Download "Gasteknik Tidsskrift fra Dansk Gas Forening nr. 5 2010"\n1 Gasteknik Tidsskrift fra Dansk Gas Forening nr Flydende gas (LNG) til lastbiler og til færger\n2 E n e r g i p o l i t i k Sådan forestiller Klimakommissionen sig at det danske energiforbrug skal dækkes i (Side 31 i Klimakommissionens rapport) Klimakommissionen: Naturgassens dage er talte Godt halvdelen kan erstattes med biogas, fremgår det af kommissionsrapporten Af Jens Utoft, Gasteknik Senest i 2050 skal brugen af naturgas og andre fossile brændstoffer være udfaset af energiforsyningen i Danmark. Det var den opgave, regeringen fastsatte for Klimakommissionen, som den 28. september offentliggjorde sin rapport med 40 konkrete bud på, hvordan det kan lade sig gøre. Kommissionen mener, at det kan lade sig gøre uden nævneværdige meromkostninger for de danske forbrugere, fordi man forudsætter, at prisen på fossile brændstoffer vil øges markant. Specielt for olie er situationen kritisk: produktionen fra eksisterende felter er for nedadgående, og der skal investeres betydelige summer i ny produktionskapacitet, hvis efterspørgslen ikke mindst i den tredje verden skal imødekommes, hedder det i rapporten. Højere produktionsomkostninger fra stadigt mere vanskeligt tilgængelige felter vil presse priserne opad - også for naturgas. I øjeblikket dækker fossile brændstoffer godt 80 % af den samlede energiforsyning. Mere biogas Først og fremmest skal der ifølge rapporten ske en massiv udbygning af vindkraften, men også andre vedvarende energikilder skal i spil, ikke mindst biomasse og herunder biogas. Herom hedder det i rapporten: Biogassen skal primært erstatte naturgas. Det giver det største bidrag til øget forsyningssikkerhed og god samfundsøkonomi, samtidig med at det kan give biogasselskaberne den bedste pris for gassen. De første år skal biogassen erstatte naturgas i de decentrale kraftvarmeværker. Denne infrastruktur er på plads. På længere sigt skal naturgasnettet tages i brug til afsætning og distribution af biogas, især hvis omkostningerne til behandling af biogassen, inden den indpumpes på nettet, kan nedbringes. Mangel på organisk affald Den store, umiddelbart foreliggende barriere for en større biogasudbygning er ifølge rapporten, hvorvidt økonomisk sunde anlæg kan etableres uden afhængighed af tilførsel af organisk affald. Økonomien i de eksisterende biogasanlæg er baseret på tilsætning af organisk affald (fra slagterier, fiskeindustri m.m.). Men ressourcerne af organisk affald er stort set brugt op. Den videre udbygning afhænger derfor af, at det lykkes at sammensætte et økonomisk grundlag uden brug af affald. Den hidtidige udbygning af biogasfællesanlæg har været baseret på primære leverancer af husdyrgødning, suppleret med forskellige former for energiholdigt organisk industriaffald. Flere energiafgrøder Det grundprincip, der arbejdes med i den nuværende udbygning, er uændret. Dvs. at økonomien i gyllebasisanlægget forbedres via tilsætning af mere gasholdig biomasse såsom energiafgrøder, fiberfraktion fra gårdsepareret gylle eller lignende. Disse biomasser er ikke så økonomisk attraktive som det organiske industriaffald, men de er muligvis tilstrækkeligt økonomiske under visse forudsætninger angående skala (store anlæg), generelt lave driftsomkostninger (driftsøkonomisk optimerede anlæg), pris på tilsætningsbiomasse og god salgspris for gassen. Potentialet for biogasproduktion er ifølge rapporten på 39 PJ/ år, hvoraf 26 PJ skal komme fra husdyrgødning. I øjeblikket udgør den samlede biogasproduktion i Danmark ca. 4 PJ, mens naturgasforbruget udgør 65 PJ. Biogas skal altså erstatte godt halvdelen. 2 Gasteknik nr\n3 I n d h o l d L e d e r Gasteknik nr. 5 november årgang Af Ole Albæk Pedersen, formand for Dansk Gas Forening Stort fald i dansk energiforbrug 740 mio. kr. fra EU til Ellund-projekt Demonstration af gas- og VE-teknologi Nyt kapitel 5 i Gasreglementet Gasdrevne skibe gevinst for miljøet Værdien af biogas øges i naturgasnettet Program for DGFs Årsmøde 2010 Sveriges første LNG-fyldestation Strategen, der skal sikre gasforsyningen Tysk naturgas i Danmark Gasmuseet klar til storstilet udbygning Laver fjernvarme med elpatroner 70 mio. kr. til nye grønne løsninger Mærsk vil selv sælge gassen Verdens gasforskere samles i Danmark Ventede vi på Godot? Klima- og energiminister Lykke Friis drog på en nylig konference om Klimakommissionens rapport en parallel til det absurde teaterstykke Mens vi venter på Godot af Samuel Beckett. Godot kom ikke, men nu er rapporten kommet. Og vi har fået noget at tænke over. Klimakommissionen blev nedsat i marts 2008 på baggrund af regeringens vision om, at Danmark på sigt skal frigøre sig fuldstændigt fra fossile brændstoffer. Og det er det, som kommissionen har forsøgt at svare på. Konklusionen er, at det godt kan lade sig gøre, og at det stort set ikke vil koste mere, end hvis vi fortsatte med de fossile brændsler. Overraskende, indtil jeg hørte formand Kathrine Richardson i en morgenradioavis udtale, at det er uomtvisteligt, at olieprisen vil stige til 270 dollar; mens prisen på vedvarende energi vil falde! Det er altså denne uomtvistelige ændring af priserne, som gør omlægningen gratis. UOMTVISTELIGT. Jeg kommer fra et foretagende, hvor vi har lært, at vi har ingen mening om, hvor energipriserne går hen, og hvis vi har, holder vi den for os selv, og disponerer ikke efter den. Jeg har set utallige begavede prisprognoser, og det står mig klart, at ingen ved mere end den øjeblikkelige pris. For mange år siden på Komgas bestyrelsesseminar på Hindsgavl holdt lektor Hans Linderoth en begavet gennemgang af 15 års utallige prognoser. Det eneste, de havde til fælles, var at ingen holdt, og at alle startede på det aktuelle niveau. UOMTVISTELIGT. Kommissionen fastslår, at fremtidens energisystem hovedsagelig vil være baseret på el, og at vi skal have meget mere vind og biomasse. Energisystemet skal være intelligent, og vi skal naturligvis bruge energien mere effektivt. Når vi kigger i værktøjskassen, som klima- og energiminister Lykke Friis betegner rapporten, finder vi ikke naturgassen. Det er ikke overraskende, da kommissoriet jo på forhånd har fravalgt alle fossile brændsler og dermed naturgassen, mens biogassens marginale rolle er mere overraskende. Kommissionen har lavet et godt tankeeksperiment, men før det udmøntes i konkrete tiltag, er det svært at bedømme, om værktøjskassen kan stå virkelighedens prøve, herunder forudsætningerne om den uomtvistelige prisudvikling på fossile energiformer. Det er nu op til politikerne at blive enige om de næste års konkrete energipolitik. Og lur mig, om ikke naturgas fortsat vil spille en hovedrolle. Det er trods alt stadigvæk det mest stabile, miljøvenlige, effektive og sikre energiråstof, vi råder over. Og vi er oven i købet i fuld gang med at gøre gassen endnu grønnere og kombinere den med VE-energiformer. Det kommer vi til at høre meget mere om på Årsmødet november på Nyborg Strand. Sponsorer for Gasteknik: Forsidefoto: Volvo Trucks tester i øjeblikket i Sverige og England en ny dieselmotor, der kan køre på LNG. Også danske færgeruter er interesseret i dette brændstof. Gasteknik nr\n4 K o r t n y t Gasrørledning når Bornholm Arbejdet med etablering af den første af to 1220 km lange gasrørledninger fra Wyborg i Rusland til Greifswald i Tyskland er nu nået ind i dansk farvand ved Bornholm. Her vil rørlægningsfartøjet Castoro 6 være synlig fra kysten, hvor rørledningen lægges i en afstand på mindre end 10 km fra land på strækningen mellem Dueodde og Svaneke. Den første rørledning skal være klar til brug i foråret 2011, hvorefter bygningen af den anden rørledning påbegyndes. Den skal være klar i Samlet skal de to rørledninger kunne transportere 55 mia. m 3 naturgas årligt. Bag etableringen står selskabet Nord Stream AG, der ejes af russiske Gazprom med 51 %, de tyske selskaber e-on Ruhrgas og Wuintershall med hver 20 % og hollandske Gasunie med 9 %. Forsøg med billig CO 2 -rensning Thorsø Biogas har ifølge Ingeniøren besluttet at indlede et forsøg med opgradering af biogas til naturgaskvalitet i samarbejde med det teknologiske serviceinstitut Agrotech, hvor målet er at nå ned på en pris på ca. 50 øre pr. m 3 biometan. Projektet støttes af Rådet for Teknologi og Innovation. Dansk Gasteknisk Center har tidligere anslået rensningen til at koste 85 øre pr. m 3. Formålet med forsøget er at kunne afsætte gassen til naturgasnettet. Som andre biogasanlæg har Thorsø det problem, at det lokale kraftvarmeværk ikke kan udnytte al gassen om sommeren, hvor der er slukket for radiatorerne. Opgiver udvidelse af gaslager Energinet.dk har revurderet det aktuelle behov for at udvide sit gaslager i Ll. Torup nord for Viborg og har derfor besluttet at reducere det ansøgte projekt. I december 2007 søgte Energinet.dk Miljøcenter Århus om en tilladelse til genudskylning af de eksisterende syv kaverner samt udskylning af ni nye kaverner over en periode på 25 år. Energinet.dk har nu besluttet at reducere projektet til kun at omfatte genudskylning af de syv eksisterende kaverner. Udledningen af saltvand til Limfjorden vil med det mindre projekt blive reduceret til under en femtedel. Det reducerede projekt vil kunne gennemføres i løbet af 10 år i stedet for 25. Stort fald i dansk energiforbrug Danmarks faktiske energiforbrug faldt i 2009 med 4,0 % til 809 PJ. Det korrigerede bruttoenergiforbrug er dermed nu på niveau med forbruget i 1980 og lavere end i Forbruget af olie og naturgas faldt henholdsvis 6,0 % og 4,0 %, mens forbruget af kul faldt 1,8 %. Samtidig steg forbruget af vedvarende energi i 2009 med 0,8 %. Det fremgår af Energistatistik 2009, som Energistyrelsen offentligjorde 28. september. Udviklingen skal ses på baggrund af et betydeligt fald i den økonomiske aktivitet. Således faldt bruttonationalproduktet (BNP) i 2009 med 4,7 %. Her overfor står, at vejret var koldere i 2009 end i 2008, og at nettoimporten af el var mindre. Da faldet i energiforbruget i 2009 er større end faldet i det danske bruttonationalprodukt, er energiintensiteten fortsat faldende (1 % i 2009). Det korrigerede bruttoenergiforbrug er fra 1990 til 2009 reduceret med 0,7 %. I samme periode er BNP vokset 36,6 %. Dermed krævede hver BNP-enhed i % mindre energi end i Mere vedvarende energi Vedvarende energis andel af det korrigerede bruttoenergiforbrug voksede fra 16,6 % i 2008 til 17,5 % i Opgjort efter EU s beregningsmetode, hvor der tages udgangspunkt i det endelige energiforbrug, voksede andelen af vedvarende energi fra 18,8 % til 19,7 %. De faktiske CO 2 -udledninger fra energiforbrug faldt i 2009 med 3,6 %. Korrigeret for udenrigshandel med el og klimaudsving faldt CO 2 -udledningerne i ,2 %. Siden 1990 er den korrigerede CO 2 -udledning fra energirelaterede aktiviteter reduceret med 19,2 %. Energiproduktionen faldt 10 % Den samlede danske produktion af primær energi faldt 10,1 % i 2009 til 1008 PJ. Produktionen af råolie og naturgas faldt i 2009 henholdsvis 8,1 % og 16,5 %, mens produktionen af vedvarende energi m.m. faldt 0,7 %. Selvforsyningsgraden i 2009 var 124 %. Det betyder, at den danske energiproduktion i 2009 var 24 % højere end det danske energiforbrug. I 2008 var selvforsyningsgraden 130 %. Overskuddet på handelsbalancen ved handelen med energi var i ,0 mia. kr. mod 22,6 mia. kr. i Faldet på 42 % skyldes både nedgang i produktionen af råolie og naturgas og lavere energipriser. Danmark forhøjer klimaambitioner Den danske regering har meldt sig blandt de første lande i EU, der mener, at EU bør øge sit mål for CO 2 -reduktion i 2020 fra 20 % til 30 %. Ud over Danmark er det kun Storbritannien, der har truffet en tilsvarende regeringsbeslutning. Dermed gør regeringen op med de betingelser, som EU hidtil har stillet, om at et EU-mål på 30 % kun kunne komme på tale, hvis også andre lande, først og fremmest de udviklede lande, påtager sig lignende forpligtelser. Klima- og energiminister Lykke Friis udtaler: Det er i EU s egen interesse at øge sine ambitioner på klimaområdet. Dette handler selvfølgeligt om klimahensyn og mulighederne for at nå de langsigtede mål, vi har sat os. Men det handler også om at sikre vores fremtidige energiforsyning, og det handler ikke mindst om at placere EU mere fordelagtigt i det globale grønne kapløb. Der er ingen tvivl om, at EU risikerer at blive overhalet af USA og Kina, hvis ikke vi satser massivt på grønne energiteknologier. 4 Gasteknik nr\n5 Kh oe ra t d en ry t Øgede olie- og gasreserver Verdens olie- og gasreserver steg i 2009 med 3%, selv om investeringerne i efterforskning faldt med 23 %, fremgår det af rapporten 2010 Global Upstream Performance Review, som IHS Herold offentliggjorde 4. oktober. Både olie- og gasreserverne steg for første gang siden 2005, og produktionen steg 1 %, især på grund af at gasproduktionen steg med 2,2 %. Gasreserverne steg med 3,7 %, især på grund af udviklingen af skifergas. Arkitektfirmaet C.F. Møller har udarbejdet dette skitseforslag til Energinet.dk s nye kompressorstation i Egtved. Kompressorstationen skal hæve trykket i gassen, der kommer fra Tyskland ved 60 bar, så det kan sendes videre ud i det danske og svenske system ved tryk på 78 bar. 740 mio. kr. fra EU til Ellund-projekt EU-Kommissionen tillægger udbygningen af det danske naturgasnet så stor betydning, at kommissionen har besluttet at støtte udbygningen af gastransmissionsnettet i Syd- og Sønderjylland med 99 mio. euro fra EU s økonomiske genopretningsplan. Det svarer til ca. 740 mio. kr., og støtten dækker dermed ca. halvdelen af den samlede investering på 1,5 mia. kroner. Pengene fordeles mellem den planlagte dublering af gasledningen mellem Ellund ved grænsen og Egtved og opførelsen af en kompressorstation i Egtved, hvor Energinet.dk i forvejen holder til. Formålet med kompressorstationen er at øge trykket i gasledningerne, så gassen kan pumpes rundt i gassystemet i Danmark og til Sverige, der får en stadig stigende mængde naturgas via Danmark. Afgørende for forsyningen Vi er utroligt glade for, at EU- Kommissionen har besluttet at støtte projektet. Udbygningen af gastransmissionsnettet mod Tyskland er helt afgørende for forsyningssikkerheden, siger Peter Hodal, Energinet.dk. Det er udsigten til faldende forsyning af naturgas fra den danske del af Nordsøen, der er den direkte årsag til, at gastransmissionsnettet på den 94 km. lange strækning skal udbygges, idet Danmark i løbet af få år vil få brug for at importere gas. For selvom det er regeringens mål, at Danmark på langt sigt skal blive uafhængig af fossile brændsler som kul, olie og naturgas, vil der gå mange år, før Danmark kan undvære naturgas. Linjeføring Den nye gasledning vil overordnet følge den eksisterende i en afstand på 10 meter. Rørene lægges i en rørgrav og dækkes af mindst 1 meter jord. Den nye gasledning skal kobles på seks eksisterende ventilstationer. En i hver ende af ledningen (Frøslev og Egtved) og tre steder på strækningen. Der bliver behov for mindre om- og udbygninger af de eksisterende ventilstationer. Der bliver taget hensyn til beboere, brugere af arealerne og de lokale natur-, landskabs- og miljømæssige forhold. Inden anlægsarbejdet går i gang, bliver der gennemført en arkæologisk forundersøgelse langs hele linjeføringen. Museer har peget på 48 lokaliteter af arkæologisk og kulturarvmæssig betydning. Stor interesse for energiforskning Interessen for at søge støtte til forskning og udvikling af energiteknologier har sat ny rekord. I alt er der ifølge en ny opgørelse fra Dansk Energi søgt om støtte på 3,75 mia. kr. til en række puljer med et samlet budget på 1 mia. kr. Der er i år ansøgt om midler til energiteknologiske projekter, som overstiger rammen med næsten 400 %, påpeger adm. dir. Lars Aagaard fra Dansk Energi, der har talt ansøgninger fra de strategiske energiprogrammer, der er i spil. Alle disse programmer kræver medfinansiering fra erhvervslivet, så samlet kan Danmark få relevant forskning, udvikling og innovation for 4-5 mia. kr., skønner Lars Aagaard. 88 søger 315 mio. kr. i EUDP-støtte Det energiteknologiske udviklings- og demonstrationsprogram, EUDP, har modtaget 88 ansøgninger i årets anden ansøgningsrunde. Projekternes samlede totalbudget er på 758 mio. kr., og der søges om i alt 315 mio. kr. i tilskud. EUDP har i alt ca. 100 mio. kr. til rådighed i denne ansøgningsrunde. Ansøgningerne dækker alle områder af energiteknologi. Der er især mange ansøgninger inden for energieffektivisering. Derefter kommer bioenergi og vindenergi. Der kan maksimalt bevilges 10 mio. kr. pr. projekt. Programmets budgetramme for næste år vil blive fastlagt i forbindelse med vedtagelsen af Finansloven for Ansøgningerne dækker alle områder af energiteknologi. Der er 24 ansøgninger inden for energieffektivisering, 15 indenfor bioenergi, 12 inden for vindenergi og 9 inden for brint og brændselsceller, oplyser Energistyrelsen. Gasteknik nr. nr\n6 V E - t e k n o l o g i Af Per Persson, HMN Naturgas I/S og Karsten V. Frederiksen, Dansk Gasteknisk Center a/s Status for demonstration af Gas og VE-teknologier Foreløbigt er der igangsat tre projekter med kombination af naturgas og solvarme, men der er plads til flere. I forlængelse af artiklen Naturgas i samspil med vedvarende energi i Gasteknik nr. 3/2010 er her en status for, hvor langt DGC på vegne af gasselskabernes FAU GI er med demonstration af naturgas i kombination med nye VE-teknologier. De tre første konkrete sol/ gas demonstrationsprojekter er således besluttet og igangsættes i øjeblikket. I de enkelte demonstrationsprojekter skal der bl.a. gennemføres energimålinger, hvor der indsamles måledata til senere analyse. Sol/gas unit på én villainstallation Det første projekt gennemføres i samarbejde med Baxi, hvor de har lavet aftale med en anlægsvært i Gundsømagle ved Figur 1: Baxi sol/gas unit. Figur 2: 5 m 2 solfanger på Baxi installationen i Gundsømagle. Roskilde. Her er en 15 kw Baxi kedelunit med indbygget 160 liters beholder installeret i kombination med en 5 m 2 solfanger. Anlægget er idriftsat i juni 2010 og forsyner en villa på 184 m 2 med varme og varmt vand, hvor solfangeren udelukkende bidrager til varmtvandsbehovet. Se figur 1 og 2. Status for måleprojektet er, at energimålerne er installeret, og at målingerne er igangsat primo oktober Sol/gasinstallation ved 7 dobbelthuse Det andet projekt gennemføres i samarbejde med Weishaupt, hvor de har lavet aftale med Fyns almennyttige Boligselskab om test af en sol/gasinstallation ved bebyggelsen Syrenlunden i byen Brenderup på Fyn. Installationen består af to solfangerkredse med hver deres akkumuleringstank. Der er i alt 40 m 2 solfanger og 2 x liter akkumuleringstank. Som backup er installationen forsynet med to stk. 60 kw Weishaupt kedler koblet i kaskade. Anlægget blev idriftsat i september 2009 og forsyner 7 dobbelthuse (altså 14 lejemål) med varme og varmt vand. Se figur 3. Status for målingerne er, at energimålerne er installeret. Målingerne blev igangsat i oktober. 6 Gasteknik nr\n7 V E - t e k n o l o g i Figur 4: 25 m 2 solfanger på Nygas installationen i Kjellerup. Sol/gasinstallation med stor dækningsgrad for solvarme Det tredje og foreløbig sidste projekt er ved Kjellerup i Jylland og gennemføres i samarbejde med firmaet Nygas. En liters akkumuleringstank skal kombineres med 25 m 2 solfanger (begge fra firmaet Sonnenkraft) samt med en traditionel villainstallation med en 15 kw Weishaupt-gaskedel med tilhørende varmtvandsbeholder. Ideen er her, at solfangerne skal dække så stor en andel af varmebehovet som muligt i et stuehus på 250 m 2. Se figur 4. Gaskedelinstallationen er etableret, og solfangerpanelerne er monteret på taget i september Derimod mangler akkumuleringstank, rørinstallation mellem solfanger, tank og gaskedel, samt installation af energimåler. Når Nygas har dette på plads, bliver målingerne etableret og igangsat. Når vi får måledata fra installationerne, vil de blive formidlet her i Gasteknik. vi er fortsat interesseret i samarbejde vedrørende demonstration af andre teknologier, såsom gasvarmepumper og mikrokraftvarme, men også andre teknologier, der bygger bro mellem gas og vedvarende energi. Så alle ideer til demonstrationsprojekter, samarbejdsmodeller og finansieringsmodeller modtages med tak på vores mailadresser eller Øvrige kontakter Baxi, v/palle Frederiksen Max Weishaupt, v/michael Sørensen Nygas, v/søren Heiberg. Det videre forløb Ovennævnte sætter fokus på gas kombineret med solvarme, men Figur 3: 40 m 2 solfanger på Weishaupt installationen i Brenderup på Fyn. Gasteknik nr\n8 G a s r e g l e m e n t Af Kent Eriksen, Sikkerhedsstyrelsen Nyt kapitel 5 i Gasreglementets afsnit B-4 Ændringen skal bringe skorstene og aftrækssystemet i overensstemmelse med de nye CEN-standarder med blandt andet CE-mærkning. Den 1. august 2010 trådte det nye kapitel 5 Skorstene og aftrækssystemer i Gasreglementets afsnit B-4 i kraft. Det nye kapitel 5 er udarbejdet i samarbejde mellem Sikkerhedsstyrelsen og gasselskaberne, samt Lars Jørgensen fra Dansk Gasteknisk Center, som har været en stor bidragsyder med sin ekspertise inden for skorstensforhold og miljø. Det nye kapitel 5 har afløst det gamle kapitel 5 Aftrækssystemer, da dette efterhånden var blevet utidssvarende på grund af nye krav til materialer i skorstene samt miljøkrav til skorstenshøjder. Formål med ændringen Formålet med ændringen er at bringe skorstene og aftrækssystemet i overensstemmelse med de nye CEN-standarder med blandt andet CE-mærkning af skorstene og aftræk i henhold til Byggevare- og Gasapparatdirektivet, samt miljøkrav. Da der er flere myndigheder, som er relevante i forbindelse med bestemmelse af føringsveje, brandsikring og højder på skorstene, er det tilstræbt at lave kapi- Rutediagram til bestemmelse af skorstenshøjder Bestem anlægstype Energianlæg Procesanlæg Gasmotor/turbine > 120 kw indfyret Ja Indfyret effekt < 2,5 MW Nej Fastlæg forurenende stoffer, B-værdier og røggasflow OML-beregning jf. Luftvejledningen, afsnit 4 1 m lodret over tag jf. bilag 12.2 til 12.9 OML-beregning jf. Luftvejledning afsnit 4. NOx er dimensionerende Beregn spredningsfaktor S Ja 3 S < 250 m /s Nej 1 m lodret over tag jf. bilag 12.2 til 12.9 OML-beregning jf. Luftvejledningen afsnit 4 8 Gasteknik nr\n9 G a s r e g l e m e n t / G a s h i s t o r i e For 25 år siden Pluk fra Gasteknik Eksempel på skorstenshøjde efter bilag 12. tel 5 så detaljeret, at det er muligt at få et overblik over, hvad man skal undersøge og tage hensyn til i forbindelse med etablering af skorstene og aftræk fra gasfyrede anlæg. Ved hjælp af rutediagram og skitser med eksempler er det forsøgt at gøre bestemmelsen af skorstenshøjder mere overskuelig, da den blandt andet afhænger af, om det er et energi-, proces- eller gasmotoranlæg. Rutediagram og eksempel på skorstenshøjder efter bilag 12 er vist i de to figurer. Ved hjælp af rutediagrammet kan det hurtigt bestemmes, om skorstenshøjden ved de enkelte anlægstyper skal bestemmes ved OML-beregning, eller om den blot skal føres over tag som vist i bilag 12. Som noget nyt i forhold til det gamle kapitel 5 er der nu klare regler for anvendelse af spiralfalsede rør til aftræk fra procesudstyr i industrien med krav til f.eks. max temperatur, overtryk og tæthedsklasse, samt krav til sikring af vandlåsen fra røggaskøler, så denne ikke tømmes, så der sker udslip af røggas i kedelrummet. Henvisninger til myndigheder Der er i det nye kapitel 5 henvist til de myndigheder, som gennem vejledninger, bekendtgørelser og reglementer stiller krav til udformning af skorstene og aftrækssystemer. Dette er gjort for at sikre, at forbrugerne og deres rådgivere og installatører har sikret sig de godkendelser, der skal til ud over kravene i Gasreglementet. Afslutning Som afslutning skal oplyses, at hele det nye kapitel 5 i Gasreglementets afsnit B-4, kan ses på Sikkerhedsstyrelsens hjemmeside Dansk know-how til Fjernøsten I august indgik Flotech A/S, Vamdrup i Singapore en licensaftale med en af Singapores helt store entreprenørkoncerner. Det er ikke mere end tre år siden, Flotech etablerede sig i Vamdrup. Virksomheden producerer og sælger primært udstyr til meget store gasinstallationer i den offentlige sektor. Det er Flotechs særlige know-how, den store grossist Jurong Engineering Limited i Singapore nu køber gennem en samarbejdsaftale, der løber til og med Flotech har en aktiekapital på 5,5 mio. kr. 36 % af aktierne ejes af virksomhedens stifter og adm. direktør K-. E. Henningsten og 64 % af RB- Invest. Virksomheden råder nu over m 2 i Vamdrup. Verifikation af volumengasmålere Teknologistyrelsen har i september 1985 bemyndiget tre laboratorier til at foretage verifikation, herunder førstegangsverifikation af volumenbælggasmålere; størrelse til og med type G6. De tre laboratorier er: Dantest, Dansk Institut for Prøvning og Justering, 2300 København S S & Q Tech A/S, 6600 Vejen IGA A/S, 9800 Hjørring Fuld tilfredshed eller... Det er et fængende slogan, HNG har sat for sin kampagne for naturgas på prøve: Fuld tilfredshed eller olien tilbage. Kampagnen har resulteret i et stort antal tilmeldelser af privatboliger, der vil prøve naturgassen i et år. Og mon ikke de fleste bliver ved gassen, når de har lært dens mange gode egenskaber at kende? DGF s årsmøde i Nyborg Dansk Gasteknisk Forenings årsmøde og generalforsamling finder sted den 20. og 21. november på Hotel Nyborg Strand. Der er lagt meget vægt på at gøre den gastekniske del af programmet interessant og afvekslende. Der bliver desuden mulighed for at besøge Fynsværket, som nu går over til naturgasfyring. Gasteknik nr\n10 T r a n s p o r t Af Frank Stuer-Lauridsen, LITEHAUZ ApS Gasdrevne skibe en gevinst for miljø og økonomi Rapport peger på LNG som den mest oplagte mulighed for at imødekomme skærpede miljøkrav i Østersø-området. Naturgas er et godt alternativt brændstof til de nuværende brændsler i skibsfarten. Gassen tilbyder lave udledninger af især svovl til luftmiljøet. For at imødekomme nuværende og kommende regler på miljøområdet overvejer skibsfarten derfor at anvende naturgas og især Liquefied Natural Gas (LNG), som giver løsninger med få tekniske forhindringer, selvom der er en række logistiske og økonomiske udfordringer, som skal overvindes. Begrænsning af luftforurening Kravene til reduktion af svovludslip er allerede en del af hverdagen, som en del af både EU s og den Internationale Maritime Organisations krav til begrænsning af luftforurening fra skibsfarten. De næste år bliver der yderligere stramninger. Vores lokale havområder Østersøen og Nordsøen omfattes af mere vidtgående restriktioner i Sulphur Emission Control Areas (SECA s). Rederier, som opererer i SECA-områder, er derfor på udkig efter bæredygtige økonomiske alternativer til konventionelle marine brændsler. På nuværende tidspunkt ser det ud til, at en fremtrædende alternativ løsning er naturgas. Undersøgelsen Vi har samlet især udenlandske erfaringer for brug af naturgas i skibsfart, da der endnu ikke er praktisk erfaring i den danske skibsfart, og vi har derefter overført dem til danske forhold. Både den logistiske og økonomiske vinkel er inkluderet for LNG og for komprimeret naturgas (CNG), og vi har arbejdet med at kortlægge potentialet for konvertering til naturgas i den danske færge- og nærskibsfart beskrive mulighederne for at udnytte LNG eller CNG identificere fordele og ulemper ved naturgas i skibsfarten vurdere de vigtigste økonomiske, operationelle og lovgivningsmæssige barrierer pege på muligheder for at overvinde de barrierer Projektet er udført for Miljøministeriet af miljøkonsulenterne i LITEHAUZ ApS i samarbejde med Det Norske Veritas (DNV), IncentivePartners, og Rambøll. Projektresultater: Naturgas i dansk færgeog nærskibstrafik Rapporten sammenligner fire scenarier fra et, der omfatter alle danske færger og nærskibsfart, til den anden yderlighed med få ruter og havne. Brændstofforbruget i den danske færge- og nærskibstrafik, beregnet ud fra motoreffekten afslører, at kun en begrænset del af færgetrafikken er velegnet til en hurtig overgang til naturgasdrift. I de mange mindre færger er brændstofforbruget relativt lille på grund af den begrænsede maskinkraft og det er måske ikke overraskende især de lange ruter og især de stærkt brændstofforbrugende hurtigruter til vore nabolande og mellem landsdelene, som betyder noget volumenmæssigt. Ser man på, hvor der er det store forbrug, er det kun i ni færgehavne, at brændstofforbruget er over tons. Havn Forbrug/t Sjællands Odde Rønne Havn Rødby Færgehavn Københavns Havn Gedser Havn Hirtshals Havn Helsingør Havn Esbjerg Havn Århus Havn Tabel 1. De ni havne med tilhørende energiforbrug >20,000 t/y konventionelt brændstof Forbruget i de ni færgehavne er anslået til over tons, hvis det opgøres som LNG. Hvis der medregnes udenlandsk registrerede færger er der endda en mulighed for at tillægge Frederikshavns og Grenås ruter, som vil bidrage med yderligere tons. Til sammenligning skønnes det at nærskibsfarten kun udgør maksimalt 25 % af det totale brændstofforbrug for færge- og nærskibstrafikken. Det vurderes derfor at være mest gavnligt at målrette installationer af LNG- eller CNG-drevne 10 Gasteknik nr\n11 T r a n s p o r t Mols-Linien er blandt de mest brændstofforbrugende færgeruter i Danmark. Et andet dansk rederi, Clipper Group A/S, har allerede bestilt tre nye færger, der kan sejle på LNG. De skal indsættes på ruten Spodsbjerg-Tårs og på ruterne til Samsø. motorer, opbevaringstanke og påfyldningsanlæg til de mest forbrugende færgeruter og -havne. Det er heldigvis også i disse havne, at anlæg til tankning er relevante for nærskibsfarten. Luftforurening Når et skib bruger LNG eller CNG som brændsel, betyder gassens meget lave indhold af svovl og partikler, at der stort set kun udledes SO x og PM fra brugen af ca. 1 % diesel som pilot-fuel og fra smøreolien. Der er derfor et stort potentiale for reduktion af udledninger at høste ved overgang til naturgas, og det kan gøres i relativt få havne og på relativt få skibe. Det største reduktionspotentiale opnås ved at fokusere på færgeruterne, hvor det begrænsede og mest kosteffektive scenarie stadig opnår % af de maksimalt opnåelige reduktioner på al dansk færge- og nærskibsfart. Det skal understreges, at gevinsten på drivhusgasser er meget afhængig af, at motorteknologien ikke tillader udslip af uforbrændte gasser, da metanen i naturgassen har et meget større potentiale for global opvarmning end kuldioxid. Synergieffekter til landtransport Den vigtigste synergieffekt imellem de to transportsektorer (vand- og landbaseret transport) er på det politiske plan, hvor brugen af naturgas som brændstof nemmere kunne fremmes, hvis begge sektorer brugte naturgas. Der kunne være betydelige driftssynergier mellem skibs- og landtransporten, hvis begge sektorer brugte naturgas, men dette afhænger af den specifikke havn. Økonomi Tre ud af fire vurderede scenarier indikerer, at besparelserne på brændstoffet ikke kan dække de investeringsomkostninger, som kræves for at skifte til LNG. I det mest kosteffektive scenarie, hvor investeringer i havne og skibe er begrænset til de mest brændstofforbrugende ruter, kan der stadig målrettes på 80 % af brændstofforbruget i forhold til det maksimalt opnåelige. Hvis der er et politisk ønske om at gennemføre brugen af naturgas til drift af færger og kortere fragtruter i Danmark, kan en offentlig indgriben være nødvendig for at reducere usikkerheden i forbindelse med rentabiliteten af en investering i naturgas. I Norge støtter NO x -fonden investeringer, som har til formål at reducere nitrogenoxider (NO x - emissioner). På den ene side betaler færger og fragtskibe 4 norske kroner pr. kilo NO x -udledning til fonden, som så til gengæld støtter investeringer i NO x -reduktioner. Den norske skibsfarts-, LNGog bunkeringindustri er derfor nu foran andre landes sektorer på dette område. Muligheder og hindringer Hindringer for indførelse af naturgas synes snarere at være forbundet med forsyningskæden og de økonomiske spørgsmål end med de tekniske udfordringer. Flere fabrikanter har taget fat > > > Luftforurening SO X (t) NO X (t) PM (t) CO 2 (1.000 t) Nuværende udledning Udledning ved naturgas (LNG) Reduktion i mest effektive scenarie Procent reduktion 99 % 83 % 98 % 10 % Tabel 2. Reduktion af luftforureningskomponenter og CO 2 ved brug af LNG i det mest kosteffektive scenarie (samlede værdier for færger og nærskibsfart). Gasteknik nr\n12 T r a n s p o r t Tabel 3. Hovedhindringer for indførelse af naturgas (primært baseret på LNG) Gasdrevne skibe... på de tekniske hindringer med hensyn til motorer og turbiner. De fleste af de udestående tekniske spørgsmål synes mere at være forbundet med tankfaciliteter, påfyldning og opbevaring ombord. Dette er ligeledes områder, hvor klarhed omkring lovgivning og regulativer kan medvirke til at fremme brugen af naturgas. Fordele og ulemper Hindringer Tekniske: Mere krævende footprint ombord (optager kommerciel plads) Forsyning: Mangel på tankanlæg i centrale havne for lastskibe Tankanlæg/bunkering Regulation: Sikkerhedsregulativer for skib til skib overførelse Sikkerhedsbestemmelser for bunkering mens passagerer er ombord Politisk-administrative: Ingen belønning for skift til naturgas i offentlige udbud Koncessionsperioden er for kort til anlægsinvesteringer Nabolande foretrækker LNG Selvom CNG-teknologien er langt fremme i landsektoren i mange lande, så lider den under mangel på modenhed i forhold til skibsindustrien. Det står klart med vores undersøgelse, at en indsats på kort sigt for at støtte en mere udbredt anvendelse af naturgas i danske færger og nærskibstrafik ikke kan baseres på CNG. I flere af vore nabolande (Norge, Sverige, Tyskland og Polen) er der LNG-anlæg, som enten Nedenstående er en opsummering af de vigtigste resultater vedrørende anvendelse af naturgas i skibsfarten i Danmark: Naturgas, generelt Fordele: Giver en løsning på nuværende udfordringer for luftemissioner Barrierer: Startbehovet for kapital er stort Synergi: Udviklingen i Norge og Østersø-området Økonomi: Positiv i tilfælde af operation for store forbrugere Fremtiden: Udvikle bunkermuligheder for nærskibstrafik LNG Fremdrift: Teknologi til skibe er moden og veludviklet Distributionsnetværk er endnu ikke udviklet til brug for skibe Sikkerhedsforhold er krævende, men håndterbare Kan bruges i eksisterende bunkering-værdikæde CNG Veludviklet for landbaseret transport, endnu ikke for skibsfart Distributionsnetværk for naturgas forefindes i Danmark Sikkerhedsforhold er krævende, men håndterbare Der er ingen maritime CNG-værdikæder i drift Muligheder Nye design og teknisk udvikling af tanke og revurdering af sikkerhedsforanstaltninger Tilvejebringe støtte til pilotprojekter, teknisk udvikling etc. Udvikle muligheder for mobile tanke til direkte at laste og installere ombord Bestræbelser på at støtte udviklingen af reviderede regler Udvikle sikkerhedsforanstaltninger for at tillade bunkering mens passagerer er ombord Indbyg miljøkriterier ved udbud for at tilskynde investeringer Forlæng koncessionsperioden hvor det er muligt allerede er i drift, under opførelse eller i fremskredet stadie af planlægning, og som i dag eller om få år kan levere naturgas til større skibe og andre forbrugere. Dermed ikke være sagt, at der ikke en plads til CNG-drevne skibe i Danmark. Der er blot brug for at vurdere CNG-projekter mere specifikt lokalt i forhold til nærhed til naturgasnettet og især lokale muligheder for synergi med andre transportformer. Hovedkonklusioner Der vil kunne høstes fordele på den korte tidshorisont, hvis der omgående bliver fokuseret på færgesektoren i Danmark. For at fremme konverteringen til naturgasdrift for nærskibsfarten bør der gives støtte til udviklingen af lagertanke og bunkringsfaciliteter i de væsentligste havne. I betragtning af de generelle forventninger i skibsindustrien vil LNG de facto formentlig blive valget i mindst 5-10 år frem, og efterspørgslen efter faciliteter og bunkers vil være for LNG. Hele rapporten kan hentes på Rederiforeningens hjemmeside: 12 Gasteknik nr\n13 B i o g a s Af Jens Utoft, Gasteknik Værdien af biogas øges i naturgasnettet 15% af årsenergien i biogas går til spilde, hvis den kun kan anvendes til kraftvarmeproduktion. Gasnettet giver mulighed for lagring - og flere kunder. Fødevareministeriet har netop åbnet for sin tilskudspakke til etablering og udvidelser af danske biogasanlæg. Som led i aftalen med Dansk Folkeparti om Grøn Vækst er der afsat i alt 300 mio. kr. i årene 2010, 2011 og Der kan ydes op til 20 % - dog højest 30 mio. kr. pr. anlæg. Første ansøgningsfrist er 15. november. Grøn Vækst indeholder en målsætning om, at halvdelen af husdyrgødningen fra landbrugssektoren skal udnyttes til energiformål i Det vil betyde en mangedobling af den nuværende biogasproduktion, der i 2009 var på beskedne 4,2 PJ. Det er baggrunden for, at Energinet.dk har udarbejdet en rapport, der har undersøgt mulighederne for effektiv indpasning af biogas i den danske energiproduktion med størst samfundsøkonomisk gevinst. Lokal kraftvarmeproduktion Hidtil er biogas blevet anvendt i en lokal kraftvarmeproduktion, hvilket også er mest fornuftigt, hvis ellers der er et lokalt behov. Problemet er bare, at produktionen af husdyrgødning er størst i de tyndt befolkede områder, hvor muligheden for at sælge overskudsvarme som fjernvarme er mindst. Og så er der jo lige det, at behovet for opvarmning er ret begrænset i sommerhalvåret. Alene af den grund mistes der ifølge Knud Boesgaard, projektleder for biogas hos Energinet.dk, allerede nu 15% af årsenergien i biogas ved bortkøling. Energinet.dk har ansvaret for den langsigtede planlægning af transmissionssystemerne for el og gas, herunder effektiv indpasning af vedvarende energi. Opgradering til naturgasnettet Alternativet til at afsætte biogassen direkte hos egnede lokale forbrugere er en opgradering til naturgaskvalitet ved at fjerne CO 2 -indholdet i den rå biogas. Den tilbageværende metangas opnår dermed en kvalitet, der kan injiceres og afsættes via naturgasnettet. Det vil give biogassen adgang til større afsætningsmuligheder i både ind- og udland, herunder i Sverige, hvor biogas er fritaget for afgifter. I dag er biogasanlæg ofte bundet til kun en mulig aftager, hvilket giver en dårlig forhandlingssituation. Afsætning via naturgasnettet giver samtidigt mulighed for fuld fleksibilitet mellem produktion og forbrug ved brug af gasnettets lagerfaciliteter. Forskel på produktion og behov Der er ingen tvivl om, at direkte afsætning til kraftvarmeproduktion udgør den mest omkostningseffektive anvendelse, da omkostninger til opgradering kan spares. Den mængde biogas, der kan afsættes i kraftvarmeværkerne, er imidlertid begrænset af størrelsen af forskellen mellem kraftvarmeværkernes forbrugsprofil og biogasanlæggenes produktionsprofil. Biogasanlæggene producerer ofte relativt jævnt hen over året, mens kraftvarmeværkernes varmegrundlag og dermed gasforbrug er størst om vinteren. Ifølge rapporten er der ikke økonomi i at bygge lokale biogaslagre med kapacitet til mere end få døgns biogasproduktion. Det betyder i praksis, at kraftvarmeværkerne må bortkøle en del af varmen om sommeren. Naturgasdrift mere effektiv Figur 1 på næste side viser optælling af årsforbrug og årsproduktion blandt biogasforbrugende kraftvarmeværker. Det fremgår heraf, at kraftvarmeværker, der kører på ren biogas, udnytter op mod 15 % mindre varme end naturgasfyrede værker med tilsvarende kapacitet. Til sammenligning er energitabet ved opgradering på 2 5 %. Der kan være stor forskel på varmegrundlaget for de værker, der indgår i optællingen, men den dårligere varmeudnyttelse er i hvert fald delvist udtryk for den varme, der bliver bortkølet i sommerperioden. Det skal bemærkes, at de nuværende biogasanlæg kun sæsonregulerer biogasproduktionen i mindre omfang. En øget sæsonregulering, hvor biogasanlæggene skruer op for produktionen om vinteren og ned om sommeren, > > > Gasteknik nr\n14 B i o g a s D G F å r s m ø d e Figur 1: Årsvirkningsgrader aggregeret over alle biogasfyrede decentrale værker i Energiproducenttælling Referencesøjlen længst til venstre viser årsvirkningsgraderne for naturgasfyrede decentrale værker med en elkapacitet på 1 MW el, svarende til medianen af de biogasfyrede. Værdien af biogas øges... vil skabe et bedre sammenfald mellem produktionsprofilen og kraftvarmeværkernes forbrugsprofil over året og dermed forbedre mulighederne for direkte afsætning af biogas. Optimeret forbrug af biogas Som figur 1 viser, så er det fortrinsvis de sidste procent biogas når forbruget går fra 70 % til 100 % biogas der koster på varmeudnyttelsen. Det giver altså god mening at dække kraftvarmeværkernes grundlast med biogas og derefter supplere med naturgas til spidslasttimer. For at undersøge denne sammenhæng nærmere i et samfundsøkonomisk perspektiv blev der i forbindelse med analysearbejdet bag rapporten udarbejdet en beregningsmodel for et kraftvarmeværks forsyning af et fjernvarmenet. Grundlasten i modellens kraftvarmeværk forsynes med biogas, og kraftvarmeværket har derudover mulighed for at supplere med naturgas til en spidslastkedel. Kraftvarmeværket er derudover forsynet med en varmeakkumulator. Behov for fleksibilitet Biogasanlægget i modellen producerer % mindre om sommeren end om vinteren, hvilket svarer til bedste praksis blandt de eksisterende biogasanlæg. Som yderligere fleksibilitet har biogasanlægget derudover installeret en biogastank, der kan udjævne døgnforskelle mellem produktion og forbrug og et elspidslastanlæg. Den biogas, der ikke kan afsættes til kraftvarmeværket, kan således enten opgraderes eller anvedes til elproduktion og procesvarme til biogasanlægget. Med fastholdt årlig biogasproduktion er der gennemført en række modelsimuleringer. Simuleringerne beregner time for time over et helt år elproduktion såvel som forbrug, produktion og korttidslagring af varme og gas. Ren snusfornuft Den overordnede konklusion af analysearbejdet er ren snusfornuft. Hvis der er et stort lokalt fjernvarmebehov i forhold til biogasproduktionen, er det samfundsøkonomisk mest lønsomt med lokal anvendelse. Hvis fjernvarmebehovet er lille eller ikke eksisterende i forhold til biogasproduktionen, er det derimod samfundsøkonomisk lønsomt at opgradere den del af biogassen, der ikke kan anvendes til kraftvarme eller procesvarme i anlægget. Større lokale forbrugsmuligheder af rå biogas, fx i industrivirksomheder og øget sæsonregulering af biogasproduktionen, vil dog mindske andelen af biogas, der skal opgraderes. Omvendt vil øget betalingsvillighed for biogas på naturgasnettet (med VE-beviser) forøge andelen af biogas, der skal opgraderes. En ny kundegruppe kunne være transportsektoren. Men biogassen vil altså også kunne anvendes i kraftvarmeværker, der ikke ligger i nærheden af et biogasanlæg. Fremlagt på biogasseminar Resultaterne fra rapporten Lokal anvendelse af biogas kontra opgradering til naturgassystemet blev præsenteret på Biogasseminar Biogasseminar 2010 blev afviklet 8. september og var Energinet. dk s tredje åbne, årlige biogasseminar. Seminaret tiltrak omkring 150 interesserede tilhørere til aktuelle indlæg og posters fra en lang række aktører i den danske biogassektor. Programmet indeholdt 15 indlæg fordelt på fem sessioner med hvert sit overordnede tema. Temaerne var i år Grøn Vækst, Effektiv indpasning af biogas, Relationer til andre sektorer, Vejledning til nye anlægsprojekter, samt Eksempler på forskellige biogasaktiviteter. Indlæggene kan findes på under Klima og Miljø/Biogas. Analysen Lokal anvendelse af biogas kontra opgradering til naturgassystemet kan hentes på under Gas/ Nyheder. 14 Gasteknik nr\n15 Tillæg til Gasteknik nr. 5 november 2010 Dansk Gas Forenings Årsmøde november 2010 på Hotel Nyborg Strand Velkommen til årsmøde 2010 i Dansk Gas Forening Naturgas dækker i dag både i Danmark, i Europa og på verdensplan rundt regnet 1/5 af energibehovet og kan ikke erstattes af andre energikilder inden for en overskuelig tidshorisont. Tværtimod siger alle prognoser, at naturgasanvendelsen vil vokse, fordi naturgassen i mange tilfælde med fordel kan erstatte de mere forurenende brændsler olie og kul. Omstilling til naturgas er stadigvæk en af de mest effektive måder til hurtigt at nedbringe verdens CO 2 -emission. Endvidere vil naturgasanvendelsen vokse for at dække det globalt stigende energiforbrug som følge af forbedret levestandard og voksende befolkninger. Så naturgas vil fortsat være en meget nødvendig del af løsningen. Det betyder ikke, at vi skal opgive ambitionerne om at omlægge vores energiforsyning til på sigt udelukkende at være baseret på vedvarende energi - men det skal gøres, uden at vi sætter velfærd og forsyningssikkerhed over styr. Eksperterne i regeringens Klimakommission er kommet med deres bud på, hvordan det skal gribes an. Men også det får vi belyst på årsmødet, hvor et medlem af Klimakommissionen vil fortælle om dens resultater. Vi kommer i øvrigt hele vejen rundt om både det politiske perspektiv, forsyningssikkerhed, teknologi og miljø gennem spændende indlæg fra nøglepersoner i den danske energiverden. Vi lover igen et brandaktuelt årsmødeprogram, og jeg glæder mig til at byde rigtig mange DGF-medlemmer og gæster velkommen til to spændende dage på Nyborg Strand. Ole Albæk Pedersen Formand\n16 D G F å r s m ø d e Program torsdag den 25. november : Generalforsamling : Udstillingen åbnes (åbning og udstillerpræsentation) : Frokost-reception på udstillingen (sandwich og vand) Naturgas - en nødvendig del af løsningen.. det politiske perspektiv : Indledning v. Ole Albæk Pedersen, DGF s bestyrelsesformand : Naturgassen i en ny energiaftale. v. folketingsmedlem Lars Chr. Lilleholt, Venstres ordfører på klima og energi. Naturgas - en nødvendig del af løsningen.. forsyningssikkerhed : Fremtidens energimix set i DONG Energy perspektiv. v. Anders Eldrup, adm. direktør, DONG Energy : Hvem skal investere i fremtidens energiinfrastruktur? v. Peder Ø. Andreasen, adm. direktør, Energinet.dk : Naturgassen er en nødvendig del af løsningen. v. Jørgen Henningsen, tidligere EU-toprådgiver og medlem af regeringens Klimakommission : Pause : Udstillernes time (aktuelle indlæg fra udstillerne - side 19) : Pause : Naturgassens rolle på det danske energimarked. v. Bjarke Pålsson, adm. direktør, Naturgas Fyn : Afslutning v. Ole Albæk Pedersen, DGF s bestyrelsesformand 19.00: Festmiddag 2707_elma_add_kedelservice 13/10/09 12:36 Side 1 Varmegaranti Vi garanterer, at vi kan finde minimum 20% i energibesparelser hos enhver virksomhed Gastech-Energi er Danmarks førende leverandør af avanceret brænderteknologi og service. Så vi ved, hvad vi taler om, når vi siger, at der næppe findes den proces, der ikke kan optimeres. Vi samarbejder med verdens førende producenter - bl.a.: Dunphy Combustion Ltd. Eclipse Combustion Bentone North American Mfg. Co. Honeywell Siemens/Ratiotronic rbr messtechnik (Ecom røggasmåleudstyr) Design Levering Installation Service Kontakt os på tlf.: eller mail Så er du godt på vej til at gøre en forskel for dig og for miljøet. SE VORES STORE UDVALG PÅ: CO Detektering Røggasanalyse O 2 måling CO måling Temperatur Røggasmængde 4 Pa test Elma Instruments A/S Ryttermarken Farum Tlf Fax\n17 Program fredag den 26. november D G F å r s m ø d e Naturgas - en nødvendig del af løsningen.. teknik der gør det muligt : Gas og el - det perfekte mix. v. Jacob Østergaard, professor, leder af Center for Elteknologi, DTU : Biogas, forgasningsgas og naturgas - sådan! v. Owe Jönsson, Project Manager R&D, E.ON Gas Sverige : Dansk Mikrokraftvarme - ren energi og sund forretning. V. Bjørn Thorsen, CEO, IRD Fuel Cell Technology : Udstillernes time (aktuelle indlæg fra udstillerne - side 19) : Pause Farvel til udstillingen Naturgas - en nødvendig del af løsningen.. for miljøets skyld : Naturgas er stadig godt for miljøet - Energinet.dk s kortlægning. v. Kim Behnke, sektionschef, Energinet.dk : Feldthaus skruer ned. v. Christine Feldthaus, kommunikationsrådgiver og foredragsholder IRD Fuel Cells hovedsæde i Svendborg : Pause : Årsmødet afsluttes v. Ole Albæk Pedersen, DGF s bestyrelsesformand : Frokost DS 452 TESTET AF DANSK TEKNOLOGISK ISOLERET RØR-PANEL ISOLERET -gør synlige rør usynlige! INSTITUT DGC udfører rådgivning måling afprøvning udvikling inden for energi og miljø med fokus på gasanvendelse. Gabotherm Classic rør-panel er udviklet, så det passer ind i det øvrige interiør i den ældre boligmasse, hvor man ofte har høje træpaneler. VVS-kvalitet fra Langeland Dansk Gasteknisk Center a/s Dr. Neergaards Vej 5B 2970 Hørsholm Tlf\n18 D G F å r s m ø d e Udstillere på DGFs årsmøde BAXI A/S har kondenserende gaskedler findes til alle typer beboelser og varmebehov med i alt 9 modeller, der yder 3,5-110 kw. Kedlerne er bl.a. kendetegnet af høj kvalitet, servicevenlighed og et minimalt elforbrug. Kontaktoplysninger: Tlf Mail: Web: COBALCH ApS Præsenterer følgende på udstillingen: - Patenteret reparation til stålledninger - Lækagesporing og personbeskyttelse - Tætninger til rørgennemføringer - Brandtætninger til rørgennemføringer Kontakt: Rikke Dahlgaard, Tlf: Mail: Web: Dansk Gasteknisk Center A/S er det danske center for gasteknisk rådgivning, udvikling, undervisning og information. DGC arbejder hovedsagelig med naturgas, bygas, biogas, flaskegas og brint. DGC er ejet af de danske gasselskaber. Kontakt: Peter I. Hinstrup tlf Mail: Web: DONG Energy er en af Nordeuropas førende energikoncerner, baseret på at fremskaffe, producere, distribuere og handle energi og tilknyttede produkter i Nordeuropa. Vi omsatte i 2009 for ca. 50 mia. kr., og vi bestræber os på at levere energiløsninger, som er både økonomisk, miljømæssigt og socialt ansvarlige. Se mere på: Elma Instruments A/S er Skandinaviens førende leverandør af håndholdt og transportabelt test- og måleudstyr til bl.a. røggasanalyse, energi- og termografering. På vores stand kan du i år bl.a. se vores nye CO- og naturgasalarmer til boliger. Kontakt: Jesper Adler, telefon: Mail: Web: Elster-Instromet A/S viser et udsnit af et bredt spektrum, som Elster-Instromet Gruppen tilbyder gassektoren. Bl.a. Encoder fjernaflæsning, regulatorserien M2R og laboratoriesikring. Kontakt: Erik F. Hyldahl. Tel.: Web: Flonidan DC A/S beskæftiger sig med udvikling, produktion og salg af måleudstyr, herunder M/R stationer til naturgassektoren. Kontakt: Jørgen Strøm Web: Gashistorisk Selskab præsenterer bøger og plakater fra Gasmuseet, Gasværksvej 2,9500 Hobro. Kontakt: Hanne Thomsen, tlf Den nye singel gas detektor fra GMI Green for go - Indbygget hørlig, synlig og vibrationsalarm - 3 års drift garanti, uden kalibrering - Findes i O2, H2S & CO Hejreskovvej 24B 3490 Kvistgård 18


European Innovation Partnership: Nordjylland rykker frem på sundhedsområdet - NordDanmarks EU-kontor\nEuropean Innovation Partnership: Nordjylland rykker frem på sundhedsområdet\nEt projekt med telemedicin har givet sundhedsområdet i Nordjylland adgang til EU’s innovationsnetværk. Det kan sundhedsområdet i Nordjylland nu høste frugterne af.\nI 2016 blev Region Nordjylland medlem af netværket European Innovation Partnership. Det gjorde regionen med TeleCare Nord projektet. Medlemskabet giver adgang til den nyeste viden fra de bedste aktører på sundhedsområdet. Samtidig kan netværket være med til at sprede de gode erfaringer og sikre bedst mulig pleje for patienter, som bruger telemedicin, i hele Europa.\nDet er EU-kommissionen, som står bag innovationsnetværket. Derfor betyder medlemskabet også, at sundhedsområdet i Nordjylland har fået en bro til nye kontakter blandt universiteter, virksomheder og offentlige myndigheder i hele EU. Det gør det lettere at finde stærke partnere til fremtidige EU-projekter for nordjyske aktører.\nNetværket er en del af Europa-Kommissionens Innovation Union, der er et af flagskibene i EU’s 2020 strategi.


May 13, 2015 July 31, 2017 ~ Karina Petersen\nAlt det lys vi ikke ser af Anthony Doerr fra Politikens Forlag. Udgivet april 2015 på 559 sider – originalsproget er engelsk med titlen All the Light we Cannot See med udgivelsesår 2014. Anmeldereksemplar fra Politikens Forlag.\nDen 6 årige Marie-Laure LeBlanc bor sammen med sin far Daniel LeBlanc, der har en betroet stilling som nøglemand på det naturhistoriske museum i Paris. Da Marie-Laure lider af en sjælden øjensygdom, der gør at hun mister synet i sin tidlige alder begynder hendes far at bygge en minityreudgave af byen og deres kvarter. Han lære hende at bruge modellen visuelt, som hun kan overføre til byens virkelige gader. I et sideløbende parallelt univers introduceres det forældreløse søskendepar Werner og Jutta Pfennig, der bor på et børnehjem i den tyske by Zollverein. Det er en lille by, hvor drengenes fremtid er givet på forhånd med det hårde og farlige arbejde i kulminerne. Krigen begynde at sætte sine spor, og med Tyskland som den herskende statsmagt forandres fremtiden, hvor nye muligheder og ukendte veje åbnes, selv for en forældreløs dreng. Mulighederne og valgene sætter sine dybe spor og forgreninger langt ind i fremtiden.\nMarie-Laure lytter opmærksomt til en fortælling hun høre på en rundvisning på museet om en magisk diament, der er bundet af en forbandelse om den, som besidder diamenten har et evigt liv, men alle omkring personen vil dø. Da forbandelser, myter og overtro ikke høre til af denne verden affejer Marie-Laures far fortællingen, da der ikke findes held eller uheld, men kun de videnskabelige metoder, som forklare verden. Diamanten med navnet “Flammernes hav” får dog vidt strækkende konsekvenser ikke kun for Marie-Laure og hendes far. Marie-Laure er en kvik pige, hvis intellekt styrkes af sin fars små hemmelighedsfulde puslespils huse, som hun får til sin fødselsdag. Det er med kløgt og snilde hun åbner husene, og da hun lære at læse braille skrift er belønningerne vidunderlige litterære gaver.\nVerden snurrer og rumler. Krager skræpper, bremser hvæser, en eller anden på hendes venstre side slår på metal med et redskab der måske er en hammer. Hun går forsigtigt fremad indtil hendes stok rammer ingenting. En rendesten? Et bassin, en kældertrappe, en afgrund? Hun drejer halvfems grader. Tager tre skridt. Nu finder hendes stok en mur. ”Far?” ”Jeg er her.”\nWerner finder en ødelagt radio, som han tager med hjem og begynder sine små reparationer. Han får hurtigt radioen til at virke, og han udvikler sine tekniske færdigheder til, at radioen kan række helt til Paris og England. I takt med at hans evner udvides og hans interesse indskærpes for matematikkens love bryder anden verdenskrig ud. Werner begynder at lave små reparationer for naboer og bekendte, men en dag står et tysk sendebud ude foran døren, og tager ham med. Da Werner har et særligt talent får han tilbuddet om optagelsesprøve på eliteskolen Hitlerjugend, som han tager begejstret i mod, da han drømmer om en anden fremtid end den hans far fik, som døde nede i minernes mørke. Werner bliver en af de heldige drenge, som slipper igennem nål øget, men livet og hverdagen på skolen er hård, og Werners tro på fremtiden vakler – drømmene syntes ikke at være i forening med troen på det rigtige.\nMarie-Laure og hendes far flygter fra Paris, da byen bliver angrebet af tyskernes mange bombe på land og fra luften. Deres rejse er lang og hård, men da de omsider ankommer til den underlige onkel Etiennes hus i Saint-Malo bliver de modtaget med åbne arme af madame Manec. Marie-Laure knytter sig til huset og sin onkel, men da hendes far skal rejse tilbage til Paris, og ikke vender tilbage styrter hendes verden i grus. Tropperne rykker endnu tætter på Saint-Malo, og med Etiennes gemte radio på loftet sætter en lille modstandsbevægelse sine tråde og forgrenede netværk i gang. Etiennes radio har en helt særlig rolle i netværket, men også i Werners barndomsminder fra et helt andet land om helt unikke radioudsendelser, der startede hans drømme og forventninger til fremtiden.\nÅben jeres øjne, konkluderer manden, og se alt hvad I kan se med dem, inden de lukker sig for altid, og så spiller klaveret en ensom sang der i Werners ører lyder som en gylden båd der sejler på en mørk flod, en tonerække af harmonier der forvandler Zollverein: Husene er blevet til tåge, minerne er fyldt op, skorstene er væltet, et urgammelt hav fylder gaderne med vand, og luften damper af muligheder.\nAlt det lys vi ikke ser har en særlig og kompleks struktur, og jeg indvies i det parallelle univers mellem Marie-Laure og Werner, hvor temporaliteten skifter i forgreninger mellem romanens tretten dele. Hovedhandling foregår i årene fra 1934 til 1945, men jeg følger også fordybet med i den sidste del af romanen, hvor de sidste spor strækker sig helt til året 2014. Romanens dele er inddelt i korte kapitler, hvor jeg både spændt og meget berørt følger narrativets handling. Doerr har en særlig evne til, at føre mig tilbage i tiden, hvor jeg opsluges af romans smukke, dybe og poetiske sprog, der er gennemgående i romanen. De korte kapitler og de mange temporale skift øger spændingen i plottet, og har en særlig effekt i min læsning og indlevelse af Marie-Laures og Werners individuelle livshistorier, som til sidst forbindes og forenes med Werners søster Jutta. Romanens meget dybe og poetiske sprog manifestere sig yderligere i beskrivelserne af de mange sansninger, hvor min indlevelse i bogens begivenheder og karakter forstærkes på en måde jeg aldrig før har oplevet.\nRomanens skildringer af de historiske begivenheder står yders skarpt, hvor jeg følger hovedpersonerne i deres barn- og ungdom under anden verdenskrig. Det er ikke kun i Doerrs poetiske og sansemættende sprogbrug der har mange lag, men også romanens plot. Denne historiske roman kan læses på flere måde, hvor der ikke kun fortælles meget i de skrevne ord, men også mellem linjerne. Karaktererne er beskrevet på den fineste måde med en psykologisk dybde, der gør at jeg indlever mig uden hindringer eller snærende bånd i Marie-Laures mørke, men alligevel lyse verden, hvor fantasien fortrylles af lyde, lugte og tanker, og i Werners mange fantasier og drømme om en anden fremtid, end det dybe mørke i kulminerne.\nTyskerens lugt hænger endnu i hendes værelse, en lugt der minder om vanilje. Og noget ubehageligt, råddent. Hun kan ikke høre andet end regnen udenfor og hendes egen puls der banker i tindingerne. Hun knæler så lydløst hun kan, og lader hænderne glide over gulvets ujævnheder. Lyden af hendes fingerspidser der rører spandens metal, er som et slag på domkirkens klokke.\nAlt det lys vi ikke ser er en helt fantastisk, smuk og rørende roman med realistiske skildringer af krigens grusomheder, og om det at kæmpe for at overleve. Marie-Laure og Werner kæmper begge med at takle de mange udfordringer og ubehagelige oplevelser, og det som de har tilfælles er, at de begge søger tilbage i minderne fra før krigens begyndelse, når det grusomme bliver for overvældende. De søger tilbage til trygheden og glæden fra barndommen, hvor der var fred og dejlige oplevelser med deres kære. Alt det lys vi ikke ser er en roman jeg kommer til at genlæse mange gange, da romanen er noget helt særligt. Jeg har aldrig læst en roman, der så smukt og sansemættende skrevet, og jeg har nydt hvert et ord og hver en sætning. Jeg ser allerede frem til snart at genlæse romanen.\nDødens knoglede skikkelse ridder igennem byens gader under dem og standser nu og da sin ganger for at se ind ad et vindue. Med horn af ild i panden og røg pulserende fra næseborene og i hånden en liste fyldt med nye adresser. Først ser rytteren på officererne der træder ud af deres limousiner og går ind på chateauet. Så på de fyldte rum hos parfumehandleren Claude Levitte. Så på Etienne LeBlancs høje mørklagte hus. Rid forbi, sorte rytter. Rid forbi dette hus.\nPosted in Historisk roman\tAnmeldereksemplarBestsellereFiktionHistorisk romanRomance\n‹ PreviousBogkøb i april\nNext ›Stille læsestunder – Det lille hus i den store skov af Laura Ingalls Wilder\n5 thoughts on “Alt det lys vi ikke ser af Anthony Doerr”\nFantastisk anmeldelse af sådan en fantastisk bog. Den er virkelig så velskrevet.\nJa, bogen er så fin og flot skrevet. Åh, mange tak – er glad for at du syntes om den:-)\nHar hørt så mange godt ting om denne bog – bliver nødt til snart at få fingrene i den 🙂\nDet er en helt fantastisk roman! Jeg skal snart genlæse den – sproget er så smukt:-)


Nyt forskningsprojekt: Kan ungdomsfællesskaber gøre ondt?\nEt nyt forskningsprojekt fra Center for Ungdomsforskning skal i samarbejde med Mary Fonden undersøge dynamikken og den sociale trivsel i de ungdomsfællesskaber, som unge indgår i eller står på kanten af.\nSpørgsmålet er, om unges sociale mistrivsel også skabes, udvikles og spredes i unges fællesskaber med hinanden. Voksensamfundet og de unges selv italesætter typisk fællesskaber som noget entydigt positivt, men står det i virkeligheden i kontrast til mange unges oplevelser af fællesskaberne? Det er det vi vil undersøge i studiet, fortæller lektor Maria Bruselius-Jensen fra Center for Ungdomsforskning (CeFU) ved Institut for Kultur og Læring ved Aalborg Universitet.\nHun kommer til at drive projektet sammen med professor Noemi Katznelson samt lektor og souschef Niels Ulrik Sørensen.\n"Vi har brug for at forstå de motiver og mekanismer, der både gør fællesskaber gode og givende for unge, men også dem, som kan føre til mistrivsel. Ved at undersøge unges fællesskaber får vi viden, der udvider vores forståelse, og det stiller os stærkere i arbejdet for at bekæmpe ensomhed og mistrivsel blandt unge," siger Helle Østergaard, direktør i Mary Fonden.\nProjektet stiller skarpt på 14-19-åriges egne forståelser og oplevelser af de fællesskaber, de indgår i, og den sociale trivsel og mistrivsel, de oplever i den forbindelse. I første del af projektet gennemføres omkring 30 individuelle, kvalitative interviews med en bred gruppe unge. Undersøgelsen vil ligeledes inddrage unge og professionelle i udviklingen af oversættelse af resultaterne.\nProjektet vil munde ud i en række konkrete anbefalinger og dialoger med professionelle som fremadrettet vil kvalificere arbejdet med at understøtte ungdomsfællesskaber, som kan styrke unges trivsel og forebygge fællesskaber, som er præget af negative dynamikker. Første del af projektet ventes afsluttet i efteråret 2021.\nMaria Bruselius-Jensen, lektor, CeFU ved Aalborg Universitet: mariabj@hum.aau.dk, tlf.: 93562147\nMikkel Lynggaard, analyseansvarlig, Mary Fonden: ml@maryfonden.dk, tlf.: 60223274\nLagt online 04.03.2021 af Ida Bejder


Effectiveness, Efficiency og Productivity - Lidt stof til sommereftertanke | Ingeniøren\nEffectiveness, Efficiency og Productivity - Lidt stof til sommereftertanke\nAf Frank Faurholt 18. jul 2014 kl. 13:02 1\nHar du undret dig over hvorfor det hedder Overall Equipment Effectiveness (OEE), men Energy Efficiency?\nHar du også lidt svært ved at forklare forskellen på at være effektiv og produktiv?\nHvordan oversættes effektivitet fra engelsk?\nHvis du fx via Google Translate forsøger at oversætte de to engelske ord ”Effectiveness” og ”Efficiency” til dansk, vil du opdage at de begge oversættes til ”Effektivitet”.\nDet har altid undret mig, da betydningen af de 2 engelske ord faktisk er forskellige.\nMangler vi et ord på dansk?\nHvordan skal opgaverne løses?\nPointen er selvfølgelig, at det gælder om først at vælge den eller de rigtige opgave(r) og så løse den/dem så godt som muligt.\nDet lyder jo meget enkelt og ligetil, ja faktisk så banalt, at du sikkert ofte glemmer at stille dig selv disse helt grundlæggende spørgsmål.\nSpørgsmålet er selvfølgelig også hvordan du vælger den eller de rigtige opgave(r)?\nHer vil nogle sige, at det blot gælder om at prioritere, men for at prioritere skal du have klare mål samt en overordnet strategi for at nå dine mål.\nSærligt i store organisationer er det vigtigt, at have fælles mål og strategier.\nDet er i denne strategiproces, at de rigtige opgaver identificeres og prioriteres.\nDette gælder jo både i forhold til din virksomheds overordnede forretningsstrategier, men mindst lige så vigtige i forhold til din produktions- og automationsstrategi.\nMed udgangspunkt i ovennævnte “definitioner” er det jo nu interessant at kikke lidt på Overall Equipment Effectiveness (OEE).\nPasser OEE ind i ovennævnte definitioner, tja….\nOEE-tallet (KPI) er jo et relativt begreb for ”hvor godt” et produktionsapparats kapacitet udnyttes.\nDer tages bl.a. udgangspunkt i:\nAvailability - Hvor stabil er produktionen?\nPerformance - Hvor hurtig er produktionen?\nQuality - Hvor god er produktionen?\nMan kan selvfølgelig argumentere for at OEE primært tager udgangspunkt i hvilke opgaver (delprocesser) en maskine har, men OEE forholder sig jo også til hvor hurtigt og godt opgaverne løses.\nEn del af forklaringen skal dog findes i at OEE udspringer af Lean tankegangen, der bl.a. fokusere på at skabe mere værdi med mindre ressourcer.\nMed dette udgangspunkt, giver det vel igen mening at tale om ”Effectiveness”, da man via lean-analyser identificerer de vigtigste opgaver (Doing the right things), der skaber reelle værdier for kunden og dermed også virksomheden.\nLean er primært et spørgsmål om, at prioritere og sekundært et spørgsmål om at optimere.\nUd fra OEE-tallet (Effectiveness) og den tilhørende analyse, benyttes OEE altså til at forbedre produktionsapparatets ”Efficiency”.\nUdgangspunktet for Energy Efficiency er "Efficiency", altså hvor godt energien udnyttes.\nDet er jo lidt som ved ”hønen og ægget”, da du jo ud fra dine Energy Efficiency resultater skal identificere forbedringspotentialerne og sætte dig nye Energy Efficiency mål for derved igen at forbedre dine Energy Efficiency.\nDet er måske meget godt at vi ”kun” har ordet effektivitet på dansk.\nOmvendt giver de to ord ”Effectiveness” og ”Efficiency” et mere nuanceret billede.\nKonsolidering, standardisering og masseproduktion\nFokus på at gøre ting på nye måder (out of the box)\nKundefokus, fleksibilitet og værdiskabelse\nDet er ligeledes interessant at forholde sig til ”Productivity” og ”Efficiency”, to ord der også på dansk bruges lidt tilfældigt.\nBegge ord bruges i forhold til at beskrive ”hvor godt det går” eller målet for ”hvor godt det skal gå” i fremtiden.\nAndre vil sige at man øger sin produktivitet ved at arbejde mere effektivt.\nSom altid skal der være balance i tingene, således at du både tænker ”Efficiency” og ”Productivity” med i alle dine store og små beslutninger.\nHvis du har mod på det, så læs også denne artikel, hvor OEE beskrives med udgangspunkt i "Effectiveness”, ”Efficiency” og ”Productivity”\nDen 4. Industrielle Revolution / Industry 4.0\nDet er faktisk interessant, at rigtigt mange af de business drivers og teknologiske nytænkninger fra Den 4. Industrielle Revolution / Industry 4.0, passer rigtigt godt med ovennævnte definition af ”Productivity” og lidt skræmmende, at mange af nutidens organisationer og tankegange passer bedre med ”Efficiency”.\nDet er min erfaring, at alene det at diskutere hvad et ord reelt betyder, i sig selv vil være grundlaget for en forbedringsproces for din organisation.\nMange misforståelser, fejl og kvalitetsomkostninger kan ligeledes reduceres, hvis alle er enige om konkrete ords betydning.\nDet kan være en lang og besværlig proces, men min erfaring er, at det er en nødvendig proces, som man aldrig bliver helt færdig med.\nDerfor giver det også god mening, at diskutere hvad fx "Effectiveness”, ”Efficiency” og ”Productivity” betyder.\nDet skulle jo gerne ende med, at du og din virksomhed, gør de rigtige ting på den mest effektive måde, og dermed øger jeres produktivitet og dermed også jeres konkurrenceevne.\nKittel, stakit og kasket\nSidder du nu fortsat og ikke har helt styr på ”Effectiveness”, ”Efficiency” og ”Productivity”, så fortvivl ikke.\nDer er også andre der har udfordringer med at forstå og ikke mindst udtale 3 klassiske ord :-)\nHilsen og fortsat god sommer.\nEmner : AutomationLeanSoftware\nFrank Huess Hedlund 5 år siden\nEffektiv - efficient\nI min verden er en handling / intervention effektiv (effective), hvis den er i stand til at give en høj grad af målopfyldelse. Efficient (efficiency) ser ikke kun på målopfyldelse, men inddrager også resurseforbruget, og udtrykker graden af målopfyldelse per resurseenhed. Begreberne bliver eksempelvis brugt inden for miljøinterventioner, hvor nogle initiativer har symbolværdi, men ikke rigtig rykker noget (de er ikke "effektive"), og hvor nogle interventioner er mere efficiente end andre. Jeg mener, at det på anglificeret godt dansk er acceptabelt at sige "efficient".


Dette indlæg udgav jeg for knap et år siden. Jeg får stadig kommentarer og mails på baggrund af det. Det var ment ironisk - men crossfittere er sku' ikke altid sådan at tage pis på. Nu er jeg vist selv det man kalder en crossfitter og jeg elsker det og kan faktisk også blive lidt irriteret, hvis andre har dårlige meninger og fordomme om det. Indlægget her er et af mine mest læste nogensinde - og for at fejre at jeg nu har dyrket det crossfit i et år, udgiver jeg det igen. Læs og har du eventuelle klager så send dem til min mail ;)\nI stil med dette indlæg har jeg lavet top 10 over de ting jeg hader (læs: elsker mindre) ved crossfit og hele dens verden. Jeg er blevet bidt af crossfit, selvom jeg hver eneste gang tænker: "hvad er det jeg laver her, det er jo alt for hårdt!" - ofte når der er burpees og/eller roning på programmet. Men jeg elsker det alligevel. Det er hårdt, men det er også godt. Sveden løber og du får virkelig brugt dig selv. Derudover elsker jeg at det kun er én time hvor du får tæsk. Faktisk færre minutter fordi der er opvarmning, teknik og øvelserne gennemgås grundigt inden selve træningen spænder af. Men. Der er alligevel nogle ting som jeg finder irriterende, sjove og underlige ved konceptet:\nNår der er "straf-burpees" (der er nok burpees i forvejen, stop det!).\nAlle udtryk og slangs som er forbundet med crossfit. Jeg nævner i flæng: TGU, AMRAP, WOD, EMOTM, DU, DB SNATCH og workouts kaldet "Thank GOD it's monday", The Number of the beast", "Chipper Dipper" og "Annie WHAT?"\nSlogans på t-shirts (ofte båret af mænd fra punkt 1.). Jeg har den seneste måned set: "Crossfit is the shit", "Just fucking do it", "Make it happen" eller den bedste "First I was human, now I am crossfit".\nHoldene der kaldes "HERO". Hvad fanden er det og hvorfor tør jeg ikke?\nAngsten som rammer mig hver gang jeg skal i gang med en workout - seriøst når der står at jeg i løbet af 20 minutter skal lave 50 burpees, hoppe 50 gange på en box og lave 50 chin ups så er min selvtillid helt nede i kælderen.