Pårørendepligt - et nyt ord i kommunens ordbog - Kristeligt Dagblad\nI en fremtid med flere ældre og færre penge til velfærd skal vi vænne os til at tænke og tale på grundlæggende nye måder om den enkeltes forhold til det offentlige. Det mener Aarhus Kommune, som i morgen inviterer til national konference med titlen ”Mere menneske - mindre system”\nDu besøger din gamle far på plejehjemmet, sådan som du ofte gør.\nPå vej ned til hans hyggelige stue hilser personalet venligt på dig. Det er, som om du nærmest er i familie med dem, og du føler dig hjemme her. I dag har du og din far aftalt, at I skal en tur på bymuseet, hvor han holder meget af at komme.\nMen det er ikke bare jer to, der skal af sted. Som så mange gange før har du inviteret fire andre beboere med. De sidder i kørestol alle fire, og to af dem er temmelig demente, men de har jo også brug for at komme lidt ud.\nEt par medarbejdere fra plejehjemmet tager med, og selv efter en lang dag på jobbet kan du godt klare at gå på museum med fem gamle medborgere, der alle er over 80. Du påtager dig din pårørendepligt med glæde.\nSådan kan et plejehjemsbesøg måske forme sig i fremtiden, mener Hosea Dutschke, direktør for Sundhed og Omsorg i Aarhus Kommune. Pårørende til syge og gamle skal mere på banen og tage mere ansvar, i takt med at der bliver flere ældre og færre penge til offentlige ydelser. Man kan ifølge Dutschke kalde det en ”pårørendepligt”.\n”Det, vi skal have mere af, er fællesskab på det åndelige og sociale niveau. Vi skal styrke de kærlige, sociale relationer,” siger han. ”Det handler ikke om, at de pårørende skal udføre praktiske plejeopgaver, men om, at de i højere grad skal være en del af for eksempel plejehjemmet og engagere sig mere.”\nAarhus Kommune vil sætte nye ord på forholdet mellem borgerne og det offentlige blandt andet med visionsoplægget ”Kærlig kommune” og inviterer i morgen til en national konference med titlen ”Mere menneske - mindre system”.\nAnnemarie Zacho-Broe, som er sundhedschef i Aarhus Kommune, siger:\n”Der er brug for et paradigmeskifte i den kommunale forvaltning - en ny måde at tale på om alt det, der handler om medborgerskab, frivilligt arbejde og de pårørende,” siger hun.\nDe poetiske ord om kærlighed følges imidlertid af håndfaste nedskæringer, der ikke nødvendigvis opleves som kærlige af alle borgere. I den seneste fireårige valgperiode sparede byrådet i Aarhus 340 millioner kroner inden for området Omsorg og Sundhed, og Aarhus har samme demografiske og økonomiske udfordringer som alle andre danske kommuner: Fra 2007 til 2012 steg andelen af ældre over 65 år i kommunen fra 11 til 13 procent, men samtidig faldt andelen af ældre borgere, der modtager hjemmehjælp fra 29 procent i 2008 til knap 18 procent i 2013.\n”Det er en kendsgerning, at der ikke er så mange midler at gøre med, som der har været,” siger den forhenværende rådmand for Sundhed og Omsorg, Dorthe Laustsen (SF), der har været med til at udarbejde visionen om den kærlige kommune.\n”Som rådmand syntes jeg, der var for få penge til området, og det synes jeg stadigvæk, men når virkeligheden er sådan, så er vi nødt til at få noget godt ud af det, vi har.”\n”I en årrække har vi været tilbøjelige til automatisk at henvende os til kommunen, når vi havde brug for hjælp, mens næstekærligheden og det med at kere sig om hinanden er blevet skubbet i baggrunden. Måske er det ikke så galt, at vi bliver nødt til at tænke anderledes,” siger hun.\nDe pårørende kommer uvægerligt til at spille en vigtigere rolle i omsorgen for de syge og svage, i takt med at den kommunale service tynder ud.\nI Ældre Sagen advarer pårørendekonsulent Marie Lilja Jensen imidlertid mod at tro, at der er mange ekstra ressourcer at hente der.\n”Der er efterhånden flere og flere, som følger deres gamle forældre til lægen eller hjælper med at gøre rent på plejehjemmet, uden at det er et krav. Og mange pårørende til ældre med behov for pleje gør allerede en stor indsats, samtidig med at de passer deres arbejde. Det vil samfundet rigtig gerne have, de bliver ved med meget længe, men større ansvar for syge og gamle er svært at forene med de krav, der er på arbejdsmarkedet i dag,” siger hun.\nMarie Lilja Jensen påpeger, at man heller ikke kan forvente, at pårørende, der bor sammen med en handicappet eller dement ægtefælle, kan påtage sig meget mere plejearbejde. Alzheimerforeningen har lavet en undersøgelse, som viser, at ægtefæller til hjemmeboende demente bruger op til syv timer om dagen på pleje. Det kan nogle klare, men ikke alle, og det må ikke blive normen eller ligefrem en pligt, mener Marie Lilja Jensen fra Ældre Sagen.\n”Det er utroligt hårdt og nedslidende, og det kan ende med, at den pårørende selv bliver syg af det, og det er der ikke noget vundet ved,” siger hun.\nDen forhenværende rådmand i Aarhus Dorthe Lausten er i dag selv bruger af den kommunale omsorg, hun før var politisk leder af. Efter en alvorlig trafikulykke sidder hun i kørestol og er afhængig af hjælp, både når hun står op, og når hun går i seng. Selvom hendes mand støtter hende på mange måder, har hun ikke lyst til, at han skal tage sig af hendes personlige pleje.\n”Det er ikke den måde, vi har valgt at være sammen på, og det ville ændre forholdets karakter, hvis han skulle hjælpe mig med det. Det er vigtigt, at de pårørende er der på det menneskelige og følelsesmæssige plan, men hvis de skal tage sig af plejeopgaver, som måske kan være direkte ubehagelige, så belaster det forholdet,” mener hun.\nDet gør ord som ”pårørendepligt” også. Det lyder for meget af dårlig samvittighed, mener Dorthe Lausten. Hendes afløser i rådmandsstolen, Jette Skive (DF), synes heller ikke om ordet.\n”Pårørendepligt er ikke noget, jeg går ind for. Jeg mener, vi skal lade de pårørende komme til og yde den hjælp og støtte, de gerne vil yde. Men vi skal respektere deres grænser. Deres indsats skal være frivillig,” siger hun.\nDerfor håber hun, at hendes byrådskolleger i stedet for at satse mere på de pårørendes hjælp vil lytte til hendes ønsker om at stoppe nedskæringerne.\n”Vi er nået dertil, hvor vi ikke længere kan spare og effektivisere os ud af problemerne. Der skal flere penge til. Vi kan ikke være andet bekendt.”\nStoltheden og venligheden er slående på Færøerne


Lærernes dag: Hurra for alle verdens undervisere - GoTutor\nLærernes dag: Hurra for alle verdens undervisere\nDet er en helt særlig dag i Danmark! Vi fejrer nemlig en række mennesker, som gør en helt speciel indsats og er medvirkende til at udvikle det danske samfund. I dag er det d. 5. oktober, hvilket betyder, at vi fejrer den internationale lærerdag. Her hylder vi skolelærernes indsats og deres store betydning for den enkelte elev og samfundet.\nDet er FNs organisation UNESCO, der står bag initiativet. UNESCO er en organisation for uddannelse, kultur, kommunikation og videnskab.\nLærernes dag er en international festdag, som ikke kun fejres i Danmark, men i hele verden. I over 100 lande fejres lærernes dag. Her fokuseres der på lærernes vitale rolle; både som underviser og som medvirkende til, at børn og unge bliver ledt på rette vej i samfundet.\nLærernes dag er blevet fejret siden den 5. oktober 1994\nDagen blev oprettet af UNESCO\nDagen bliver fejret verden over. Fokus er på lærerens vitale rolle både som underviser og vigtige rolle i samfundet.\nDet er det internationale lærerforbund, Education International, som hvert år koordinerer lærerdagen. I Danmark er det Danmarks Lærerforening og IBIS, der arrangerer lærernes dag.\nHos GoTutor bruger vi dagen på at hylde alle vores undervisere – uden dem ville vores koncept slet ikke være muligt. Det er dem, der fortjener den fulde ære for vores bedrift. Den indsats, de gør hver dag ude i familiernes hjem, er fuldstændig fantastisk og drevet af rendyrket passion og medmenneskelighed.\nVi har i forbindelse med lærernes dag spurgt en af vores undervisere, hvad der gør ham til en god underviser. Knut Ibæk Topp Lindenhoff underviser i de naturvidenskabelige fag:\n"Det, der gør mig til en god lærer, er, at jeg elsker at fremlægge naturvidenskaben for alle og dele min passion. Det gør jeg blandt andet også frivilligt i min fritid. Her underviser jeg på en camp i naturvidenskab. Jeg elsker at undervise, og jeg elsker at andre får den samme glæde for naturvidenskab"\nEn god lærer kan være mange ting, og der er ofte mange forskellige holdninger til, hvad en god lærer er. Hos GoTutor er det vigtigste evnen til at kunne skræddersy forløbet ud fra de forskellige behov, der foreligger:\n“En god lærer er en person, som hurtig kan fornemme, når en eller flere er bagud, og derefter reagere på dette. Det er desværre et stort problem, når enkelte elever bliver tabt i klasseundervisningen. Fordi eleven ikke altid selv tør sige, når han/hun ikke kan følge med, er det vigtigt, at man som lærer hurtigt kan reagere. Når læreren har reageret, er det næste at få eleven på rette spor igen” - Mads Christensen, direktør hos GoTutor.\nLidt om lærerne fra GoTutor\nAlle vores lærere hos GoTutor er udvalgte ud fra deres faglige og pædagogiske egenskaber. Vi har håndplukket de mest talentfulde universitetsstuderende, som alle også har gennemført vores interne uddannelse. Du kan derfor være sikker på, at du bliver tilknyttet en af landets dygtigste lektiehjælpere. Vi ved, hvor vigtigt venskabet og kemien mellem elev og underviser ligeledes er for et effektivt mentorforløb.\nVi har et ønske om at hjælpe og motivere børn og unge til en god fremtid i det danske uddannelsessystem. Vores mission er at hjælpe vores elever til bedre skoletrivsel og give dem succesoplevelser, der på ny vil gøre det sjovt at gå i skole. Derfor opfatter vi os selv som værende ikke kun undervisere, men også mentorer, der kan vejlede og hjælpe dit barn godt videre.\nTAK til alle lærere! Både hos GoTutor og i alle andre uddannelsesinstitutioner. Både i Danmark og i udlandet. I gør en helt unik indsats og har en afgørende og meget vigtig rolle for vores alles fremtid.\nLærernes dag hurra for alle verdens undervisere


Her er 3 EM-apps, du b�r have inden i aften - Politiken.dk\nHer ind�nder du Danmarks suver�nt v�rste luft Nettet 9. jun. 2012 KL. 14.00\nHvis du vil følge med i EM i fodbold, er her tre gode muligheder til mobiltelefonen.\nEM er over os. I aften g�r det l�s p� Metalist Stadium i Kharkiv i Ukraine. Danmark m�der Holland i sin f�rste kamp ved EM-slutrunden i fodbold i Polen-Ukraine. Vi har fundet 3 apper, der kan assistere med liveresultater, holdopstillinger, spillerinfo, EM-nyheder og meget mere. Uefa’s egen EM-app\nI denne officielle EM-app fra Uefa er der en fin oversigt over de deltagende nationer, deres spillere og diverse statistik. Det er muligt at v�lge, hvilke hold man �nsker at f�lge, og s� f� live opdateringer undervejs via de s�kaldte push-beskeder, der dukker op p� ens smartphone, n�r der scores i ens ’favorit’-kampe. Du kan desuden se nyheder, fotos og videoklip fra slutrunden. Uefa’s officielle EM-app, Euro 2012, kan hentes gratis i App Store og p� Google Play. Dansk EM-app\nDenne dansksprogede EM-app byder blandt andet p� kampplan, resultater, holdopstillinger, oplysninger om v�rtsbyerne og deres stadioner. Mod 6 kroners merbetaling slipper man for reklamer, og det er muligt at tilf�je kampe til sin kalender og se enkel statistik p� spillerne. EM-2012 kan hentes gratis i App Store og p� Google Play. Find n�rmeste storsk�rm\nCarlsberg har udviklet en st�rre EM-app, der kan en masse. Du kan som i de to tidligere n�vnte apper f�lge med i kampene, se stillinger, f� EM-nyheder, se videoer og meget mere. En smart feature ved denne app er, at man via smartphones indbyggede gps kan finde den n�rmeste bar, som viser EM p� storsk�rm. Carlsberg Euro 2012 kan hentes gratis p� App Store og p� Google Play.FACEBOOKBliv ven med Politiken\nHer er tre rygestop-apper\n10. nov 07.00\nMobil-app skal stoppe k�restevold 01. jun 16.00


Øko-omlægningstjek til alle landmænd i Middelfart | Økologisk - nyt om udviklingen\nØkologisk Landsforening giver landmænd, der ønsker det, et omlægningstjek, hvor de kan vurdere mulighederne for at blive økologiske. Arkivfoto: Økologisk Landsforening\nØko-omlægningstjek til alle landmænd i Middelfart\n06. februar 2020, 13:25\nDer er efterspørgsel på økologiske fødevarer og et ønske om at passe godt på vores drikkevand. Derfor vil Middelfart Kommune sammen med Økologisk Landsforening tilbyde landmænd, der ikke allerede er økologer, at få et gratis, uforpligtende omlægningstjek af deres bedrift.\n- Forbrugerne vil have mere økologi, så for mange landmænd er der et økonomisk potentiale i at lægge om til økologi. Det vil vi gerne gøre opmærksom på. Også fordi flere økologiske bedrifter vil bidrage til at skåne grundvandet for pesticider og lignende. Så jeg håber, at mange lokale landmænd vil tage imod tilbuddet om et omlægningstjek, siger Morten Weiss-Pedersen (K), der er formand for Miljø- og Energiudvalget i Middelfart Kommune.\nMiddelfart Kommune er grøn vækstkommune og arbejder målrettet for at fremme den grønne omstilling.\nEt omlægningstjek består i et besøg af en landbrugsfaglig økologikonsulent, som sammen med landmanden gennemgår gårdens produktions- og afsætningspotentiale i en økologisk version.\nLandmændene vil i løbet af de kommende dage modtage et brev i deres e-boks med tilbuddet. Der vil senere blive fulgt op med telefonisk kontakt.\nPå få måneder har ØkologiRådgivning Danmark autoriseret 2.500 ha til økologisk drift. Med et øget areal kan økologer dyrke mere bælgsæd og gøre sig mere uafhængige af markedsprisen på protein\n24-09-2020 2 minutter ØkologiRådgivning Danmark


Den røde overlever på rådhuset | Netavisen Pio\n”Jeg er ikke færdig med at kæmpe for nogle af de ting, som jeg blev valgt på, ” lyder det fra SF’s københavnske borgmester, Sisse Marie Welling\nKøbenhavns sundheds- og omsorgsborgmester, Sisse Marie Welling (SF).\n25. november 2020 - 16:57\nDet er snart fire år siden, at jeg senest interviewede Københavns sundheds- og omsorgsborgmester Sisse Marie Welling (SF). Hvilket selvfølgelig siger noget om, at København er en nyhedsørken, der kun blomstrer op hvert fjerde år, nemlig når der er kommunalvalg. Eller hvis overborgmesteren vender op og ned på Rådhuset ved at trække sig fra posten efter anklager om seksuelle krænkelser.\nDen gang havde Sisse Marie Welling kort forinden overtaget posten som SF’s spidskandidat fra sundheds- og omsorgsborgmester Ninna Thomsen, der havde valgt ikke at genopstille, og Alternativets fremgang i meningsmålingerne truede med at resultere i, at folkesocialisterne for første gang siden 1982 måtte flytte ud af borgmesterkontoret.\nSådan gik det som bekendt ikke. Ganske vist fik Liste Å sin første, og hidtil eneste, borgmester. Men Sisse Marie Welling fastholdt SF’s nøgler til kontoret.\nI dag er den kun 34-årige sundheds- og omsorgsborgmesteren i stedet den eneste politiske overlevende af de røde spidskandidater. Frank Jensen har trukket sig som overborgmester, Alternativets kultur- og fritidsborgmester Niko Grünfeld trak efter blot et år på posten, og Enhedslistens teknik- og miljøborgmester Ninna Hedeager Olsen genopstiller ikke. Men det gør Sisse Marie Welling. Altså genopstiller.\n”Jeg er ikke færdig med at kæmpe for nogle af de ting, som jeg blev valgt på, ” siger sundheds- og omsorgsborgmesteren i et interview med Netavisen Pio.\nTing som også kunne blive bedre i byen\n”København er en by i rivende udvikling, men der er også masser af ting, som kunne blive bedre i byen.”\nBilerne skal ud af byen\nFra borgmesterkontoret, som er det største af de i alt syv af slagsen (inklusiv overborgmesterens), har Sisse Marie Welling udsigt over Rådhuspladsen og trafikken på H. C. Andersens Boulevard. Netop luftforurening fra byens biler og brændeovne er det første, hun nævner, som kan – og bør – gøres bedre.\nI 2016 afslørede en rapport fra Nationalt Center for Miljø og Energi (DCE), at luftforurening er årsag til, at der hvert år dør 550 personer for tidligt i København. Samtidig er luftforureningen medvirkende årsag til 20.000 tilfælde af kronisk bronkitis, astma, luftvejslidelser, hjertesvigt og lungekræft. Ved et for tidligt dødsfald tabes i gennemsnit 10 leveår.\n”Hvis man følger en debat på Rådhuset, så er det noget af det, som vi diskuterer rigtig meget,” siger Sisse Marie Welling.\nBilerne, som får lov til at komme først\n”Sindene kan virkelig komme i kog, når vi diskuterer, hvor mange biler, som der er plads til i byen. Men der er ikke tvivl om, at der kommer færre biler i fremtiden. Vi er nødt til at indrette en by, der eksisterer mere på samme måde som brokvartererne (fælles betegnelse for den del af det centrale København, der blev bebygget efter nedlægningen af voldene, red.): Nemlig hvor størstedelen af beboerne ikke ejer deres egen bil og cyklen er det foretrukne transportmiddel. For det er jo københavnernes foretrukne transportmiddel. Men hvis du kigger på vejarealet - og hvor meget plads vi bruger på parkeringspladser - så er det bilerne, som får lov til at komme først.”\nSisse Marie Welling vil dog ikke komme med ”færdiglavede projekter”. I stedet vil sundheds- og omsorgsborgmesteren overlade det til trafikforskerne at finde ud af, hvordan målet om færre biler bedst bliver til virkelighed.\nTilflytter fra Aarhus\nSelv har Sisse Marie Welling aldrig haft en bil (hun har nu heller ikke noget kørekort), siden hun som 19-årig flyttede fra Aarhus til København. I stedet tager sundheds- og omsorgsborgmesteren cyklen på arbejde hver dag fra Amager, hvor hun bor med sin mand og to børn.\nFaren var pædagog og moderen socialrådgiver og selv om ingen af forældrene var politiske aktive, så fulgte de nøje med i, hvad der skete i samfundet. Aftensmaden blev serveret tidligt, så familien kunne nå at se TV-aviserne - ja, i flertal - og vende verdenssituationen og allerede som 13-årig blev Sisse Marie Welling politisk aktiv. Først i elevrådsarbejde, og siden Danske Gymnasieelevers Sammenslutning (DGS) og SF Ungdom (SFU), hvor hun i en periode sad i landsledelsen.\n➜ Læs også:Sophie Hæstorp Andersen efterfølger Frank Jensen som spidskandidat\nEfter at være flyttet til København, hvor Sisse Marie Welling læste historie på universitet (hun blev færdig i 2017), blev hun i 2009 første gang valgt til Borgerrepræsentationen.\nUnder formandsvalget i 2012 støttede Sisse Marie Welling den tabende kandidat, Astrid Krag. Men modsat mange af Astrid Krags støtter, som forlod SF til fordel for Socialdemokratiet (hvilket hun også selv endte med at gøre), så blev Sisse Marie Welling.\nNaturligt for mig at blive i SF\n”Jeg synes, det er mere relevant at spørge, hvorfor de andre ikke blev,” som Sisse Marie Welling efterfølgende har svaret TV Lorry på spørgsmålet om, hvorfor hun ikke også gik. ”Jeg har altid været SF'er, og jeg havde også været SF'er i rigtig mange år før det formandsvalg, så det har altid været helt naturligt for mig at blive i SF.”\nI dag fremhæver Sisse Marie Welling – udover kampen mod bilerne – kampen for en lige sundhed som sin, og SF’s, mærkesag. Som sundheds- og omsorgsborgmesteren udtrykker det, så rummer byen både en stor mangfoldighed og en stor ulighed.\n”Din pengepung skal ikke afgøre, om du får den rette behandling,” siger Sisse Marie Welling med henvisning til, at mennesker som går ned med stress, angst og depression i dag kan se langt efter gratis behandlingstilbud og ventetidsgarantier.\n”Jo mere udsat du er, jo større er risikoen for, at du får de her sygdomme – og at du ikke vil have råd til at betale for den rette behandling.”\nFrank Jensen plejede ganske vist at fremhæve, at magasiner som Wallpaper og Monocle har kåret København som verdens bedste by. Men københavnerne er ikke klicheen om de højtuddannede og -lønnede macchiato-drikkere. Eller ikke kun. I det seneste årti er hovedstaden er blevet mere opdelt og de rigeste områder er stukket at, mens de fattigste er stået stille.\nSisse Marie Welling ynder at påpege, at gennemsnitsalderen falder med syv år for en mand, når han kommer fra Indre By og krydser Dronning Louises Bro til Nørrebro.\n”Når man snakker udligningsreformer og det store billede, så lyder det som om, at København mest består af millionærer,” siger sundheds- og omsorgsborgmesteren.\nDem skal der også være plads til\n”Men det ved københavnerne godt ikke er virkeligheden. Vi har masser af sociale problemer og en meget forskellig befolkning. Dem skal der også være plads til i fremtiden.”\nI 2017 analyserede Arbejderbevægelsens Erhvervsråd da også Danmarks fattigste postnumre og fandt frem til, at netop Nørrebro – lige midt i København – med en gennemsnitlig indkomst på 194.338 kroner va placeret som det 5.-fattigste postnummer i Danmark. Nordvestkvarteret i København var med 199.131 kroner lige efter som nummer syv. Hvis Nørrebro var en kommune, ville den være Danmarks fattigste.\nFrank Jensens arv\nHer og nu har Frank Jensens afgang efterladt et politisk vakuum på rådhuset. Alle afventer, hvad Socialdemokratiets spidskandidat, formanden for Region Hovedstaden Sophie Hæstorp Andersen, vil med København, og hvem Enhedslisten vælger som sin spidskandidat.\nFrank Jensen søgte det brede samarbejde i Borgerrepræsentation – baseret på SF, De Radikale og Venstre - og i den seneste valgperiode var spørgsmålet under de årlige budgetforhandlinger mest, om Enhedslisten og Alternativet ville være med i en aftale (det ville de ikke i den seneste).\nDet betød blandt andet, at Sisse Marie Welling - sammen med Frank Jensen – kunne sikre, at den store post i budgettet er, at der er afsat 449 millioner kroner til at indføre minimumsnormeringer i København allerede fra 2022 og ikke først 2025, sådan som Folketinget har lagt op til. Fra det år skal alle daginstitutioner i København således have maksimalt tre børn per voksen i vuggestuen og seks børn per voksen i børnehaven. Normeringen i de københavnske vuggestuer er i dag 3,2 børn per voksen i vuggestuer og 6,5 børn per voksen i børnehaver.\nDen samme pragmatiske tilgang gør også, at Sisse Marie Welling ikke nødvendigvis har tænkt sig at pege på Sophie Hæstorp Andersen som overborgmester efter det kommende kommunalvalg. SF og Enhedslistens plejer at gå sammen til konstitueringsforhandlingerne, og hvis Liste Ø bliver det største parti, vil folkesocialisterne være til at forhandle med.\n”Når vi går til konstitueringsforhandlingerne, så kæmper vi for at få så meget indflydelse som muligt,” siger sundheds- og omsorgsborgmesteren.\nMan skal respektere vælgerne og demokratiet\n”Det vil være styrende, og så må vi se, hvem vælgerne peger på som det største parti. Man skal respektere vælgerne og demokratiet, så jeg vil forholde mig til den Borgerrepræsentation, som de sammensætter.”\nFotografierne på væggen\nNår Sisse Marie Wellings borgmesterkontor er det største på rådhuset skyldes det, at sundhedsborgmesteren i tidernes morgen også drev kommunens sygehuse.\nPå den ene væg hænger fotografier af Sisse Marie Wellings forgængere og herunder Københavns første kvindelige borgmester, kvindesagsforkæmperen og socialdemokraten Edel Saunte, som fik posten i 1962. Edel Saunte havde som borgmester for Magistratens 2. afdeling ansvaret for sundhedsvæsnet i byen og for kommunens beboelsesejendomme.\nOg så har sundheds- og omsorgsborgmesteren fundet et fotografi frem fra arkiverne.\nDet er det første møde i Borgerrepræsentationen, hvor der er kvinder tilstede, og datoen er den 1 april 1909. Ved siden af hænger et fotografi, som er taget præcist 100 år senere, nemlig den 1. april 2009, hvor Ritt Bjerregaard (S) ledede mødet som overborgmester.\n”Det er rart at blive mindet om, hvad rådhuset er for et hus,” siger Sisse Marie Welling.\n”Det er jo et sjovt hus, hvor der stadigvæk kun er et herretoilet i Borgerrepræsentationen. Så det er rart at blive mindet om historien.”\nBaseret på disse emner: Sisse Marie Wellling | Frank Jensen | Sophie Hæstorp Andersen\nFed plan: Københavnsk socialdemokrat vil legalisere hash


På neglene – Magic | Polishing Life\nPå neglene – Magic\nJa, jeg har jo en svaghed for koral. Særligt her om sommeren. Derfor har Magic fra Mavala også prydet mine negle en del den sidste tid. Den er perfekt, ikke bare pga. farven, men også fordi den er til den diskrete side. Og det kan jo også være meget rart engang imellem. Derudover har den lidt perlemor/shimmer i sig, hvilket gør den anderledes end de andre koralfarvede lakker, jeg har.\nJeg er altså vild med farven, men det er ikke den nemmeste lak at arbejde med. Den har en tendens til at lægge sig ujævnt på neglen, fordi det er lidt svært at få den helt rigtige mængde lak på penslen. Derudover striber den lidt, hvilket man også kan se på billederne herover. Og fordi lakken er så lys, skal der 3-4 lag til at dække helt.\nMen som sagt, jeg er fan. Jeg er så vild med farven, at jeg gerne bruger den igen og igen.\nKoralfarvet neglelak, Mavala Magic, Mavala neglelak, pastelfarvet neglelak, sommernegle, Sommerneglelak\t2 kommentarer\n« På neglene – My Chihuahua Bites\nKomfort frem for skønhed »\n2 thoughts on “På neglene – Magic”\n24. juli 2015 at 09:26\nNeglelakken hedder Magic 🙂\npå neglene Magic den 21 februar hvad farve og nr har den, den er jeg vild med på de øverste billeder, jeg tror den er coral den kommer frem når jeg trykker nede til højre på mavala 1, til højre.


Tandemspring for dig der tør – 3-Timer\nTandemspring for dig der tør\nKunne man tænke sig at prøve et tandemspring, så kan det være en god ide at se nærmere online, for her finder man forrygende priser indenfor tandemspring, og det er både muligt i Danmark, men også udenfor de danske grænser. Så uanset, hvad man er interesseret i, så har man alletiders mulighed her og nu. Se derfor nærmere på de mange forskellige sprinformer, som der findes og tjek de gode priser ud, og slå til de gode tilbud. Et tandemspring er virkelig en oplevelse for livet, og har man modet, så skal man helt sikkert “kaste sig ud i det”.\nEn rigtig god hjemmeside med spændende aktiviteter\nLeder man efter en god hjemmeside, hvor man kan finde en masse spændende aktiviteter, så kan det være en god ide at se nærmere på dette link, som findes lige her http://dropzonedenmark.dk/tandem/. Herinde kan man finde faldskærmsudspring, og endda til super gode priser. Så er man interesseret i at give en opleve for livet til en, som man ved ville sætte pris på det, så vil det være en god ide at tjekke ovenstående hjemmeside ud, og gøre en god investering i sådan et spring.\nFaldskærmsudspring er helt sikkert en god ide at se nærmere på på ovenstående hjemmeside, for her finder man de bedste priser. Man kan også finde andre fede oplevelser, og aktiviteter, som er sjælne på ovenstående hjemmeside. I og med priserne er fornuftige, er det bare med at slå til i dag.\nMan kan være sikker på en høj sikkerhed hos ovenstående link, så tøv ikke på grund af dette. De har mange års erfaring og en god rate for sikkerheden, og skifter hver uge nyt udstyr. Se derfor nærmere på dette, og prøv noget, som man bestemt ikke prøver hver dag, med mindre man er instruktør. De gode priser findes online her og nu.


Aalborg Kommune gav ikke de rigtige oplysninger | TV2 Nord\nAalborg Kommune gav ikke de rigtige oplysninger\nEn virksomhed står med en regning på knap en halv millioner kroner, efter en mislykket handel med kommunen. Nu udtaler Aalborg Kommune sig i sagen.\n17. dec 2015, kl. 07:09\nAalborg Farve og Lak ville tilbage i efteråret 2014 købe en grund af kommunen til udvidelse af deres virksomhed. Handelen var næsten i hus, da virksomheden selv finder ud af, at grunden er fredet af naturbeskyttelseslovens paragraf 3. Den måtte derfor IKKE bebygges.\nDet er kommunerne, der har ansvaret for at registrere beskyttede arealer, men virksomheden havde intet fået at vide af Aalborg Kommune. Nu står de tilbage med en kæmpe regning for spildt arbejde af arkitekter og ingeniører.\nDet har været registreret ovre ved os, men der har været noget intern formidling, der har gjort, at de oplysninger lå ikke, da man solgte grunden, siger rådmand for By – og Landskabsforvaltningen i Aalborg Kommune Hans Henrik Henriksen.\nDe to parter blev enige om at søge om dispensation til at bygge på grunden. En dispensation der var et år om at nå frem. I mellemtiden har Farve og lak grossisten fået lov til at trække sig fra aftalen. De var på grund af pladsmangel NØDT til at finde anden løsning.\nDen her sag endte i Naturklagenævnet, og der er vi ligesom ikke herre i det hus fra Aalborg kommunes side, forklarer Hans Henrik Henriksen.\nAalborg Farve og lak hænger stadig på regningen på knap en halv million kroner for spild arbejde, fordi Kommunen ikke oplyste, at de var ved at sælge en grund, der ikke måtte bebygges. Penge som virksomheden vil have kommunen til at refundere på grund af fejlen.\nVi har en dialog med Aalborg Farve og Lak, men jeg vil ikke stå her foran kamera og love, at der bliver noget kompensation. Vi har en god dialog, og så må vi se, hvad udkom der bliver af det, siger rådmand for By – og Landskabsforvaltningen i Aalborg Kommune Hans Henrik Henriksen.\nSå bliver det forhåbentligt sidste gang en fredet grund bliver sat til salg som byggegrund.\nVi har faktisk her i efteråret registreret al vores paragraf 3 natur, så forhåbentligt så er det hele registreret, men jeg vil ikke stå og love, at fejl ikke kan opstå.


Børnerådet anerkender isolationsfængsling af 15-årig pige\nNyheder Skrevet af Administrator | 26.01.16 | 22:06\n26.01.16 / 21:05\nJo længere tid en 15-årig pige fra Kundby er varetægtsfængslet i isolation, jo større er risikoen for, at hun tager skader.\nAlligevel lyder det fra Børnerådet, at der kan være så alvorlige kriminalsager, at myndighederne ikke har andet valg end helt at forhindre, at den sigtede har kontakt til omverdenen, siger formand Per Larsen til Ritzau.\n- Min indgangsbøn er, at børn skal ikke skal i fængsel og slet ikke i isolation, siger han og fortsætter:\n- Men hvis der er behov for, at der ikke bliver videregivet oplysninger fra den varetægtsfængslede, må vi bøje os i støvet, når domstolene vurderer, at isolation er nødvendigt.\nDen 15-årige pige er sigtet i den såkaldte Kundby-sag. Hun blev 14. januar varetægtsfængslet frem til 9. februar. I første omgang blev pigen fængslet i isolation frem til 26. januar, men Retten i Holbæk har tirsdag forlænget isolationen frem til 9. februar.\nFør Per Larsen overtog jobbet som formand for Børnerådet, har han selv i mange år arbejdet i politiet. I flere år varetog han jobbet som chefpolitiinspektør for Københavns Politi.\n- Jeg har altid haft det standpunkt, at det ikke hjælper ret meget at putte børn i fængsel. Men på den anden side, har vi jo ikke fundet noget, der kan erstatte det og har den samme effektive effekt, siger han.\n- Derfor bliver vi nødt til at acceptere, at sådan er tingenes tilstand. Efterforskningen får meget dårlige kår, hvis vi slet ikke kan bruge varetægtsfængslingssystemet.\nPer Larsen hæfter sig også ved, at dommeren i Kundby-sagen "føler sig tryg" ved de forhold, pigen er fængslet under.\n- Jeg har fået beskrevet de forhold, som hun sidder fængslet under, og jeg føler mig tryg ved de forhold, sagde hun til de fremmødte pressefolk.


courgette Arkiv - Side 2 af 3 -\n06 juni, 2014 / 3 Comments\nSpaghetti med squash, bacon og créme fraîche\nMere courgette eller squash eller hvad de nu hedder? Ja, for det er højsommer, og det betyder squashtid.\nNu sidder jeg i gråvejr på Meyers Deli og drikker kaffer og arbejder, men jeg kan sagtens genkalde mig den varme aften i Tourrettes sur Loup, hvor vi var kommet hjem fra vores lille metaferie i Piemonte og havde lækre sager med hjem fra markedet i Sanremo. Vi var lidt trætte, så det skulle være en rimelig hurtig ret, der kunne laves med de courgetter og courgetteblomster, jeg havde købt, og så hvad der ellers var i køkkenet i forvejen. Og lucky me – der var både bacon, fuldfed og fantastisk sexet creme fraiche d’Isigny, dejligt tyk spaghetti og de aromatiske citroner fra det lille træ i haven udenfor køkkenvinduet. (mere…)\n30 juli, 2013 / 2 Comments\nHvis jeg havde en have, ville jeg forsøge mig med en urtehave og her ville jeg som noget af det første plante forskellige slags courgetter. Selv om de ikke smager af ret meget, så er jeg vild med dem. På samme måde som pasta og brød, kan courgetter bære andre smage frem på skønneste vis. Og så er der mange slags, som har forskellige konsistens, udseende og smag. Og jeg har hørt, at de er rimelig low maintenance, for det vil være et krav. (mere…)\n26 juli, 2013 / 3 Comments\n10 august, 2012 / 5 Comments\nEt hurtigt hej fra Toscana\nLevain Bakery i New York


Har du styr på tidsbegrænsede ansættelser? | hsfo.dk\nIsær ved forlængelser skal man som virksomhedsleder og medarbejder være opmærksom på reglerne - ellers kan det blive dyrt.\n16 sep. 2018 kl. 11:33\nAf advokat og partner i Advokatgruppen Søren Merrild Bie\nAnsættelser: Tidsbegrænsede ansættelser har altid eksisteret, og de kan rumme mange fordele for både arbejdsgiver og ansat. Det er dog vigtigt for begge parter at kende reglerne for ansættelserne, så man undgår uenighed; både under ansættelsen, og - måske især - hvis den bliver forlænget.\nEn tidsbegrænset ansættelse kan have mange årsager: Som et vikariat på grund af f.eks. orlov, barsel eller sygdom - altså en ansættelse i en på forhånd bestemt tidsperiode - eller som en projektansættelse, hvor en bestemt, defineret opgave skal løses. Begge dele er hverdagskost i Danmark, og langt de fleste fungerer upåklageligt og uden diskussioner.\nDet juridiske fundament under disse aftaler er enten overenskomster eller den relativt kortfattede "Lov om tidsbegrænset ansættelse", som ikke mindst har til formål at beskytte den person, der er ansat i en afmålt periode.\nDet gælder på to fronter: For det første, at man som tidsbegrænset ansat ikke må være udsat for en usaglig forskelsbehandling i forhold til fastansatte. For det andet, at en tidsbegrænset ansættelse ikke kan forlænges usagligt.\nI modsætning til, hvad mange tilsyneladende tror, er der i udgangspunktet ikke noget loft for, hvor mange gange en tidsbegrænset ansættelse må forlænges. En tidsbegrænset ansættelse må altid forlænges, blot det sker ud fra saglige begrundelser.\nHvis der opstår problemer i forbindelse med kortere ansættelser, er det typisk, når et vikariat eller en projektansættelse skal forlænges. Foto: Colourbox\nKernebegrebet er selvfølgelig "usaglig" - for hvad dækker det over?\nSamtidig skal det altid gøres klart, hvad der bringer ansættelsen til ophør - er det f.eks. en bestemt dato, når opgaven er afsluttet eller når en afdeling lukkes ned?\nFire deltidsansatte medarbejdere havde siden 2003, da loven om tidsbegrænset ansættelse trådte i kraft, alle fået deres ansættelse forlænget flere gange.\nDeres stillingsbetegnelser var skiftet lidt i årenes løb, men reelt var det alle den samme stilling, de hver især sad i - indtil sommeren 2014.\nDa meddelte universitetet, at deres ansættelser ikke ville blive fornyet efter 31. august, fordi det ville være i strid med loven, og universitetet derfor ville ændre praksis.\nHer afgjorde højesteret, at de godt nok ikke havde ret til efterbetaling af pensionsbidraget, fordi deres stillinger ikke var sammenlignelige med det fastansatte personales, men at de reelt havde haft det samme job siden 2003, og at loven derfor var blevet overtrådt på grund af de mange forlængelser.\nHvor landsretten havde fastsat en godtgørelse på 25.000 kr. pr. person, forhøjede højesteret dette beløb til 75.000 kr. til hver - altså en tredobling af godtgørelsen og en samlet udgift for universitetet på i alt 300.000 kr.\nDet kan altså være dyrt at overtræde loven om tidsbegrænsede ansættelser. Derfor er der god grund til at have ekstra opmærksomhed på vilkårene og mulighederne, især hvis en sådan ansættelse skal forlænges. Er du i tvivl, bør du altid konsultere din advokat, inden der bliver tale om en forlængelse - det kan spare mange penge i det lange løb.


Workshop om fremtidens velfærdssamfund: Offentligt ansattes rolle i velfærden\nTorsdag d. 22. november 2018 kl. 13:00 til 16:00\nWORKSHOP OM FREMTIDENS VELFÆRDSSAMFUND\nOverset og overhørt? Offentligt ansattes rolle i fremtidens velfærd\nAlt for mange offentligt ansatte oplever, at beslutninger træffes uden eller udenom medarbejderne eller at der ikke er sammenhæng i, det der bliver sagt og det, der bliver gjort. Vi har talt om styring og ledelse samt mere involvering og inddragelse af medarbejderne længe, men resultaterne lader vente på sig.\nDen offentlige sektor i Danmark bliver kun ved med at være en af verdens bedste, hvis både medarbejdere, politikere, fagbevægelse og ledere forstår, at den uforløste ressource i velfærden er medarbejdernes engagement hver eneste dag ude på arbejdspladserne.\nSå hvordan sikrer vi, at medarbejderne er med? Hvordan imødekommer vi de kommende udfordringer? Og hvem har ansvaret for forandringen?\nDen debat åbner vi i Tænketanken Cevea på en workshop om de offentligt ansattes rolle i fremtidens velfærd.\nSe nærmere på det foreløbige program her.\nDeltagelse på workshoppen er gratis. Der er et begrænset antal pladser, og tilmelding skal ske senest fredag den 12 november 2018.\nFor spørgsmål eller kommentarer kontakt velfærdsanalytiker i Cevea, Rie Ljungmann, på rlj@cevea.dk eller tlf. 25 13 52 93.


cc: Til: Fra: Ulla Lund Dato: 1. marts QA: Emne: Naturstyrelsen om krav Returskyllevand Vandkvalitetskravv Bassinvand Turbiditet NVOC 0,2 FNU 4 mg C/L - PDF\nDownload "cc: Til: Fra: Ulla Lund Dato: 1. marts QA: Emne: Naturstyrelsen om krav Returskyllevand Vandkvalitetskravv Bassinvand Turbiditet NVOC 0,2 FNU 4 mg C/L"\n1 Naturstyrelsens Referencelaboratorium for Kemiske Miljømålinger NOTAT Til: Naturstyrelsen cc: Fra: Dato: Ulla Lund. marts 0 QA: Emne: Genanvendelse aff fra svømmebadee forslag til til analysekvalitet I forbindelse med Naturstyrelsens arbejdee med regler for genanvendelse af fra svømmebade til, er Referencelaboratoriet blevet anmodet om at rådgive om til analysekvalitet for de kemiskee målinger, der skal anvendes til sikring af vandkvaliteten for et. Nedenstående er Referencelaboratoriets forslag til til analysekvalitet. Som, hvor derr ikke er talee om genanvendelse, anvendes a i dag enten bassinvand eller vand af drikkevandskvalitet. Det er derfor nærliggende, att tage udgangspunkt i til analysekvalitet forr disse prøvetyper ved opstilling af til analysekvalitet for til genanvendelse. Nødvendig analysekvalitet er imidlertid afhængig af størrelsen af de til vandkvalitet, der skal kontrolleres. En sammenligning af til vandkvalitett for de tre prøvetyper er derfor vist nedenfor. Parameter Trihalomethaner (THM) Turbiditet NVOC Inddampningsrest kan imidlertidd også ses som en form for spildevand, og nedenfor er derfor også sammenlignet med gældende til analysekvalitet i spildevand, hvor sådanne findes. Forslag til til analysekvalitet 0, FNU 4 mg C/L 500 mg/l Vandkvalitetsv Bassinvand Drikkevand 0, FTU 4 mg C/L 5000 mg/l Trihalomethaner Gældende til analysekvalitet (bkg. 900) for trihalomethaner i bassinvand og halogenerede alifatiske kulbrinter (herunder trihalomethaner) i drikkevand d er vist nedenfor. Der findes ikke i bkg til analysekvalitet for halogenerede alifatiske kulbrinterr i spildevand. Prøvetypee Drikkevand Enhed S T max CV T T max µg/l 0,,0 **) 5% 0,0 **) U rel A / K 0, **) 0% A Metode\n2 Bassinvand µg/l 0,0 **) 5% 0,0 **) 0, **) 0% A Som det fremgår, er ene til analysekvalitet identiske i drikkevand og bassinvand. Disse er udtryk for en gængs opnåelig analysekvalitet, som er nødvendig til analyse af visse halogenerede alifatiske kulbrinter. Ved mindre skærpede vil en almindeligt anvendt mindre følsom analysemetode (f.eks. Miljøprojekt nr. 75, //) også være en mulighed. Referencelaboratoriet foreslår, at ene til analysekvalitet for til genanvendelse lægges på et niveau, så den mindre følsomme analysemetode kan anvendes. Trihalomethaner forstås normalt som en sum af de fire parametre: trichlormethan, dichlorbrommethan, chlordibrommethan og tribrommethan. Det antages her, at samme definition vil være gældende for til genanvendelse. Referencelaboratoriets forslag til til analysekvalitet for trihalomethaner i til genanvendelse er: Parameter Enhed S T max CV T max U rel A / K Metode Trihalomethaner µg/l 0,5 **) 5% 0,5 **) **) 0% A Dette forslags anvendelighed til kontrol af kvalitetsene er illustreret i de to følgende tabeller for henholdsvis detektionsgrænse,, og ekspanderet måleusikkerhed (absolut værdi),. Ved sammenligningen er anvendt den ovenfor anførte antagelse om, at trihalomethaner er en sum af fire parametre, og det er desuden antaget, at de fire parametre bidrager ligeligt til summen. Sammenligningen er foretaget efter de samme principper som ved arbejdet med revision af bekendtgørelse om kvalitets for miljømålinger, dvs. til analysekvalitet beskrevet i Kommissionsdirektiv 009/90/EF //. Som det fremgår af tabellen er den opnåelige kvantifikationsgrænse (LQ= DL) for forslaget til detektionsgrænse bedre end den ønskelige (0, ), hvorfor forslaget er tilstrækkeligt til kontrol af kvaliteten af. Sammenligning mellem beregnede detektionsgrænser () og LQ baseret på vandkvalitets til Parameter Enhed S T max 0, LQ= Enkeltstof Total Trihalomethaner µg/l 0,5 5 6,5 0,50 0,5 0,5,9,5 Sammenligning mellem beregnede ekspanderede usikkerheder ( ) og baseret på vandkvalitets til Parameter Enhed Enkeltstof Total Trihalomethaner µg/l 5 6,5,4, 0,5 Som det fremgår af tabellen er forslaget til ekspanderet usikkerhed (absolut værdi),, bedre end den ønskelige (0,5 ), hvorfor forslaget er tilstrækkeligt til kontrol af kvaliteten af. Forslaget til analysekvalitet er derfor tilstrækkeligt til formålet for både detektionsgrænse og ekspanderet usikkerhed (absolut værdi). Forslaget til ekspanderet usikkerhed (relativ værdi),\n3 U rel, er 0%. Denne værdi er bedre end det ønskede maksimum på 50%, hvorfor også dette er tilstrækkeligt til formålet. Turbiditet Gældende til analysekvalitet (bkg. 900) for turbiditet i drikkevand er vist nedenfor. Der findes ikke i bkg. 900 til analysekvalitet for turbiditet i bassinvand og spildevand. Prøvetype Enhed S T max CV T max U rel A / K Metode Drikkevand FNU 0,0 5% 0,05 0,05 5% A M06 Kravet til detektionsgrænse er ikke tilstrækkeligt i forhold til kontrol af drikkevandskvalitet // og er det derfor heller ikke ved kontrol af kvaliteten af, hvor vandkvalitetset er mere skærpet end i drikkevand. Ved arbejdet med bkg. nr. 900 blev det imidlertid vurderet, at en bedre analysekvalitet ikke er muligt, hvorfor forslaget også anbefales anvendt for. Forslaget er et udtryk for den bedste tilgængelige teknik. NVOC Gældende til analysekvalitet (bkg. 900) for NVOC i drikkevand og renset spildevand er vist nedenfor. Der findes ikke til analysekvalitet for NVOC i bassinvand i bkg Prøvetype Enhed S T max CV T max U rel A / K Metode Drikkevand mg/l 0, 5% 0, 0,5 5% A M0 Renset spildevand mg/l 0, 5% 0, 0,5 5% A M0 Som det fremgår, er ene til analysekvalitet i drikkevand og spildevand identiske med undtagelse af til analysemetode. Årsagen til forskel i metode er, at der i spildevand er et indhold af suspenderet stof med indhold af organisk materiale, som skal medtages i bestemmelsen. I drikkevand er indholdet af suspenderet stof ubetydeligt, hvorfor det ikke er nødvendigt at specificere en metode, der også medtager partikler. Kravet til turbiditet, som også er et udtryk for indholdet af suspenderet materiale, er mere skærpet i til genanvendelse end i drikkevand. Det vurderes derfor, at der ikke er behov for den metode, der er krævet i spildevand. Den relevante metode til NVOC er derfor den, der er gældende i drikkevand. Inddampningsrest Gældende til analysekvalitet (bkg. 900) for inddampningsrest i drikkevand er vist nedenfor. Der findes ikke til analysekvalitet for inddampningsrest i bassinvand og spildevand i bkg Der anvendes generelt i bekendtgørelse betegnelsen tørstof frem for inddampningsrest, hvorfor det foreslås også at anvende betegnelsen tørstof ved beskrivelse af til analysekvalitet for. Prøvetype Enhed S T max CV T max U rel A / K Metode Drikkevand mg/l 0 5% 0 0 5% A M09 Kravet til vandkvalitet i er imidlertid mere skærpet end i drikkevand. Det er derfor relevant at sikre, at kvalitets for analyse af drikkevand også er tilstrækkeligt for\n4 4. Sammenligningen er foretaget på samme måde som anvendt ovenfor til trihalomethaner. Sammenligning mellem beregnede detektionsgrænser () og LQ baseret på vandkvalitets til Parameter Enhed S T max 0, Tørstof mg/l , LQ = Som det fremgår af tabellen er den opnåelige kvantifikationsgrænse (LQ= DL) for forslaget til detektionsgrænse bedre end den ønskelige (0, ), hvorfor forslaget er tilstrækkeligt til kontrol af kvaliteten af. Sammenligning mellem beregnede ekspanderede usikkerheder ( ) og på vandkvalitets til 0,5 Parameter Enhed drv.k. Tørstof mg/l Som det fremgår af tabellen er forslaget til ekspanderet usikkerhed (absolut værdi),, bedre end den ønskelige (0,5 ), hvorfor forslaget er tilstrækkeligt til kontrol af kvaliteten af. Forslaget til analysekvalitet er derfor tilstrækkeligt til formålet for både detektionsgrænse og ekspanderet usikkerhed (absolut værdi). Forslaget til ekspanderet usikkerhed (relativ værdi) er 5%. Denne værdi er bedre end det ønskede maksimum på 50%, hvorfor også dette er tilstrækkeligt til formålet. Metodeet til tørstof i drikkevand findes i metodedatablad M09. Kravet heri er anvendelse af DS 04. Sammenfatning Sammenfattende er Referencelaboratoriets forslag til til analysekvalitet for de fire kemiske parametre, der påtænkes anvendt ved kontrol af vandkvaliteten for til genbrug: Bilag.xx Kontrol af til genbrug Parameter Enhed S T max CV T max U rel A / K Metode Trihalomethaner µg/l 0,5 **) 5% 0,5 **) **) 0% A Turbiditet FNU 0,0 5% 0,05 0,05 5% A M06 Ikkeflygtigt organisk kulstof, NVOC mg/l 0, 5% 0, 0,5 5% A M0 (C) Tørstof mg/l 0 5% 0 0 5% A M09 **) Krav gælder for hver enkelt komponent A: målinger skal udføres som akkrediteret teknisk prøvning K: målinger skal udføres under et kvalitetsstyringssystem i overensstemmelse med standarden EN ISO/IEC705 eller andre tilsvarende internationalt accepterede standarder, men ikke nødvendigvis som akkrediteret teknisk prøvning Metode: De anførte metodedatablade kan hentes på Referencelaboratoriets hjemmeside: Referencer // Miljøprojekt nr. 75: Forureningstilstanden i danske svømmebade (986)\n5 5 // Kommissionens direktiv 009/90/EF af. juli 009 om tekniske specifikationer for kemisk analyse og kontrol af vandets tilstand som omhandlet i EuropaParlamentets og Rådets direktiv 000/60/EF. // Naturstyrelsens Referencelaboratorium & Naturstyrelsen: Notat 0., Forslag til analysekvalitets efter ny model for parametre, der pt. er indeholdt i bkg. nr. 866, Bekendtgørelsens bilag.4, Drikkevandskontrol (0)\nSyntetisk prøve (COD Cr 247 mg O 2 /L)\nNotat til metodeundersøgelse af chlorid indholdets indflydelse på COD Cr bestemmelsen ifølge DS 217: 1991. (Kirsten Stuckert i samarbejde med Jill Merry) Indledning: Når en prøves COD Cr indhold bestemmes\nTillæg til Godkendelse af svømmebadsanlæg\nTillæg til Godkendelse af svømmebadsanlæg af 31. august 2010 I henhold til bekendtgørelse nr. 623 af 13. juni 2012 (Dette tillæg erstater det tidligere meddelte tillæg fra oktober 2012) Dagcenter Møllegården\nTillæg til Godkendelse af svømmebadsanlæg af 31. august 2010 I henhold til bekendtgørelse nr. 623 af 13. juni 2012 (Dette tillæg erstater det tidligere meddelte tillæg fra oktober 2012) Plejecenter Marienlyst\nBEK nr 1146 af 24/10/2017 (Gældende) Udskriftsdato: 21. december 2017 Ministerium: Miljø- og Fødevareministeriet Journalnummer: Miljø- og Fødevaremin., Miljøstyrelsen, j.nr. SVANA-400-00054 Senere ændringer\nBEK nr 1311 af 25/11/2015 (Historisk) Udskriftsdato: 18. januar 2017 Ministerium: Miljø- og Fødevareministeriet Journalnummer: Miljø- og Fødevaremin., Naturstyrelsen, j.nr. NST-405-00023 Senere ændringer


Fjern Pushwhy.com omdirigeringer Virus (Easy guide) | CFOC.ORG\nBrowser redirect alerts | Februar 25, 2019 | 0 | ved George Smith\nVigtigt for ofre, inficeret af PushWhy.com Virus.\nDen PushWhy.com virus kunne komme tilbage på din computer flere gange hvis du ikke formår at opdage og fjerne dens skjulte filer og vigtigste objects.We foreslår, at du downloader SpyHunter, da det vil skanne for alle typer af skadelige objekter, installeret med det. Fjernelse forsøg med SpyHunter kan ske i omkring 15 minutter tid og kan spare dig timer i forsøget på at uninstallPushWhy.com Virus alene.\nEn ny form for browser hijackers og adware er begyndt til overfladen, ved hjælp af push-meddelelser til sno annoncer og bremse din pc. Denne sag bruger Pushwhy.com domæne, som kan tilføjes som et resultat af et adware program på computere af ofre. Ud over dette, de Pushwhy.com reirects kan også føre til websteder, der er usikre og kan være decideret skadelige eller scam sites. Dette er grunden, hvis din computer har et problem med Pushwhy.com omdirigeringer, vi anbefale, at du læser denne artikel.\nTrussel Navn PushWhy.com virus\nMain Activity Kryber på din computer og stærkt ændrer din web browserindstillinger til at forårsage reklamer og indsamle data. Overvejende viser browseren omdirigerer til PushWhy.com URL'er. De kan bede dig om at acceptere Push Meddelelser.\nPåvisning + udsendelse DOWNLOAD Removal Tool TIL PushWhy.com Virus\nHvordan virker PushWhy.com Virus Arbejde\nPushWhy.com Virus blev skabt af udviklere, der også er et mærke af nogle af de mest berømte PUA(Potentielt uønsket Application) maker grupper. Annoncen-støttede karakter af denne software gør det til ofte kategoriseres af brugere som adware, der er ikke langt fra sandheden. Dog, fordi ansøgningen ikke ondsindet og er også klassificeret som en lav-niveau type trussel mange antivirus-programmer har tendens til at springe det.\nAt se ”Annoncer fra PushWhy.com Virus” eller ”A PushWhy.com virus annonce” eller nogen Tilsvarende billedtekst reklamer viser som pop-ups, bannere, etc.\nUd over denne generelle aktivitet af PushWhy.com Virus, add-støttede program kan også udføre flere forskellige typer af reklamer, der linker til forskellige tredjeparts hjemmesider. Og det er ikke godt, fordi disse programmer kan indsamle visse specifikke oplysninger fra din computer ved hjælp af:\nDisse data kan derefter bruges til at vise målrettede reklamer eller til andre formål, der intet har at gøre med din interesse. Nogle tredjeparts websteder, som kan være forbundet enten via PushWhy.com virus eller det annonceret enheder, kan omdirigere dig til en ondsindet web link, der kan bede dig om at hente en falsk installatør eller en ondsindet web link. Sådanne skadelige objekter kan endda inficere din computer med forskellige malware:\nHvad Er PushWhy.com Virus Redirect gøre på min computer?\nAndre bivirkninger af at have adware-programmer såsom PushWhy.com Virus på din computer er, at softwaren begynder at indsamle dine data uden din godkendelse. Normalt de fleste adware-programmer ikke meddele, at de indsamler data og disse software er ofte anset for at være skadelige.\nHvor slemt Er PushWhy.com Virus Adware påvirke dig?\nPushWhy.com Virus installeres som en mistænkelig browser udvidelse, der foregiver at være legitim.\nSiden påvisning af PushWhy.com Virus Adware program, kan være en vanskelig proces, fordi de fleste af de filer, det skaber er skjult i forskellige Windows steder, fjernelse af det kan være en vanskelig proces. Du kan prøve at finde det mistænkelige web browser udvidelser på din Chrome, Firefox, Explorer eller anden browser, og du kan prøve at afinstallere det fra Programmer og funktioner i menuen i Windows. Dog, dette garanterer ikke, at programmet ikke vil være tilbage efter dette, ligesom det normalt sker med sådan software. Dette er hovedårsagen til, at en adware-specifik fjernelse program skal bruges til at scanne for og slette alle objekter relateret til PushWhy.com Virus browser flykaprer fra din computer system.\nSkær PushWhy.com Virus i Task Manager\n3)\tFind den ondsindede processen med PushWhy.com Virus, og ender det opgave ved at højreklikke på den og klikke på “Afslut proces”\nEliminer PushWhy.com Virus Ondsindede Registre\n3)\tHolde CTRL + F nøgler og skriv PushWhy.com virus eller filnavnet på det skadelige eksekverbare af virus, som normalt er placeret i% AppData%, %Midlertidig%, %Lokal%, %Roaming% eller% SystemDrive%.\nTil Windows 7: Åbn menuen Start, og i søgningen type og skriv regedit -> Åbn den. -> Hold CTRL + F-knapper -> Type PushWhy.com virus Virus i søgefeltet.\nVinde 8/10 brugere: Knappen Start -> Vælg Kør -> skriv regedit -> Hit Enter -> Tryk på CTRL + F-knapper. Skriv PushWhy.com Virus i søgefeltet.\nAutomatisk fjernelse af PushWhy.com Virus\nDOWNLOAD Removal Tool TIL PushWhy.com VirusDen gratis version af SpyHunter vil kun scanne din computer for at opdage eventuelle trusler. For at fjerne dem permanent fra din computer, købe sin fulde version. Spy Hunter malware fjernelse værktøj yderligere oplysninger/SpyHunter Afinstaller Instruktioner\nadwarebrowser flykaprerPush MeddelelserPushWhy.com\nFjern STOP Ransomware (+Fil Restore)


Meget tættere på motorvejen kan Stemas' nye demo-center ved Nørresundby dårligt være.\nDen danske Weidemann-importør og -forhandler Stemas A/S opruster salgsindsatsen i Nordjylland kraftigt. Det sker efter, at firmaets mangeårige underforhandler, Hjallerup Maskinforretning, gik konkurs i marts.\nStemas har etableret et demo-center klos op ad Nordjyske Motorvej ved Nørresundby, og firmaet er tillige på vej med to nordjyske Weidemann-forhandlere.\n- Der gik ikke mange dage fra Hjallerups konkurs, til det begyndte at strømme ind med henvendelser fra Nordjyske kunder. Heldigvis har vi hele tiden haft en montør med servicevogn i området og har kunnet byde på uændret service. Men vi vil naturligvis gerne være helt tilstede i Nordjylland. Derfor har vi lavet en demo-afdeling, som det er planen at bemande på en fast ugedag, og ellers vil det være muligt at lave aftale med vores salgsfolk om at se og prøve maskiner også på andre tidspunkter, fortæller salgsdirektør Robert Kjærgaard hos Stemas.\n- Det har allerede vist sig, at beliggenheden ved motorvejen er helt fantastisk. Jeg fornemmer det, som om maskinerne står halvanden meter fra motorvejen, og det bliver virkelig bemærket, siger salgsdirektøren.\nRobert Kjærgaard forudser i øvrigt, at to nye forhandleraftaler vil være på plads inden for kort tid, da der ifølge ham er flere gode og seriøse bejlere til opgaven.


Designerkondomer er varianter med et smart og flot design\nDesigner kondomer - Kondomer med et særligt design som feature\nHer finder du alle de populære designer kondomer vi har på Gummihat.dk. Disse kondomer har den samme beskyttelse som alle andre kondommærker, men her har de gjort et ekstra stort stykke arbejde ud af at få kondomerne til at se ekstra lækre ud, og have nogle udformninger som andre kondomer ikke har. ONE er det populære brand i unikke runde folier, importeret direkte USA. Hvert enkelt ONE kondom er pakket ind i en folie der har et sjovt påtryk, enten en tekst med en sjov pointe eller et billede der understreger noget. De forskellige former for billeder, tekst og slogans har alle energiske og livsbekræftende formål, så du vil helt sikkert kun have et smil på læben, når du ser dem. ONE kondomer - Billigst på Gummihat.dk\nSKYN Original 12-pak\nSKYN Original kondomer når I skal føle hinanden 100% men samtidig have fuld beskyttelse. Vis detaljer\n2 vare(r) Vis 5 10 15 20 25 pr. side\nDesigner kondomer, med et smil til verden\nDesigner kondomer er ikke kondomer du ønsker at lægge væk i en skuffe, for de er nemlig meget sjovere at vise frem. ONE kondomer kan vises både være til vennerne, der gerne vil se de sjove slogans og pointer, eller til kæresten hvor I sammen kan grine over de sjove. Med kondomer der har et flot design, vil du også gerne vise dem frem for de andre.\nHvor kan designer kondomer købes?\nDu kan ikke få designer kondomer ret mange steder. I supermarkederne sælger de helt sikkert ikke disse varianter, da de mere har fokus på at sælge billigt. Designer kondomer er ikke de billigste kondomer der kan fås, da der netop er brugt tid og penge på designet, bliver kondomerne naturligt lidt dyrere end andre kondomer. Her på Gummihat.dk, kan du købe disse kondomer, og det endda til en pris der er tæt på det du må betale i supermarkedet, for almindelige kondomer.\nSikkerhed ved designer kondomer\nDesigner kondomer er lige så sikre som de almindelige kondomer. I tilfældet med ONE kondomer, har ONE gjort ekstra meget ud af at deres kondomer, udover at være smarte, også er nogle af de bedste kondomer på markedet. Dermed får du samme høje kvalitet - og ifølge ONE højere kvalitet - end andre mærkevare kondomer.


J.P. Mynster, Jakob Peter Mynster, 1775-1854, dansk teolog, Sjællands biskop fra 1834. Allerede i 1794 tog J.P. Mynster teologisk embedseksamen og var huslærer, indtil han i 1802 blev sognepræst i Store Spjellerup øst for Fakse.\nHer oplevede han i 1803 et religiøst gennembrud, som satte sig mange spor i hans senere produktion, men først blev offentligt kendt med de posthumt udgivne Meddelelser om mit Levnet (1854). Fra 1811 virkede han ved Vor Frue Kirke i København; i 1828 blev han hof- og slotspræst og kgl. konfessionarius.\nTeologisk var Mynster i opposition til rationalismen, og han var kritisk over for hegelianismen. Grundtvig og grundtvigianerne stod ham fjernt. Som biskop var han en dygtig administrator, men kunne i sin embedsførelse være hård; med tiden blev han mere konservativ og stod i sine sidste år som traditionens og ortodoksiens talsmand med den værdighed og veneration, men også med den risiko for kritik, der var forbundet hermed.\nFx rettede Søren Kierkegaard i 1854-55 et voldsomt angreb mod hans eftermæle, hvad der i nogen grad har fortegnet billedet af Mynster. Han havde ingen forståelse for de folkelige og gudelige vækkelser og gik ind for tvangsdåb af baptisternes børn.\nSom prædikant var J.P. Mynster skattet i vide kredse. Foruden prædikener og teologiske og filosofisk-psykologiske skrifter, herunder deltagelse i Howitzfejden, udgav han to bind Betragtninger over de christelige Troeslærdomme (1833), som må regnes blandt 1800-t.s væsentligste opbyggelsesbøger.\nMynsters afhandlinger blev genoptrykt i Blandede Skrivter (6 bd., 1852-57).\nSøren Jensen: J.P. Mynster i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 26. april 2018 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=129131\nJ.P. Mynster og hustru Fanny Mynster (1796-1871). Fotografi fra c...\nJ.P. Mynster. Maleri af Constantin Hansen, 1856. © Roskilde Domkirke/Gyldendal\nJ.P. Mynster malet 1832-33 af C.A. Jensen; Frederiksborgmuseet. I... © Frederiksborgmuseet\nAntal visninger4513 besøg


Bochinche's Lounge, Brisbane - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nNr. 2.107 af 3.953 Restauranter i Brisbane\nStore venezuelanske & colombianske mad i brisbane\nDette er en familiedrevet restaurant og er en lille påmindelse om hjemmet. Fødevarer er fantastisk og atmosfæren er fantastisk til familie eller venner på udkig efter at have det godt. Gå ikke glip af cachapas, arepas og teque os! Personalet er altid glad for at...behage dig og rolig, hvis tjenesten er lidt langsom, de laver maden fra starten!Mere\nvi besøger mindst en gang om ugen - empanados er lækre, plantain at dø for og tequenos er fantastiske\nDårligt dårligt dårligt ... bare dårlig ...\nJeg kan ikke finde noget godt i dette sted. Første, maden er langt under gennemsnittet. Spiselig ja, men, jeg mener, næsten ulækkert. Betjeningen: Jeg kan ikke beskrive den service fordi der er ingen. Og det er den første restaurant i min tilværelse, hvor jeg havde...brug for før efter at have min mad (som i betragtning af alle klienter som tyve, simpelthen helt uacceptabelt) .Mere\nJeg havde aldrig fået Venezuelansk mad og nød virkelig at prøve det for første gang her. Personalet var søde og tog os gennem menuen. Vi har lige bestilt baseret på deres anbefalinger og maden var både spændende og lækre. De er generøse serverer størrelser. Har...en rigtig " familiedrevet " restaurant føler (jeg har ingen anelse om det er) men det var en fantastisk sjov jeg er på vej tilbage hurtigst muligt.Mere\nFantastisk mad, fantastisk service og fantastisk pris. Vi var så overrasket og glad for, at vi faldt over dette sted. Vi vil helt sikkert vende tilbage til sekunder\nDe bedste Venezuelansk restaurant så langt her i Australien, følelsen af at være hjemme.\nVi havde en rigtig god oplevelse , aldrig tænkt over den varme modtagelse , smagfulde retter og et strejf af Venezuela i Australien. En venlig familie og Reinaldo vil sørge for dig , og virkelig et sted at besøge igen.\nMaden var yummylicious\nStedet er en lille skjult men maden var fantastisk! Jeg kan ikke tro at denne restaurant er ikke på den øverste anbefalede steder for mad i Brisbane. Jeg fik pabellon, tilsyneladende er det den nationale opvaskemaskine og det var absolut skønhed. Det smagte lidt hjemligt....Og selvfølgelig empanadas! Det er et must! Det er ligesom en lille snack eller en lille forret. Jeg kan varmt anbefale dette sted til mad! Jeg har været her 2 gange nu i 2 uger! Det gjorde at jeg havde lyst til at rejse til Venezuela!Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Bochinche's Lounge.\nAdresse: 20 Hynes St | Fortitude Valley, Brisbane, Queensland 4006, Australien\nTelefonnummer: +61 7 3062 0066


Else har fået tre nye hofter: - Det er en katastrofe, hvis de stopper vores træning | Kerteminde | Fyens.dk\nElse har fået tre nye hofter: - Det er en katastrofe, hvis de stopper vores træning\nForrest: Anny Larsen, som har inviteret sine veninder fra stolegymnastikholdet hjem til kaffe. De drøfter, hvad de mon skal gøre, når Kerteminde Kommune har besluttet at spare deres træning væk. Foto: Michael Bager\nKerteminde Kommune har sparet de ansatte på Aktivhuset væk. Det får uoverskuelige konsekvenser for brugerne, mener otte kvinder, som alle går på stolegymnastikholdet.\nKerteminde: Anny Larsen serverer kaffe og rundstykker for sine syv veninder. De er blevet en tæt, sammentømret flok, fordi de en gang om ugen går til stolegymnastik sammen i Aktivhuset i Kerteminde. Det er ikke noget nyt, at de mødes til kaffe, men denne gang er særlig. Kerteminde Kommune har netop svunget sparekniven og fyret to ergoterapeuter og en neuropædagog i Aktivhuset. Og med dem ryger den vedligeholdende træning også. En beslutning, som kvinderne mener, vil forringe deres fysik og livskvalitet.\nDet er rigtigt, at der er andre tilbud i kommunen. Men det er gymnastikhold, hvor vi slet ikke kan være med. Dér skal man ned og ligge på gulvet, og hvis jeg først er kommet der ned, så kan jeg slet ikke komme op igen\nAase Hansen, bruger af Aktivhuset og stolegymnastikholdet.\n- Når de to ledere i Aktivhuset forsvinder, så forsvinder hele kernen i det, og så er der ikke noget tilbage. Og vi kan slet ikke undvære træningen, fortæller Aase Hansen.\nFyringerne træder i kraft efter årsskiftet, og så skal den vedligeholdene træning varetages af frivillige kræfter. Forudsat at man kan finde frivillige til opgaverne.\n- Fagpersonalet forsvinder jo. Og når vi er så gamle, er det svært at hive sig selv op og lave øvelser selv. Og der er også mange, som er så dårlige, at de er nødt til at have fagpersonale til at hjælpe sig, supplerer Astrid Sørensen.\n- Vi kalder os Eliteholdet\nDe otte kvinder rundt om bordet kan alle gå og stå - enten med eller uden hjælpemidler. Faktum er, at de ikke er nogle af de allersvageste, som kommer i Aktivhuset. Derfor kalder de sig Eliteholdet. Men det er selvfølgelig bare for sjov, som en af dem siger.\n- Vi er jo alle handikappede på en eller anden måde. Jeg har for eksempel fået tre nye hofter og to nye knæ, siger Else Madsen.\nHun bliver bakket op af resten af selskabet, som alle begynder at fortælle om, hvor mange nye hofter eller knæ, de har fået. Eller hvem der har fået en gastric bypass operation.\nOg selvom de kalder sig eliteholdet, understreger de, at man ikke skal tro, at de bare kan det hele.\n- Det er rigtigt, at der er andre tilbud i kommunen. Men det er gymnastikhold, hvor vi slet ikke kan være med. Dér skal man ned og ligge på gulvet, og hvis jeg først er kommet der ned, så kan jeg slet ikke komme op igen, siger Aase Hansen.\nEn har hørt om, at den seneste tids snak om Aktivhuset - fyringerne og ændringerne, det fører med sig - har gjort, at nogle af de mindre robuste ældre er stoppet med at komme der. De kan simpelthen ikke rumme det.\nUtænkeligt at skulle undvære den vedligeholdende træning\nOg hvis man spørger kvinderne, hvad de vil gøre, når de ikke længere kan modtage samme vedligeholdende træning, tør de næsten ikke at tænke tanken til ende.\nDer bliver gumlet ekstra længe på rundstykker og skiver af franskbrød. Til Astrid Sørensen bryder tavsheden:\n- Lad os nu se, om der ikke kan nå at reddes noget til valget.\nOg næsten umærkeligt er det som om, alle ånder lettet op.\nFor som de siger, er det ikke kun fysisk en katastrofe for dem, hvis den vedligeholdende træning stopper. Det er i den grad også socialt.\n- Nogle er i Aktivhuset en times tid. Andre sidder der næsten hele dagen og spiller kort og nyder det sociale netværk. Og det siger politikerne jo så, at vi bare kan blive ved med. Men der er mange, der kun kommer derhen, fordi de skal til træning, og bagefter hygger man sig så, siger Else Madsen.


Bachelorprojekt: Hjemmelavet mad på bosteder slår mad udefra - Professionshøjskolen Absalon\nUd med institutionsmaden og ind med hjemmelavet mad. De handicappede var glade for at lave maden selv, og 56 procent af pædagogerne ville gerne fortsætte, efter et bachelorprojekt i UCSJ viste fordelene ved at lave mad på bosteder.\nEr madlavning en populær del af det pædagogiske arbejde, når man arbejder med udviklingshæmmede? I Kalundborg havde kommunen – for at lette arbejdspresset for socialpædagogerne – flyttet madlavningen til central levering, men faktisk er det hverken billigere eller bedre end at lave maden selv, konkluderer den studerende Mie Høtoft, der i slutningen af 2016 gennemførte et observationsstudie i forbindelse med hendes bachelorprojekt på pædagoguddannelsen på University College Sjælland i Slagelse.\nBeboerne skulle selv stå for valg af menu, indkøb for egne penge, tilberedning og alt det praktiske med borddækning og oprydning. De fik bistand af Mie Høtoft, der arbejdede med fire af beboerne, mens tre andre spiste med. 40 kroner pr. næse pr. aftensmåltid kostede det, og det er det normale gennem den nuværende eksterne leverandør. Observationsstudiet varede alt i alt 16 dage, og efter forløbet udtrykte 56 procent af de 39 ansatte, at de hellere ville lave mad selv end at få mad udefra. Og ifølge Mie Høtoft er det i høj grad muligt.\n- Jeg var der jo i hele forløbet, og der var ikke nogen tvivl om, at personalet havde tid til at lave mad med beboerne, så jeg kunne udmærket se det her som en mulighed for at lave noget meningsfyldt sammen med beboerne, der fik større indflydelse på deres måltider, fortæller Mie Høtoft, der under forløbet stod for madlavningen uden hjælp fra det øvrige personale. En meget motiverende opgave, idet hun derved hjalp beboerne med udvikling af nye færdigheder samtidig med, at de fik en oplevelse af selv at kunne foretage sig normale, hjemlige hverdagsopgaver.\n- Jeg har under forløbet ikke mødt en eneste, der ville foretrække den gamle madordning frem for hjemmelavet mad, og de pårørende var også enige, siger hun.\nKalundborg Kommune ventes dog ikke at ændre sin måde at organisere mad i kommunen på baggrund af projektet, idet kommunen netop indførte den nuværende madordning, fordi det pædagogiske personale ikke følte, at der var tid nok til madlavningen.\nForeningen LEV har skrevet en historie om projektet, som kan læses her


Det er efterhånden blevet en tradition, at Friheden inviterer hele familien til Halloween-uge i efterårsferien. Det gør de også i år, så besøg Friheden til halloween når der endnu engang åbnes for portene til sand (u)hygge fra den 8. - 30. oktober.\nOplev og afprøv en masse forskellige familievenlige aktiviteter i dagstimerne som står i familiens tegn. Tag hele din familie med en tur i parken og se de mange smukke græskar, bliv forvandlet til et monster eller oplev sjov familieunderholdning. I kan også tage på en hæsblæsende og spændende Halloween skattejagt rundt i parken. Hent de gratis skattekort i souvenir-butikken.\nDanmarks største horrorforlystelse\nOplev hele 1.500 kvm. rendyrket rædsel når Cirkus DYSTOPIA byder dig velkommen. Tag med på en mørk rejse bag det blodige forhæng, hvor 25 skuespillere står klar til, at give dig dit livs gys.\nOplev hygge blive til uhygge når mørket sænker sig over parken. Monstre og uhyggelige figurer viser sig frem i natten og det er ikke for sarte sjæle. Er du modig nok til at klare en tur gennem Frihedens Haunted House eller Delusions-FABRIKKEN, hvor en kold ånde i nakken og uhygge venter dig om hvert hjørne? Så tag en tur forbi Halloween i Tivoli Friheden.\nBemærk: Du kan opleve Halloween i Friheden fra den 8. - 30. oktober 2022. Se specifkke åbningstider på friheden.dk.\n#tivolifriheden #halloweenifriheden #visitaarhus #aarhusregion


Benslehøjvej 3 7470 Karup J, Silkeborg Nordicals\nFLOT ISTANDSAT I 2007. SPÆNDENDE EJENDOM MED MANGE MULIGHEDER.\nTæt på Karup og umiddelbart nord for Frederiks, mellem Herning og Viborg, ligger denne erhvervs- og boligejendom, som er totalt nyrenoveret i 2007.\nEjendommen er opført med yder- og indermure af mursten, der indvendigt er vandskuret og malet i lyse farver, og udvendig er pudset og malet i grå farve. Vinduer og døre er monteret med tolagsenergiruder isat vedligeholdelsesfrie plastrammer. Taget er belagt med eternit. Udhæng og gavl mod syd er beklædt med eternitplader. Gulvet er af beton og hovedsageligt belagt med klinker. I erhvervsdelen er gulvet belagt med tæpper på 1.sal. I ca. 1/3 af bygningens stueetage fremstår gulvet som råt beton, da denne bygningsdel mangler færdiggørelse. Gulvet i boligen er dels belagt med klinker og dels med trægulv.\nBygningerne er sammenbygget, hvorfor der er mulighed for at etablere direkte adgang fra boligen til erhvervsdelen, såfremt dette behov opstår.\nAlt fremstår i lyse farver.\nErhvervsdelen er i stueplan indrettet med entre, hvorfra der via trappe er adgang til bygningens 1. etage. Denne indeholder kantine, åbent kontor, teknikrum, kopirum, handicaptoilet, fyrrum samt lager. Derudover er der mulighed for indretning af yderligere kontorer og showroom i den del af bygningen, der pt. ikke er færdiggjort.\nPå 1.sal er indrettet 4 enkeltmandskontorer, 1 større kontor, mødelokale og kontorlandskab, samt 2 toiletter.\nBoligen, der eventuelt kan opdeles til brug for 2 familier, er i stueplan indrettet med gang, bryggers, køkken/alrum, toilet, badeværelse med spa, stue og soveværelse.\nVia trappe fra gangen er der adgang til 1. sal, der er indrettet med opholdsstue, 2 værelser, køkken samt badeværelse.\nFra bygningerne er der adgang til fælles lukket gårdmiljø.\nKøb af ejendomsselskabet:\nEjendommen ligger som eneste aktiv i et ejendomsselskab, hvorfor ejendommen kan købes ved aktieoverdragelse.


Stor interesse for Odenses letbane | TV 2 Fyn\nStor interesse for Odenses letbane\nDer er stor interesse for at blive en del af Odenses fremtidige letbane.\nInteressen for at blive Odenses letbanepartner er langt større end forventet. Og det er ikke kun danske firmaer der bejler til det nye letbane projekt.\nI disse dage beslutter Odense kommune, hvilke firmaer der kan blive prækvalificeret - altså hvem der er egnet til at gå videre i konkurrencen om at blive kommunens samarbejdspartnere. Interessen er stor:\n- Vi har to opgaver, hvor prækvalifikationen er i gang. Den ene er teknisk rådgivning, og her har ni teams anmodet om at blive prækvalificeret. Den anden opgave er bygherrerådgivning. Her er der syv teams, der har anmodet om at blive prækvalificeret, siger Hanne Moe, der er projektchef for letbanen i Odense Kommune.\nHanne Moe glæder sig over at have så samarbejdspartnere at vælge i mellem, og det vækker opsigt at mange udenlandske firmaer har vist interesse.\n- Det er et rigtig flot felt, vi har fået. Det er meget tilfredsstillende, og faktisk også lidt overvældende, at vi til denne her opgave har fået så godt fat i de internationale grupper, siger\nKommunen vil skære nogle af ansøgerne fra, så det er fem - syv at vælge i mellem til hver opgave.\nDet kommer formentlig til at ske i næste uge. Men der går noget længere tid, inden den første passager kan stige på letbane. Odense Kommune håber på, at letbanen kører gennem byens gader i år 2020.


Hvorfor er min kat sulten hele tiden | Få svaret her!\nDet kan være frygtelig frustrerende når ens kat står og mjaver hele tiden for at få mere mad. Er katten virkelig sulten selv om den lige har spist, eller søger den efter opmærksomhed. En kat lærer hurtigt, at hvis den står ved madskålen og mjaver får den opmærksomhed, og mange gange også lidt ekstra i madskålen.\nDen ernæringsrige kost\nEr din kat umulig at mætte, så prøv at tjekke hvad du egentlig giver den at spise. Tjek om der er næring nok i kattens mad, vær sikker på at produktet ikke indeholder en masse kornprodukter der er svære for katten at fordøje, og bare giver en falsk mæthedsfornemmelse. Din kat fortjener mad med masser af kød der både mætter og er fyldt med proteiner. Det er vigtigt at din kat får masser af proteiner og fedt for at trives.\nDin kat kræver ikke en masse forskellige variationer i kosten, den har det faktisk bedst med den samme kost hver dag. Det synes du måske er synd for katten, men da den ikke har ret mange smagsløg, trives den bedst med den kost den kender.\nOplever du at din kat ikke er glad for at drikke sit vand vil det være en god ide at sætte vandskålen væk fra maden. En kat drikker alligevel ikke mens den spiser, og foretrækker ofte at vandet står i god afstand fra maden. Det skyldes, at kattens forfædre levede vildt i ørkenen hvor vandet tit var forurenet. Derfor drak de ikke det vand der var tæt på steder hvor de fandt deres mad.\nNår katten virkelig er sulten hele tiden\nDer kan naturligvis være mere alvorlige årsager til at katten konstant er sulten, såsom sukkersyge og forhøjet stofskifte, eller måske noget medicin der kan give øget appetit. Hvis katten for eksempel har problemer med stofskifte, kan den være konstant sulten, spise meget, og alligevel tabe i vægt. Så har du mistanke om, at din kat har en sygdom så kontakt din dyrlæge.\nVi har kendskab til en killing der fra at leve/overleve på gaden, kom til et kærligt hjem. Killingen plejede at spise hurtigt, og spise alt den kunne finde for at sikre sig et måltid. I sådan en situation kan en kat godt miste mæthedsfornemmelsen.\nI det nye hjem skulle killingen lære at bo og spise sammen med andre katte. I håb om at hjælpe killingen af med spisetrangen, har man valgt at opmåle den portion killingen har brug for, og under opsyn lade den spise sammen med de andre katte. På den måde kan killingen lære, at selv om de er flere ved “bordet”, er der mad nok til alle.\nGod kattemad der mætter:\nGode katteskåle til katte:\nBullerbox - en måneds box til hunde


Storbritannnien vil gå med i Den Fælles Patentdomstol\nDen engelske minister med ansvar for Unified Patent Court (UPC) har netop i eftermiddag overraskende meddelt, at Storbritannien vil gå videre med ratificering af UPC-aftalen. UPC-aftalen kan derfor muligvis træde i kraft allerede i efteråret 2017.\nDet antog Margot Fröhlinger, Principal Director of patent law and multilateral affairs i European Patent Office, på årsmødet i European Patent Lawyers Association (EPLAW) i fredags den 25. november 2016.\nMeldingen fra Storbritannien om ratificering af UPC-aftalen er meget overraskende, da det hidtil af de fleste har været anset for usandsynligt i den nuværende politiske situation, idet Storbritanniens deltagelse i UPC forudsætter, at Storbritannien skal underkaste sig EU-retten på patentområdet (herunder relevante EU konkurrenceretlige regler). Det er bl.a. EU-Domstolens vidtgående retspraksis, som har været kritiseret af Brexit-tilhængerne.\nDa Storbritannien stadig er medlem af EU, kan selve ratificeringen af UPC-aftalen og opstarten af UPC-systemet formentlig blot fortsætte efter de fremskredne planer, som forelå allerede før Brexit-afstemningen i juni 2016. Det spændende bliver imidlertid, hvordan ordningen vil fortsætte, hvis (og antagelig når) Storbritannien ophører med at være EU-medlemsland.\nEn problematik i den forbindelse er, at den engelske afdeling af UPCs centrale afdeling (domstolen i første instans) fortsat skal kunne referere spørgsmål til EU-Domstolen. Det er en udfordring, idet TEUF art. 267 i dag kun giver en adgang til forelæggelser fra EU's medlemsstater. Det må antages, at sådanne mere tekniske spørgsmål bliver løst.\nDet må af hensyn til industrien håbes, at der snarest findes klare og eksplicitte løsninger på de usikkerheder, som vil opstå i kølvandet på Storbritanniens ratificering og deltagelse i UPC, så der ikke er usikkerhed om virkningen af UPC-afgørelser i mange år frem - en usikkerhed der først bliver løst, når EU-Domstolen har taget stilling.\nLæs mere i denne pressemeddelelse fra Storbritannien


Elevate køkkenredskaber fra Joseph Joseph\nJoseph Joseph – Elevate køkkenredskaber (sæt med 6 stk., flere farver)\nUVP 471,00 DKK 446,50 DKK inkl. moms., plus 49,00 DKK Forsendelse\nKøkkenredskaberne i Elevate serien fra Joseph Joseph er designet med henblik på bedre køkkenhygiejne og for at holde køkkenet rent og pænt fra det snavs og rod, der opstår, når man lægger køkkenredskaber fra sig på rene overflader.\nAlle Elevate køkkenredskaberne er forsynet med et innovativt og afbalanceret greb og et særligt, integreret hvilehåndtag. Princippet fungerer ligesom en vippe, hvor den brugte del af køkkenredskabet hæves fra underlaget pga. vægten i håndtaget. På den måde undgår man madrester på rene overflader, hvilket letter rengøringen og forbedrer køkkenhygiejnen.\nElevate serien fra Joseph Joseph består af seks vigtige køkkenredskaber: øseske, hulske, hulspatel, spaghettiske, grydeske og spatel. Alle redskaberne er varmebestandige op til 240°C og tåler maskinopvask.\nRedskaberne har et hul i deres ergonomisk udformede håndgreb, så de nemt kan hænges op inden for rækkevidde.\nDetaljer Indeholder øseske, hulske, hulspatel, spaghettiske, grydeske og spatel\nDimensioner Højde: 12,5 cm, Dybde: 12,5 cm, Længde: 33 cm, Diameter: 12,5 cm\nTOP String – reolsystem 30 cm fra 771,25 DKK * 4.8 von 5 TOP Iittala - Essence drikkeglas fra 104,00 DKK * 4.78 von 5 -18% Iittala Teema – hvid fra 100,00 DKK 82,50 DKK * 4.88 von 5 TOP Hay - Hang fra 89,00 DKK 77,50 DKK * 4.8 von 5\nJoseph Joseph fleksibel spatel\nProduktbillede af den fleksible spatel fra Elevate serien. Den fleksible spatel bruges til at vende fisk, kød og grøntsager og har en stor overflade.\nJoseph Joseph spaghettiske\nProduktbillede af spagettiskeen fra Elevate serien af Joseph Joseph. Skeen er ikke kun til spaghetti og pasta, den er også fin til servering af salat.\nPraktiske redskaber til køkkenet\nMed den praktiske Elevate karrusel fra den britiske producent Joseph Joseph som hjælper i køkkenet er alle vigtige køkkenredskaber altid lige ved hånden, når du skal bruge dem, og optager ikke meget plads.


Fra best practice til next practice | Schultz Perspektiv\nHelhedstænkning i fremtidens organisations- og ledelsesforståelse\nDet hjælper ikke at iværksætte en række best-practice-tiltag i en organisation, hvis man ønsker mere helhedstænkning. Det, man skal interessere sig for, er next practice.\nAf Steen Hildebrandt, professor Emeritus, Institut for Marketing og Organisation, Aarhus Universitet\nHelhedstænkning opstår ikke i praksis, blot fordi nogle udtaler ordet med patos og stor autoritet. Det er heller ikke tilstrækkeligt, at en minister udtaler, og en lovtekst indeholder ordet. Det kan tværtimod godt være, at systemet samler sig endnu mere om sig selv og gør en ekstraordinær indsats for at modvirke de uønskede ændringer, som mere helhedstænkning indebærer og kræver.\nDer har været talt om holisme og helhedstænkning i mange årtier, ja i hundrede år. Bortset fra, at begrebet i sig selv er uklart, så er én ting sikkert: Det er svært at få det til at klinge og virke i praksis.\nBegrebets fundamentale karakter af uklarhed er én af årsagerne. Et andet kompleks af årsager har at gøre med, at vi nu i flere hundrede år har lært at splitte alting ad i stumper og stykker. Vi har reduceret alt til stadig mindre dele, områder, sektioner, afdelinger, teams, fag og delfag. Vi har reduceret og adskilt – og ud fra det har vi dernæst optimeret og suboptimeret på livet løs.\nNår man i så mange år og så intensivt har adskilt og splittet ad, så skal der meget til for at skabe helhed. Det lader sig ikke uden videre gøre.\nMed optimering fulgte også suboptimering, altså når en organisation vælger at fokusere på optimering af enkelte dele på bekostning af helheden.\nSteen Hildebrandt, professor emeritus, Aarhus Universitet\nDen dominerende organisationstænkning\nForenklet sagt tog denne udvikling – når det handler om organisations- og ledelsesområdet – sin begyndelse omkring begyndelsen af 1900-tallet. Her levede ingeniør F. W. Taylor i USA, og hans indflydelse på organisations- og ledelsestænkningen i hele verden er enorm. I Danmark talte vi om videnskabelig virksomhedsledelse og om rationaliseringsbevægelsen. Den havde en voldsom kraft i sig, og den dag i dag er det den mest dominerende organisationstænkning overalt i verden: specialisering, automatisering, standardisering, mekanisering, robotisering.\nFra begyndelsen var hensigten at bringe orden ind i kaos og uorden. Hensigten var at skabe effektivitet, hvor der før var ineffektivitet, at skabe større overskud og profitabilitet. Det lykkedes i uhørt omfang. Både produktion og produktivitet steg med enorme hastigheder og procentsatser op gennem 1900-tallet.\nOptimering var nøgleordet, men efterhånden blev det mere og mere klart, at der med optimering også fulgte suboptimering, altså når en organisation vælger at fokusere på optimering af enkelte dele på bekostning af helheden. Den lag- og funktions- eller siloopdelte organisation havde sine skyggesider, og det er ikke mindst disse skyggesider, vi i dag kæmper med. Rationalerne bag den er ikke længere så klare som for 100 eller 50 år siden. I dag forholder det sig nok sådan, at der er flere argumenter for en anden organisations- og ledelsestænkning end den traditionelle. Vi har bare ikke et særlig klart og operationelt svar på, hvad det mere konkret betyder.\nBusiness as usual er realiteten\nOg det er så i den situation, at vi siger helhedstænkning, men uden at vi er og kan være klare med hensyn til, hvad det mere præcist betyder. Ser vi på praksis, betyder det, at man ønsker at skabe en helhedspraksis, hvor alle kender til hinandens områder og specialer, hvor alle hjælper og støtter hinanden, hvor alle deler viden, hvor alle tager initiativer og koordinerer, når det er påkrævet og hensigtsmæssigt. Men det normale er samtidig, at man kører videre med uændrede strukturer, organisationsdiagrammer, belønningsformer og incitamentsstrukturer.\nMan må prøve at vælge et hovedspor, og det hovedspor skal ikke handle om sikre og marginale ændringer, men om substantielle og dermed væsentlige ændringer, mener Steen Hildebrandt, som har modtaget flere priser for sin forskning og formidling.\nMan forsøger at tale sig til mere helhedstænkning og -praksis, men ofte bliver det ved pæne ord og værdierklæringer, men ingen – og slet ikke lederne – går foran og viser en konkret vej. Man står i stampe, man kommer ingen vegne, man taler og taler. Måske formulerer man nye værdier med ord som helhed, transparens, fællesskab, hjælpsomhed og åbenhed, men det forbliver ord, papir, erklæringer. Man vil, og man vil ikke.\nDe levende mekanismer og værdier, når det handler om indflydelse, løn, belønning, forfremmelser og medinddragelse opleves at være stort set uændrede, og derfor ræsonnerer mange af de involverede, både ledere og medarbejdere, at business as usual er realiteten – derfor gør de fleste, som de plejer.\nDer skal mere til end best practice\nFor så alligevel at få sat en bevægelse i gang iscenesætter man mange steder et slags hundevæddeløb, der hedder best practice. Man forsøger at beregne og dokumentere, hvad praksis er og ud fra det, hvad bedste praksis på området er. Det er en herlig øvelse, som der er brugt umådelig megen tid på.\nBest practice handler om at få mennesker og organisationer til at konkurrere om at gøre det samme, som de i forvejen gør, hurtige, billigere, bedre, smartere, men altid inden for den samme grundstruktur og grundfortælling. Det sker der marginale ændringer ved, og så er alle glade. Man når noget, men meget lidt. Nissen, suboptimeringen, de levede og levende værdier flytter med – og lever videre i bedste velgående.\nPå den måde er der gennemført mange tiltag i retning af helhedstænkning og -praksis, der aldrig nogensinde er blevet til noget som helst i virkeligheden. De er forblevet ord, papir, erklæringer, værdiformuleringer, men den daglige og levede praksis er stort set uændret. Der skal meget mere til end ord og papir for at skabe helhed. Noget af det er tid.\nFor så at få sat en bevægelse i gang iscenesætter man mange steder et slags hundevæddeløb, der hedder best practice.\nDet tager tid at ændre grundlæggende forståelser, værdier og vaner. Noget andet er konkret og kontant afregning. Mennesker (og hunde) reagerer på, hvad de belønnes for. Adfærd, der belønnes, gentages. Det gælder os alle sammen, og det gælder over alt. Hvis jeg respekteres og belønnes for min adfærd, er sandsynligheden stor for, at jeg gentager denne adfærd.\nMen i mange virksomheder og organisationer er realiteten, at man, og det vil bl.a. sige ledelsen, siger helhed og belønner silotænkning. Belønningspraksis i utallige virksomheder og organisationer fremmer silotænkning, fremmer suboptimering og hæmmer dermed helheds- og fællesskabstænkning. Realiteten i mange af de helhedstiltag, der er set i praksis, er, at man siger ét og gør noget andet, ofte det stik modsatte. Og det er klart: Så virker tiltagene ikke.\nSiloerne skal gennemhulles\nDet er den situation, man skal prøve at se i øjnene, når man nu inden for beskæftigelsesområdet siger helhed. Man skal vide, at det kommer der ikke automatisk noget som helst ud af. Der skal tages en række konsekvenser og følgeinitiativer, hvis der skal komme handling og ændret praksis ud af det.\nDet første er naturligvis, at de reelle organisationsstrukturer ikke direkte må modvirke helhedstænkning. Det betyder i praksis, at siloerne reelt skal fjernes, eller at de i det mindste til en begyndelse skal gennemhulles. Man kommer ingen vegne med uændrede silostrukturer. Og man kommer heller ingen vegne, hvis man ikke understøtter den ønskede helhedstænkning med kontant afregning. Der skal belønning til. Der kræves konkrete, ikke bare signaler, men handlinger, der viser, at dette er alvor, det er noget, man mener og tager alvorligt.\nMan skal tænke mindre i strukturer og faste former og mere i bevægelse, netværksdannelse og relationer.\nNext practice er ikke business as usual\nDer er to hovedbegreber og hovedbevægelser her:\nDen ene bevægelse går fra organisation til organisering. Fra struktur til relation. Man skal tænke mindre i strukturer og faste former og mere i bevægelse, netværksdannelse og relationer. Man skal være fleksibel og situationsbestemt, når det handler om arbejde, arbejdsdeling, relationer, videndeling, koordinering og initiativ.\nDet fører frem til den anden bevægelse, nemlig en bevægelse fra ledelse til selvledelse. Selvledelse handler om selvstændighed, respekt og selvrespekt, helhedsviden og helhedsforståelse, kendskab til den anden og helheden og en viden og bevidsthed om, at helhedsadfærd værdsættes og belønnes, når det fx handler om konkret aflønning, belønning og forfremmelse.\nDet hjælper ikke, og det er ikke hensigtsmæssigt at iværksætte en række best-practice-tiltag i en organisation, hvis det, man ønsker, i virkeligheden er mere helhedstænkning. Best practice inden for en given og uhensigtsmæssig struktur og organisationsforståelse er ikke bare uhensigtsmæssig, men direkte skadelig set i forhold til mere helhedstænkning.\nDet, man skal interessere sig for, er next practice. Det er ikke business as usual, blot hurtigere og billigere, man skal interessere sig for og fremme. Det er en helt anden praksis og en dermed forbundet helt anden organisations- og ledelsesforståelse.\nDette kan man ikke skrive sig til i en lovtekst eller i dertilhørende bekendtgørelser. Ministerens ord er vigtige, men langt fra tilstrækkelige. Selve driftssystemet skal i bevægelse. Driftssystemet skal ønske det nye og ønske reelle ændringer, også selv om man endnu ikke præcist ved, hvad det nye er. Man må sige farvel til noget af det gamle, endnu inden man har svaret på, hvad det nye skal være.\nMan må have mod nok til at afskaffe de iøjnefaldende uhensigtsmæssigheder, der eksisterer i og med de givne strukturer. Man må indstille sig på, at det er en proces, måske en langsom proces, der ikke kan forløbe samtidig med, at man ønsker at iværksætte andre og nok så interessante tiltag. Man må prøve at vælge et hovedspor, og det hovedspor skal ikke handle om sikre og marginale ændringer, men om substantielle og dermed væsentlige ændringer.\nSteen Hildebrandt er professor emeritus på Aarhus Universitet og adjungeret professor på CBS og Aalborg Universitet.\nHan har skrevet, redigeret og bidraget til mere end 400 bøger om organisation, ledelse og samfundsforhold og har skrevet flere hundrede artikler og kronikker i danske og udenlandske tidsskrifter, fagblade og dagblade om ledelse, organisations- og samfundsforhold.\nSteen Hildebrandt har modtaget flere priser for sin forskning og formidling.\nI Furesø Kommune bruger sagsbehandlere på tværs af forvaltninger data til at koordinere indsatsen for at få borgere tættere på job, fortæller tidl. velfærdsdirektør Niels Milo Poulsen.\nSagsbehandlerens assistent kan være (kunstig) intelligent\nTeknologien kan hjælpe med at spare tid, nedbringe komplektisitet og kvalificere beslutningsprocesser, fortæller data scientist Nina Holm-Jensen


Høring over udkast til forslag om lov om ændring af udlændingeloven (skærpede regler om udvisning af kriminelle udlændinge), Udlændinge- og Integrationsministeriets sagsnummer 2017-15277\nVed mail af 12. januar 2018 har ministeriet anmodet om evt. bemærkninger til ovenstående.\nUdkastet vedrører tre påtænkte ændringer i udlændingeloven: der skal etableres retningslinjer for for-tolkning af EMRK artikel 8, reglerne om betinget udvisning afløses af en advarsel og ændring af reglerne om indrejseforbud.\nUdkastet tilsigter at skabe retningslinjer på lovforslagsniveau for udvisning afvejet overfor hensynene i EMRK artikel 8.\nRetningslinjerne er tilsyneladende baseret på en gennemgang af praksis fra Menneskerettighedsdomstolen og Højesteret vedrørende artikel 8. Imidlertid er formålet udtrykkeligt, at fortolke og opstille praksis igennem typicitet, så praksis efter artikel 8 i mindre grad end hidtil kommer til at tale imod en udvisning.\nDet er landsforeningens opfattelse, at fremgangsmåden er i strid med princippet i Grundlovens § 3.\nVurderingen af, om artikel 8 taler imod en udvisning, henhører under domstolene. Til denne vurdering hører naturligt en fortolkning af praksis fra de øverste domstole på området.\nDet påtænkte lovforslag tilsigter en bestemt fortolkning af domstolspraksis, som herefter udtrykkeligt skal indføres som bemærkninger til et lovforslag.\nDerved vil Udlændinge- og Integrationsministeriets fortolkning – rigtig eller forkert – blive løftet til lovniveau, og dermed være bindende for en dansk domstol. Som anført er det domstolens egen kompetence at fortolke praksis, og denne fortolkning med det iboende skøn fratages dermed domstolen.\nLovgivers kompetence er at ændre lovgivningen. Den påtænkte skærpelse kan formentlig ikke gennemføres ved lov, og så må det være oplagt, at den valgte fremgangsmåde heller ikke er mulig for lovgiver.\nLandsforeningen har ikke forholdt sig til ministeriets fortolkning af praksis.\nDe nuværende regler om betinget udvisning foreslås afløst af en advarselsordning.\nOrdningen medfører en markant skærpelse af de nuværende regler, da en advarsel ikke er tidsmæssigt begrænset som en betinget udvisning.\nLandsforeningen har ikke særskilt bemærkninger til, at en advarsel skal have længere udstrækning end en betinget udvisning, men er betænkelig ved en tidsubegrænset ordning.\nDet må betegnes som et fundamentalt retssikkerhedsprincip, at den domfældte forstår og kan overskue konsekvenserne af sin dom. Dansk ret er da også helt overvejende præget af tidsbegrænsning vedrørende sanktioners gentagelsesvirkning.\nUdkastet indeholder bestemmelse om, at dommeren skal orientere domfældte om konsekvenserne af en advarsel.\nDet vil dog for både dommer og forsvarer være en udfordring umiddelbart at give meningsfuld vejledning om advarslens konsekvenser og reelle tidsmæssige udstrækning, da dette vil være helt uafklaret i praksis. Problemet vil aftage, som der etableres praksis på området.\nDet henstilles, at der indsættes en tidsmæssig begrænsning af en advarsel.\nUdkastet foreslår en ændring af reglerne om indrejseforbud således, at et kortere indrejseforbud end hidtil kan fastsættes, hvorved en dom til udvisning med tilknyttet indrejseforbud (på grund af det nu kortere indrejseforbud) ikke vil være i strid med artikel 8.\nEn dom til udvisning skal således kunne tilknyttes et konkret vurderet indrejseforbud, hvis den nuværende skematiske udmåling af indrejseforbuddet vil medføre, at udvisning må undlades.\nLandsforeningen har ingen bemærkninger til forslaget.\nHøring over udkast til forslag om lov om ændring af udlændingeloven (skærpede regler om udvisning af kriminelle udlændinge), Udlændinge- og Integrationsministeriets sagsnummer 2017-15277 /Default.aspx?ID=1052≠wsid=17271&Action=1&M=NewsV2&PID=5790