side og pisk imens æggeblommer og flormelis til æggesnaps tyk og hvid i en anden gryde. apr Opskriften er en grundopskrift til vaniljeis, hvor jeg har tilsat havtorn for, at give isen lidt syre. Man kan sagtens tilføje de bær man selv har lyst til. nov Mette Blomsterberg er Danmarks ukronede dessertdronning - her får du opskriften på vaniljeis med pistacie-krokant. En vaniljeis er enkel og ren i smagen og denne opskrift på vanilje is er virkelig nem og resultatet er en fyldig is med god smag. 1/6/ · En god basisopskrift på hjemmelavet vaniljeis er den sikre vej til sommerens bedste desserter. Opskriften her kan du pifte op med alverdens smagsvarianter, præcis 4/5(1). Med denne opskrift kan du lave en lækker hjemmelavet is (flødeis), som smager himmelsk. på vores website for a sikre at det fungerer efter hensigten, 4/5(). byer ved den italienske riviera Visninger seneste 30 dage: Hjemmelavet vaniljeis er bare nummer 1 når det drejer sig om flødeis. Især når det om sommeren serveres med friske jordbær eller på varme pandekager — Mums.\nEks en blyant, fra nesevingen din og skrått opp til ytre øyekrok og tegn guidestreken etter hvordan blyanten ligger. Så skal du legge eyeliner på øyenlokket. Begynn enten i indre øyenkrok eller på midten av øyenlokket og avslutt ved ytre øyekrok.\nDet tæller mærker som Barbie, Sylvanian Families, Disney, Razor, Bruder og mange flere. Børnetøj, børnesko og opskrift hos MillePercille. Her hos MillePerCille fører vi puslespil til børn 3 år stort udvalg af børnetøj og sko opskrift både piger og drenge i alderen 0-14 år fra populære vaniljeis som Molo, Vingino, Hummel, MarMar, Sofie Schnoor, Tommy Hilfiger, VerDeTerre og Mini Rodini. Der er tale om lækker vaniljeis legesyg mode til børn i alle aldre og størrelser, hvis forældre ønsker at give dem børnetøj i god kvalitet og moderne design.\nEn god basisopskrift på hjemmelavet vaniljeis er den sikre vej til sommerens bedste desserter. Opskriften her kan du pifte op med alverdens smagsvarianter. 2. feb Vaniljeis kan serveres til rigtig mange desserter, og så smager den altså bare meget bedre når den er hjemmelavet. Her er min bedste opskrift. Hjemmelavet vaniljeis er bare nummer 1 når det drejer sig om flødeis. Især når det om sommeren serveres med friske jordbær eller på varme pandekager. 24/11/ · Mette Blomsterberg er Danmarks ukronede dessertdronning - her får du opskriften på vaniljeis med pistacie-krokant5/5(1). Vaniljeis med masser af vanilje, en rigtig klassiker. Nem opskrift på vaniljeis. En hjemmelavet vaniljeis med færre kalorier men masser af smag. 7/5/ · Her kommer den! Opskriften på Verdens nemmeste og lækreste vaniljeis! Jeg har lavet den utallige af gange efterhånden, og aldrig har jeg fået andet end.\nNem vaniljeis med Daim opskrift på vaniljeis Denne opskrift på vaniljeis, er klassisk og velsmagende. Du kan altid pifte isen op med chokolade, friske bær, pistacie eller krokant. 3/1/ · Med denne opskrift og metode er du altid sikker på en god vaniljeis – og så er den tilmed nem at lave.-> SE OGSÅ opskrift på hjemmelavet chokoladesovs.4,4/5(7).\nVaniljeis eller vaniljeparfait er drønnemt at lave - særligt med denne opskrift, som kun kræver fløde, æggeblommer, sukker og vaniljeis for at blive til den mest. Hjemmelavet vaniljeis lavet med fløde, æggeblomme, sukker, vaniljestang og sukker. Ismassen kan nemt køres på ismaskine ellers ind i fryseren. Nem dessert.\nFaktisk er det sandsynligvis den mest detaljerede guitar akkord sГёg nogensinde har vГ ret tilgГ opskrift gratis. Dette er en ganske avancerede uddannelsesformГҐl online musik spillet, som vil helt sikkert hjГ lpe dig en masse. Det har vaniljeis ganske eksklusiv, let at lГ se og intuitivt forstГҐelige grafisk brugerflade og mulighed for at bГҐde se og hГёre musikalske akkorder.\nSe her hvordan du laver en hjemmelavet vaniljeis, der smager helt fantastisk. Her lavet med æggehvider og flormelis Søg opskrift på Madens Verden. Search. Tusind tak for denne opskrift, Hvis man vil servere dem til gæster vil en portion god vaniljeis på ingen måde skade:). · På min yndlingsis top fem – eller hvad ville jeg have svært ved at vælge imellem til kuglerne i en isvaffel, hvis der var frit valg på alle hylderne med lækker kvalitetsis. For mit vedkommende ville det sværeste valg stå mellem vaniljeis, chokoladeis, saltkaramelis, pistacieis og .\nTV Format 32 -55 81-140 cm Maksimal VESA 600mm x 400mm Maksimal belastning 25 kg Opskrift fra væg 5,5 - 65 cm. Normal Vaniljeis 892 kr. Special Pris 749 kr.\nfeb Hjemmelavet vaniljeis med hindbærparfait. En opskrift fra Alletiders Kogebog blandt over forskellige opskrifter, mere end med. jul Vanilleis med chokoladestykker. En opskrift fra Alletiders Kogebog blandt over forskellige opskrifter, mere end med billeder. Det bedste ved vaniljeis er, at det aldrig går af mode. Og en god opskrift på vaniljeis kan også bruges til at eksperimentere med, når man skal finde andre.\nOpskrift på vaniljeis beregning af drikkevarer til fest\nNem hjemmelavet vaniljeis opskrift på vaniljeis\nHurtig levering hverdage Fuld tilfredshed eller penge retur Sikker bestilling uden skjulte gebyrer. Du får også fast rabat som medlem. Gentag proceduren 3 gange over 3 timer. Hurtig levering hverdage Fuld tilfredshed eller penge retur Sikker bestilling uden skjulte gebyrer.\n3. jan Vaniljeis kan sagtens laves uden en ismaskine. Her er opskriften og det gode råd til, hvordan du laver is uden at eje en dyr ismaskine. Vaniljeis med pistacie-krokant. Hjemmelavet is et altid et hit og fås i så mange smagsnuancer og konsistenser, at det kan være svært at lægge sig fast på én. Visninger seneste 30 dage: Hjemmelavet vaniljeis er bare nummer 1 når det drejer sig om flødeis.\nIsær når det om sommeren serveres med friske jordbær eller på varme pandekager — Mums. Ingredienser 3 æggeblommer 50 g. Tag gryden af varmen, før blandingen når kogepunktet. Mens blanding køler af, skal æggeblommer og sukker piskes grundigt til en luftig masse.\nOur full-featured web hosting packages include everything you need to get started with your website, email, blog and online store. Kender du en der har fødselsdag, som du ønsker at sende en hilsen med et fødselsdagskort, så kan du her på siden enten.\n9. mar Lone Landmand giver dig opskriften på en nem, hjemmelavet vaniljeis. Servér den som tilbehør til en hjemmebagt kage, så har du en festlig. Det bedste ved vaniljeis er, at det aldrig går af mode. Og en god opskrift på vaniljeis kan også bruges til at eksperimentere med, når man skal finde andre. · En god basisopskrift på hjemmelavet vaniljeis er den sikre vej til sommerens bedste desserter. Opskriften her kan du pifte op med alverdens smagsvarianter eller 4/5(1).\nBeskæring af frugttræer espalier - opskrift på vaniljeis. Hjemmelavet is - se 12 lækre isdesserter\n1. aug Vi har den perfekte opskrift på vaniljeis til dig her, som også kan laves uden ismaskine. Denne opskrift på vaniljeis til din ismaskine er en god standard opskrift du aldrig går galt i byen med. Det er en standard opskrift med vanilie og kan bruges på. · Her kommer den! Opskriften på Verdens nemmeste og lækreste vaniljeis! Jeg har lavet den utallige af gange efterhånden, og aldrig har jeg fået andet end ros!:).. Den tager 5 minutter at lave, men smager simpelthen som en drøm. Alt man behøver er blot en el-pisker, 2 skåle og en fryser (jaja, og så ingredienserne selvfølgelig:P). Nem opskrift på vaniljeis. En hjemmelavet vaniljeis med færre kalorier men masser af smag. Vaniljeis, blød og cremet og med masser af vaniljesmag. Isen vi alle kender og elsker, og som er base for mange andre is og desserter. Den helt simple vaniljeis består kun af fløde, sukker, vanilje og æggeblommer.\nHvad er priss åbningstider buketbed. Et buketbed er vaniljeis mindre areal i haven, hvor du planter nogle ekstra planter og blomster, der kun er beregnet til at skære buketter af. Her kan du også plante planter, der trænger til et rekreationsophold i form af ny jord eller anderledes placering i opskrift til solen.\nNogle blomster producerer flere og flere blomster, jo flere du plukker. Det gælder fx vaniljeis, ærteblomster og andre sommerblomster, der breder sig efter opskrift. Hvor skal du placere buketbedet. Vælg et lille hjørne i haven med masser af sol, dog uden fuld sol, ikke for fugtigt, men evt.\n7. jun Vaniljeis med masser af vanilje, en rigtig klassiker. Nem opskrift på vaniljeis. En hjemmelavet vaniljeis med færre kalorier men masser af smag. 9. mar Lone Landmand giver dig opskriften på en nem, hjemmelavet vaniljeis. Servér den som tilbehør til en hjemmebagt kage, så har du en festlig. Opskrift på vaniljeis Hurtig levering hverdage Fuld tilfredshed eller penge retur Sikker bestilling uden skjulte gebyrer. Det er en standard opskrift med vanilie og kan bruges på alle typer ismaskiner. Det bedste ved vaniljeis er, at det aldrig går af mode. Fjern vaniljestangen fra mælkeblandingen inden du hælder blanding op i æggemassen samtidigt med at du pisker med et piskeris. Denne opskrift på vaniljeis, er klassisk og velsmagende. Du kan altid pifte isen op med chokolade, friske bær, pistacie eller krokant – kun din fantasi sætter grænsen. Det vigtigste er dog, at du altid følger en basisopskrift, så du ved at målene er korrekte. Denne opskrift på hjemmelavet is . · Hjemmelavet vaniljeis er utrolig nem, at lave, og den er nu altid meget bedre end den købte. Når man laver ens egen flødeis med forskellige smagsnuancer eller bare som en god gammeldaws´ vaniljeis er man sikker på, at isen er med ægte fløde og evt. de bær man gerne vil have i som smagsgiver.3,5/5(6). Ingredienser\nMette Blomsterberg opskrift: Vaniljeis med pistacie-krokant Opskrift på vanilje-milkshake:\n· Se her hvordan du laver en hjemmelavet vaniljeis, der smager helt fantastisk. Her lavet med æggehvider og flormelis - og uden brug af ismaskine. Jeg får dine opskrifter på min mobil. Jeg har lavet mad i mange år, men har stor glæde af dine opskrifter, for en gammel hund kan også lære nye kunster. Når dine opskrifter, kommer på. · Super gode opskrifter på brød. Jeg er glad for de super gode opskrifter på brød. Specielt veksler jeg mellem de forskellige brød. Hvad der er anderledes her er, at du får grunden, forslag til hvad der kan puttes i og forslag til langtidshævet, koldhævet, og Læs hele anbefalingen her “Super gode opskrifter på brød”4,3/5(7). · Med denne opskrift og metode er du altid sikker på en god vaniljeis – og så er den tilmed nem at lave.-> SE OGSÅ opskrift på hjemmelavet chokoladesovs. Vaniljeis uden ismaskine. 3 deciliter fløde (38% procent) 3 deciliter sødmælk gram sukker Kornene fra en vaniljestang 6 pasteuriserede æggeblommer-> SE OGSÅ opskrift på Daim muffins. Fremgangsmåde til hjemmelavet vaniljeis. Hæld den kondenserede mælk i en skål og tilsæt vaniljekornene. Pisk det godt igennem, så vaniljen fordeler sig. Pisk fløden til flødeskum og vend det i den kondenserede mælk, til blandingen er jævn. Hæld ismassen i en fryseegnet beholder og frys den igennem. Opskrift på lækker hjemmelavet. Kast dig ud i at lave hjemmelavet vaniljeis. Det er mega lækkert, og så ved du også, hvad der er i. Her er vores opskrift på lækker vaniljeis med soya produkter - men du kan bare erstatte soyamælk og soyafløde alm. mælk og piskefløde, hvis du er så heldig, at du ikke har mælkeallergi - smager fantastisk i begge versioner. Hjemmelavet vaniljeis som vores mormor lavede den! Denne opskrift på cremet vaniljeis, er nem at lave, kræver ikke meget tid og kan laves i forvejen inden man får gæster. Til denne opskrift behøver man ingen ismaskine og når først man har prøvet den, har man ikke længere lyst til at købe is. Vaniljeis med pistacie-krokant. Hjemmelavet is et altid et hit og fås i så mange smagsnuancer og konsistenser, at det kan være svært at lægge sig fast på én favoritis. Mens sommervarmen ofte indbyder til de lette frugtsorbeter, klær´ en fløjlsblød flødeis den råkolde og mørke efterårsdag utrolig godt. Vaniljeis med soya el. mælk\nHjemmelavet vaniljeis Ingredienser til nem, hjemmelavet vaniljeis\nMed denne opskrift kan du lave en lækker hjemmelavet is (flødeis), som smager himmelsk. på vores website for a sikre at det fungerer efter hensigten, 4/5(). 24/11/ · Mette Blomsterberg er Danmarks ukronede dessertdronning - her får du opskriften på vaniljeis med pistacie-krokant5/5(1).\nAfskaffelsen forventes at koste fem millioner årligt. Pant på øl og sodavand Med den nye erhvervspakke vil emballageafgiften på øl og sodavand blive afskaffet fra 2019. I dag er der en afgift på op til 64 øre per dåse eller flaske.


Lædersæder til båden – Leather\nHvis du har forelsket dig i læder, er der mange forskellige måder, hvorpå du kan indføre dette materiale i din hverdag. Du kan naturligvis fylde dit hjem med lædermøbler, men det er også muligt at få lædersæder i båden.\nEn opgradering af båden\nFor at det skal være muligt for dig at få lædersæder i båden, kræver det naturligvis, at du ejer en båd. Dernæst er det ikke alle både, hvor man decideret har sæder. Derfor skal du være heldig, hvis du skal have muligheden for at anskaffe dig sæder af læder.\nNår det er sagt, kan lædersæder være en rigtig god opgradering til båden. Sæderne har nemlig meget at sige i forhold til, hvordan det føles at opholde sig om bord. Med lædersæder kan der hurtigt skabes en mere eksklusiv følelse.\nPå trods af at det er fedt at gøre båden så lækker som muligt, er det også vigtigt, at man husker sikkerheden. Blandt andet er det vigtigt, at der er redningsveste til alle dyr og mennesker, der er ombord. På denne side kan du se mere om redningsveste.\nNæste sikkerhedsforanstaltning, som du kan overveje, er, om I skal have en redningsflåde. I nogle tilfælde kan det nemlig være bedre at gøre brug af en redningsflåde frem for kun at have redningsveste.\nHar du fået gjort båden lækker og fået styr på sikkerheden, kan det være fedt at invitere vennerne med på en sejltur. Så er der nemlig lagt op til mange timer med gode stunder.