Hvordan går det med det kommunale selvstyre? - Altinget: forskning\nHvordan går det med det kommunale selvstyre?\n27. august 2014 kl. 5:00 | Print\nFORSKNINGSFORMIDLING: Kommunalforsker Poul Erik Mouritzen fra Syddansk Universitet stiller otte spørgsmål om kommunernes berettigelse, og peger blandt andet på statens sanktioner i forbindelse med økonomien som et af de problemer, der leder til et niende spørgsmål: Skal det kommunale selvstyre afskaffes?\nVerdensbanken publicerede for et par år siden en undersøgelse af alle verdens lande ud fra spørgsmålet How Close Is Your Government to Its People?. Undersøgelsen rangordnede landene efter graden af kommunalt selvstyre. Danmark blev placeret øverst. Vi er ifølge Verdensbankens opgørelse det mest decentraliserede land i verden.\nDet ligger næsten i overskriften for undersøgelsen, at det er godt: Vores system er tæt på folket. Det skal dog ikke forhindre, at vi engang imellem tager temperaturen på det kommunale selvstyre, herunder også, at vi ser på, hvordan det udvikler sig.\nAlmindeligvis betragtes det som et gode, at vi har en udbredt kommunalt selvstyre. Argumenterne er flere: Det giver mulighed for tættere inddragelse af borgerne i de politiske beslutningsprocesser; det er en træningsbane for kommende politikere; der sker en magtdeling mellem det centrale og decentrale niveau; kommunalt selvstyre med mange enheder fremmer innovation og nytænkning. Det vigtigste argument er dog givetvis, at et stærkt kommunalt selvstyre fremmer den samlede velfærd i et samfund.\nVores system er tæt på folket. Det skal dog ikke forhindre, at vi engang imellem tager temperaturen på det kommunale selvstyre, herunder også, at vi ser på, hvordan det udvikler sig.\nPoul Erik Mouritzen Professor, Institut for statskundskab, SDU\nArtiklen er en forkortet udgave af en netop publiceret artikel:\nPoul Erik Mouritzen, 2014. ”Decentraliseringen ’revisited’. Otte spørgsmål til det kommunale selvstyre” side 235-253 i Niels Finn Christiansen, Jon Kvist, Niels Kærgård og Klaus Petersen (red.)\nPå kryds og tværs i velfærdsstatens univers. Festskrift til Jørn Henrik Petersen. Syddansk Universitetsforlag. I den originale artikel findes alle referencer, som er udeladt i denne forkortede udgave.\nDer opstår velfærdsgevinster, når man decentraliserer beslutningerne til lokale enheder, fordi et sådant system vil skabe bedre overensstemmelse mellem borgernes præferencer og den politik, der føres: Udbuddet tilpasses til efterspørgslen på en måde, som er langt mere effektivt, end hvis alle beslutninger blev truffet på Christiansborg.\nMekanismen kan anskueliggøres med følgende lille eksempel: Lad os antage, at vi har et samfund med kun to kommuner, A og B. A er en meget stor kommune, B er en lille kommune. Borgerne i de to kommuner har vidt forskellige ønsker til skolepolitikken. I A ønsker man store og billige skoler, i B ønsker man små, nære skoler, der til gengæld er dyre. Hvis beslutningsprocessen var centraliseret, ville der eksistere et politisk organ fælles for de to områder. Hvis dette organ var valgt repræsentativt ville borgerne i kommune A kunne majorisere deres præferencer igennem: Skolevæsenet ville blive baseret på store, billige skoler. Havde der derimod været et politisk organ for hver kommune, ville udbuddet have afspejlet borgernes forskellige præferencer. I A ville man stadig vælge de store skoler, i B kunne man beslutte sig for flere mindre skoler, og dermed naturligvis også en højere skat. Den samlede tilfredshed (læs: velfærd) vil stige, hvis vi arbejder med to kommuner fremfor én.\nArgumentet bygger på, at vælgerne gennem deres stemmeafgivning vælger de politikere, der vil træffe beslutninger, som svarer til vælgernes ønsker. Gør de ikke det, sætter vælgeren blot sit kryds ved en anden politiker næste gang, der er valg. Vælgeren har imidlertid en anden mulighed: Han eller hun kan flytte til en anden kommune, som fører en politik, der svarer til vedkommendes præferencer. Denne mekanisme bygger på en analogi til det private marked: Udbuddet varierer mellem kommunerne svarende til, at producenter på det private marked udbyder varer af forskellige kvaliteter og til forskellige priser. Borgeren kan derfor, som forbrugeren på det private marked, vælge mellem forskellige kombinationer af kvaliteter til forskellige priser. Dette valg sker gennem borgernes lokalisering.\nFør at disse velfærdsgevinster kan blive realiseret, er der imidlertid en masse mellemregninger. Argumenterne bygger måske på nogle ikke udtalte præmisser, som kan være problematiske? Jeg vil i det efterfølgende stille og give et svar på otte spørgsmål, der handler om de antagelser, vi må gøre os, hvis det kommunale selvstyre skal virke optimalt.\nSpørgsmål 1: Er der væsentlige geografiske og kommunale præferenceforskelle?\nFor at tilpasningsmekanismen kan være relevant, skal der eksistere præferenceforskelle mellem kommunerne, som er større end det trivielle. Det gjorde der utvivlsomt tidligere. I en ældre undersøgelse med titlen ”De nøjsomme jyder og de krævende københavnere” har jeg vist, at det var tilfældet i begyndelsen af 80’erne. Læseren kan ud fra titlen gætte sig til, hvori forskellene mellem jyder og københavnere bestod.\nI forbindelse med kommunalreformen i 2007 så vi et enkelt eksempel på et velfærdstab af en størrelsesorden, der gjorde, at man måtte lave en særlig overgangsordning.\nPolitikerne i Holmsland Kommune havde gennem årtier valgt at lægge sig på et særdeles lavt serviceniveau, men også på et tilsvarende lavt beskatningsniveau. Kommunen havde absolut ingen ønsker om at blive lagt sammen med andre kommuner. Det blev man, dog med den modifikation, at der i en overgangsperiode på fem år blev opereret med en differentieret skatteprocent mellem Holmsland og den øvrige del af den nye Ringkøbing-Skjern kommune.\nMen der kan sagtens være opstået mindre spektakulære velfærdstab de mange steder, hvor kommuner blev lagt sammen. Omfanget af dem kender vi imidlertid ikke, og vi kender i realiteten heller ikke noget til, hvor store forskellene er mellem kommuner og landsdele i nutiden.\nSpørgsmål 2: Er det ønskværdigt, at præferenceforskelle slår igennem?\nI de fleste lande har man organiseret sig således, at opgaver, hvor statsmagten ønsker en meget høj grad af lighed, placeres udenfor det kommunale selvstyre. Det gælder ikke mindst indkomstoverførslerne. Et af de helt særegne træk ved det danske kommunestyre er, at indkomstoverførslerne i vidt omfang er blevet en kommunal opgave, og når Verdensbanken udråber Danmark til det mest decentraliserede land i verden, skyldes det bl.a., at indkomstoverførslerne tælles med i opgørelsen af størrelsen af den kommunale sektor.\nDet giver vel næppe megen mening at tælle folkepensionen med her, ej heller en række ydelser, hvor kommunerne nok har en vis autonomi, når det gælder tildeling af ydelser, men ikke noget at skulle have sagt for så vidt angår ydelsernes størrelse (sygedagpenge, kontanthjælp, førtidspension o.l.). Når det gælder den skønsmæssige beslutning om eksempelvis tildeling af førtidspension, ønsker vi dog næppe, at lokale præferencer kommer til at spille en væsentlig rolle for beslutningen. Derfor har vi sikret borgerne en mulighed for at anke sager, der går dem imod.\nTilbage er de (stadig betydelige) områder, hvor vi i Danmark faktisk giver kommunerne en vis autonomi og finder det i orden, at der er lokale forskelle. Det gælder ikke mindst de områder, som interesserer vælgerne, det vi kalder de kommunale kerneydelser: pasning af børn, folkeskoler, ældreomsorg, fritidsforanstaltninger, kultur og lignende. Her er det i orden, at lokale ønsker til skolestruktur, lærernes arbejdsforhold, normeringer og åbningstider på daginstitutioner og principper for tildeling af hjælp afspejles i den førte politik.\nDen velfærdsgevinst, der er ved decentralisering, kan (og bør) potentielt kun vise sig på områder, hvor kommunerne har en vis autonomi. Disse områder udgør langt fra hele den kommunale opgaveportefølje, og der er klare tendenser til, at autonomien er blevet mindre over årene.\nSpørgsmål 3: Har kommunerne autonomi til at foretage tilpasningen til efterspørgslen?\nIgennem 70’erne foregik der en vældig udbygning af den kommunale service med årlige stigninger målt i faste priser på omkring syv procent i årtiets sidste år. Dem tog staten og kommunerne fat på med aftalesystemets indførelse i 1979.\nDet geniale ved systemet var, at der blev lavet aftaler for kommunerne under et, det vil sige, at der var mulighed for, at den enkelte kommune kunne foretage en løbende tilpasning til efterspørgslen i opadgående og nedadgående retning. Meget tyder på, at denne løbende tilpasning rent faktisk også skete i de første årtier af systemets levetid. Men ikke mindst efter at staten igennem de seneste fem år har indført sanktioner, sidst i form af budgetloven, kniber det mere og mere.\nEn indikation af manglende tilpasning er, at kommunerne stort set er holdt op med at sætte skatterne ned. I sidste halvdel af 80’erne var der år, hvor mere end 100 kommuner reducerede beskatningsniveauet fra det ene år til det andet. Fra begyndelsen af 90’erne bliver det mere og mere usædvanligt, at skatterne reduceres.\nEfter strukturreformen er skatteniveauet i kommunerne for alle praktiske formål blevet fastfrosset med nogle klare konsekvenser: Den fleksibilitet og tilpasningsevne, som skulle være et kendemærke for et effektivt virkende kommunalt selvstyre, er gået fløjten.\nDesværre er der ikke gennemført undersøgelser af, i hvilket omfang der i disse år sker en forvridning af kommunernes udgiftsstruktur. Men begrundelsen om, at decentralisering fører til en tilpasning til lokale præferencer og behov, bliver svækket, når man på en central parameter som skatteudskrivningen ser stærke tendenser til fastfrysning.\nI bogen ”Fra sogn til velfærdsproducent” skriver forfatterne advarende om disse tendenser:\n”Samtidig er der – fordi både den finansielle ramme og servicerammen er bestemt af et for så vidt tilfældigt historisk udgangspunkt – betydelige forskelle i serviceniveau og beskatning. Hvis disse rammer fortsætter i en længere årrække, vil der af flere grunde kunne opstå spændinger. Nogle kommuner vil have faldende folketal, mens andre vokser, så rammen for nogle vil være rigelig, men for andre snærende. Derudover vil det lokale politiske ansvar for serviceniveauet og skatteniveauet gradvis fortone sig. Borgere i en kommune vil ikke kunne forstå, at de skal betale mere i skat, mens borgere i en anden kommune ikke forstår den ringere service, fordi det politiske valg i begge tilfælde ligger adskillige år tilbage”.\nSpørgsmål 4: Er der væsentlige forskelle i den førte politik?\nEn velfærdsgevinst ved decentralisering forudsætter for det fjerde, at kommunerne faktisk fører en forskellig politik, som afspejler lokale præferenceforskelle. Der er senest lavet analyser af 19 kommunale udgiftsområder baseret på de kommunale regnskaber fra 2011. På alle områder kan udgiftsvariationer i større eller mindre grad tilskrives forskelle i udgiftsbehovene. Kun på fire områder kan forskellene henføres til kommunernes velstand, og kun på tre områder betyder byrådenes politiske sammensætning noget for udgifternes størrelse.\nDet er så heldigt, at vi over en periode på 25 år med en fireårig turnus har gennemført analyser ud fra stort set samme skabelon, således at vi er i stand til at følge udviklingen over tid. I 1988 undersøgte vi 11 udgiftsområder. Her spillede kommunernes økonomiske formåen en rolle på otte områder, mens partipolitik var medvirkende til at forklare forskellene på fem områder. Endnu længere tilbage blev lavet en analyse af kommunernes regnskaber på otte udgiftsområder. Her spillede velstand en rolle på de seks, partipolitik på de fire.\nVi kan også udtrykke det på den måde, at kommunerne i ”gamle dage” var dygtige til at tilpasse sig de lokale behov, og når det var gjort, var de tilbageværende variationer i betydelig grad bundet op på lokale præferencer. Tilpasningen til behovene gør sig stadig gældende, men eventuelle variationer derudover er kun på få områder bundet op på præferenceforskelle.\nSidstnævnte observation kunne lede til den konklusion, at der ikke mere er velfærdsgevinster at hente ved det lokale selvstyre. Den er rigtig ud fra én synsvinkel. Omvendt så er tilpasningen til udgiftsbehov jo i høj grad også velfærdsfremmende. Man kan så diskutere, om det alene skyldes eksistensen af et lokalt repræsentativt demokrati eller eksistensen af et centralt fastsat regelsæt, som gennem etableringen af rettigheder eller krav til det materielle indhold så at sige ”binder” de kommunale udgifter til den sociale struktur i kommunen.\nSpørgsmål 5: Flytter borgerne efter den kommunale skat og service?\nEr det rigtigt, at borgerne flytter efter det mix af skat og service, som den enkelte kommune tilbyder? For at det kan være tilfældet, skal for det første den borger, der overvejer at flytte, have information om den politik, der føres i de enkelte kommuner. Denne information skal i hvert fald dække den del af politikken, der er relevant for borgeren, herunder (for alle borgere) skattepolitikken.\nFor det andet skal der være en betydelig mobilitet, om end det vil være urealistisk at antage, at alle borgere til alle tider vælger at slå teltpælene op, så snart de ser en fordel i at flytte til en kommune, der tilbyder et mere ønskværdigt skat/serviceforhold. For det tredje skal der være en forskel i det skat/service mix, der tilbydes af kommunerne i det område, hvortil flytning overvejes.\nUanset realismen i disse antagelser er det afgørende, at blot nogle borgere, når de flytter, vælger at skele til, hvad nogle relevante kommuner kan tilbyde af service og skat, vil der kunne realiseres en velfærdsgevinst.\nEn enkelt dansk undersøgelse giver et bud herpå på baggrund af en analyse af flyttemotiver i Aarhus Kommune. Undersøgelsen viser, at skat/serviceforhold ikke spiller en rolle for, at man vil flytte fra Aarhus kommune, men derimod har en vis betydning, når det gælder valg af ny bopælskommune. Undersøgelsen fastslår afslutningsvis, at analyseresultaterne udgør ”et argument for befolkningsmæssigt små kommuner”.\nAarhusundersøgelsen er gennemført i 1999, altså på et tidspunkt, hvor vi havde 275 kommuner i Danmark. En borger i Aarhus havde på det tidspunkt otte kommuner at vælge imellem, hvis begrænsningen var, at den fremtidige bopælskommune skulle grænse op til Aarhus. Efter kommunalreformen er der tale om fire tilgrænsende kommuner. Alene denne halvering må have som logisk konsekvens, at valgmulighederne bliver færre. Ser man på ”udbuddet” i form af skat/serviceforhold lå top og bund før kommunalreformen på 1.06 og 0,95 (landsgennemsnittet er 100). Efter reformen lå de tilsvarende tal på 1,06 og 1,00. Samme mekanisme må gøre sig gældende i store dele af landet.\nMan kan også udtrykke det på den måde, at kommunalreformens mange sammenlægninger har dæmpet de velfærdsgevinster, der kunne opstå som følgende af befolkningens lokaliseringsvalg.\nSpørgsmål 6: Er den politiske proces lydefri?\nFor det sjette må det antages, at vælgernes præferencer lydefrit formidles gennem den politiske proces, hvor ikke mindst valghandlingen er central. Ved at politikerne med jævne mellemrum stilles til ansvar overfor vælgerne, etableres der – i teorien – en usynlig hånd, der sikrer, at vælgernes ønsker automatisk omsættes til politik.\nTeorien bygger på et politisk system, hvor der kun er vælgere og politikere. Embedsmænd og forvaltninger med egne interesser og magtbaser eksisterer ikke. Ej heller interesseorganisationer og fagforeninger. Ej heller en stat, der lægger kraftige begrænsninger på handlemulighederne. Men der findes jo embedsmænd, institutionsledere, stærke (og svage) forældreorganisationer og interesseorganisationer og en stærk stat, der blander sig i alt muligt i kommunerne. Der eksisterer med andre ord en lang række forvridende mekanismer, der i yderste konsekvens kan medføre, at den politik, der føres i en kommune, afspejler alt andet end borgernes interesser og præferencer.\nLad os tage fat på en diskussion af de mange imperfektioner med et simpelt eksempel fra den virkelige verden. I figuren nedenfor er vist resultatet af en analyse af kommunernes skoleudgifter opgjort pr. elev. I figuren angiver den vandrette akse den såkaldte normaludgift, som måler udgiftsbehovet på folkeskoleområdet. Langs den lodrette akse er anført kommunernes faktiske udgifter.\nFigur 1. Faktisk udgift og normaludgift pr. 6-16 årig 2011\nDer er markeret to kommuner, begge karakteriseret ved et mangeårigt arbejderflertal, som er velstandsmæssigt ens stillede og med stort set samme folketal. Når Albertslund bruger omkring 8.600 kroner mere pr. elev end svarende til normaludgiften (udgiftsbehovet), mens Brøndby bruger ca. 7.500 mindre end normaludgiften, kan det således ikke forklares af velstandsforskelle eller politisk sammensætning af byrådet. Spørgsmålet er derfor, hvad forskellene så kan skyldes?\nEn lydefri politisk proces ville indebære, at forskellen mellem de to kommuner skyldes, at vælgerne har ganske forskellige præferencer. I kommune Albertslund ønsker vælgerne er højt serviceniveau, i Brøndby det modsatte. Det kunne være, at vælgerne i Brøndby foretrak en lavere skat (udskrivningsprocenten i de to kommuner er dog næsten ens) eller ønsker at bruge pengene på andre områder.\nMen det kunne også skyldes andre forhold, for eksempel at der i de to kommuner er et så komfortabelt politisk flertal af arbejderpartier, at flertallet i byrådet kan gøre, som det selv ønsker, fordi det ikke truer deres magtposition. Manglende partikonkurrence kan føre til, at politikernes egne mål kan blive drivkraften for den førte politik. Det kunne eksempelvis tænkes, at der i mange år har siddet borgmestre i Alberslund og Brøndby, som har haft vidt forskellige opfattelser af, hvad der skulle til for at tiltrække gode borgere til kommunen (måske forskellige opfattelser af, hvilke typer af borgere man ønskede sig), og hvad der skulle til for at opnå dette. Det har så været drivkraften for kommunens politik, uanset hvad borgerne i øvrigt måtte have af præferencer.\nFor det andet kunne det tænkes, at vælgerne faktisk ikke stemmer efter deres præferencer for den lokale politik, men efter hvordan partierne klarer sig på landsplan. Det ved vi med sikkerhed, at de gør. Det forhold, at de landspolitiske vinde slår igennem med cirka halv kraft ude i kommunerne, medvirker til delvis at frigøre lokalpolitikerne fra lokale vælgerpræferencer. Partiloyalitet og de høje omkostninger for vælgerne ved at søge information giver politikerne en vis autonomi til at handle på egen hånd.\nFor det tredje er vælgernes signalering af præferencer – gennem deres stemmeafgivning – langtfra entydig. Det skyldes, at de besidder inkonsistente holdninger. Afhængigt af, hvordan man gør det op, vil mellem 1/3 og 2/3 af vælgerkorpset have nogle holdninger til skatten, som ikke harmonerer med deres holdninger til de kommunale udgifter.\nFor det fjerde skal man være opmærksom på, at et kommunalvalg egentlig består af to processer, som kan være godt og grundigt afkoblede fra hinanden. Først en lang proces med valgkamp, stemmeafgivning og optælling af stemmer og beregning af mandater. Derefter (typisk) en kort konstitueringsproces, hvis resultat undertiden slet ikke stemmer overens med vælgernes stemmeafgivning. Det kan føre til borgmestre, som kun et lille fåtal af vælgere ønsker, undertiden betalt med formandsposter og politiske indrømmelser til de partier, der har støttet borgmesteren. Denne betaling kan føre til, at der på områder føres en politik, som stort set alene er ønsket af et enkelt parti eller måske endog en enkelt politiker, som udgør tungen på vægtskålen.\nSpørgsmål 7. Er den politiske incitamentsstruktur symmetrisk?\nMellem valgene foregår der en intens signalgivning fra berørte interesser til de folkevalgte. Disse signaler kan sagtens være asymmetriske i forhold til vælgernes præferencer, ikke mindst på grund af eksistensen af interesseorganisationer, personaleorganisationer og lokale partiforeninger.\nDette fænomen udgør endnu en kilde til, at den lokaldemokratiske proces måske ikke er så perfekt, som det forudsættes i teorien om decentralisering.\nDette forhold forstærkes utvivlsomt af eksistensen af en politisk incitamentsstruktur, der er asymmetrisk. Kilden hertil skal søges i den såkaldte 1-3 regel, altså det forhold, at vi som vælgere straffer langt hårdere end vi belønner politikere.\nMan kan også udtrykke det på den måde, at omprioriteringer, der økonomisk set er neutrale, ikke nødvendigvis er det, når regnebrættet med politiske tab og gevinster skal gøres op. Lad os bruge et tænkt eksempel. Lad os antage, at en kommune befinder sig i den optimale tilstand m.h.t. skat/serviceforholdet og har fordelt ressourcerne mellem de forskellige opgaver, så marginalnytten af sidst spenderede krone er den samme overalt. Lad os nu antage, at kommunen oplever et fald i antal skolebørn med 10 procent og en stigning i antal ældre med 10 %. Under den antagelse, at de to områder er lige store, vil det derfor være optimalt at flytte 10 procent fra førstnævnte til sidstnævnte område.\nVelfærdsmæssigt og økonomisk vil det være en neutral operation. Men ikke politisk, fordi taberne – forældre, lærere og lærerforening - vil reagere langt kraftigere end vinderne, de ansatte og modtagerne af service på ældreområdet. Hvis den politiske logik bliver dominerende for beslutningen, det vil sige, at politikerne forsøger at minimere vælgertabet snarere end at maksimere velfærden, fører denne imperfektion i den lokale politiske proces således til et samlet velfærdstab for kommunens borgere.\nSpørgsmål 8: Er bureaukratiet neutralt?\nEn sidste forvridende mekanisme, der skal peges på, er eksistensen af det, der kaldes bureaukratisk politik. Politikerne træffer jo ikke beslutninger i et tomrum. De får gode råd og indstillinger af embedsmændene. Nogle steder står embedsmændene stærkt, andre steder svagt. Nogle embedsmænd er stærkere end andre. Det samme gælder, hvis man ser på udvalgsformændene. Sådanne forhold kan spille en rolle for, hvordan kommunernes prioriteringer udvikler sig over tid. Der er tale om ”bureaukratiske imperfektioner”, som kan føre til en inoptimal ressourcefordeling.\nMed de sidste tre mekanismer har vi langsomt bevæget os ind på processer, som ikke har meget at gøre med efterspørgsel og kollektiv velfærd. Der er tale om udbudsbaserede mekanismer, som primært har til formål at fremme velfærden for snævre grupper eller enkeltpersoner. I det omfang at disse kræfter over en lang årrække har fået lov til at virke i en kommune, er udgiftsstrukturen langsomt blevet forvredet væk fra det optimale.\nVi kan med dette in mente vende tilbage til de to kommuner, Albertslund og Brøndby. Vi ved i realiteten ikke, hvad afstanden til normaludgiften skyldes, men det kan meget vel være, at Albertslund i en lang årrække har haft en stærk skoleforvaltning, som kunne fortælle politikerne om alt det grusomme, der kunne ske, hvis der ikke blev tilført flere midler til området. Omvendt kunne det tænkes, at vi i Brøndby har haft forholdsvis ressourcesvage forældre, en svag skoleledelse og socialdemokratiske politikerne der – måske på tværs at vælgernes ønsker og på grund af deres stabile og store flertal ved hvert valg – har fokuseret på at have et højt serviceniveau på andre områder.\nSådanne mekanismer kan medføre, at en kommunes serviceprofil på ethvert givet tidspunkt skal henføres til historisk betingede magtkonstellationer, interesseorganisationernes ageren og demografiske forskydninger i tidligere år. Vi kan også sige det på den måde, at kommunernes placering i figur 1 er resultatet af en lang række enkeltbeslutninger truffet i de sidste 10-20 år, snarere end på baggrund af bevidste politiske beslutninger truffet på baggrund af borgernes efterspørgsel og præferencer her og nu.\nTilpasning, produktivitet eller nytte?\nLad os vende tilbage til figur 1. Der kan læses flere ting ud af figuren. Hvad der læses, afhænger imidlertid af ens ståsted.\nKommunerne og KL vil ud af denne figur slutte, at det kommunale selvstyre virker. De vil hæfte sig ved, at der er en ret tæt sammenhæng mellem kommunernes udgiftsbehov og så de faktiske udgifter, ergo, sker der en tilpasning til lokale forhold. Afstanden mellem den faktiske udgift og normaludgiften vil blive set som udtryk for en tilpasning til lokale præferencer, som ikke lader sig måle ved hjælp af socioøkonomiske indikatorer. Underforstået: Den politiske og administrative proces i kommunerne er tæt på at være lydefri, om end der nok kan forekomme visse produktivitetsforskelle mellem kommunerne.\nI Finansministeriet har man gennem mange år haft en skeptisk holdning til den opfattelse. Her ser man udbudsbaserede mekanismer overalt. Når Albertslund bruger ca. 8.600 kroner mere end normaludgiften, så skyldes det en ophobning af spild og privilegier, som absolut ikke er udtryk for økonomisk efficiente beslutninger, snarere det modsatte. På en god dag vil man i Finansministeriet – eventuelt med hjælp fra McKinsey eller DeLoitte - hævde, at når kommune Brøndby kan klare sig med 7.500 kroner mindre end normaludgiften, så burde det samme gælde i Albertslund.\nBesparelsespotentialet er altså langt større end de 8.600 i sidstnævnte kommune.\nNår det gælder interesseorganisationerne, i dette tilfælde primært Danmarks Lærerforening, er fortolkningen en helt tredje: Enhver krone spenderet kommer skolebørnene til gavn, og omvendt, enhver krone sparet går ud over selv samme gruppe. Der findes ikke spild i det kommunale skolevæsen.\nKORA introducerede i 2013 en metode til at give et mere præcist svar på disse spørgsmål om tilpasning, produktivitet og nytte.\nBlandt andet undersøgte man skoleområdet og fandt et besparelsespotentiale på ca. 5 mia. kroner. I analysen blev service og produktivitet på skoleområdet listet for hver enkelt kommune i landet. I KL’s og specielt Danmarks Lærerforenings optik burde der være en meget stor forskel i service i Albertslund og Brøndby. Det er ikke tilfældet.\nBrøndby har et så produktivt skolevæsen, som det er muligt at operere med på de præmisser, som KORA analysen er baseret på. Dette er sat til indeksværdi på 100. Indeksværdien i Alberslund er derimod på 92. Omvendt med serviceniveauet. Her scorer Alberslund højest med en værdi på 98, men på trods af de meget store forskelle i kroner og øre mellem de to kommunerne ligger Brøndby med en indeksværdi på 95.\nKORA analysen omfatter også en beregning af et samlet produktivitetsmål for den enkelte kommune, hvad der for første gang giver mulighed for at undersøge mulige determinanter for produktivitet, eller dets modsætning, slack i budgetterne. En foreløbig analyse af dette mål antyder klart, at produktivitet og spild hænger sammen med, hvor pressede kommunerne er.\nEt højt pres på ressourcerne og vækst i folketallet fører til højere produktivitet. Relativt set betyder ressourcepresset omtrent det dobbelte af væksten i folketallet. Konklusionen kan omvendt også formuleres derhen, at i kommunerne med stor velstand, lave udgiftsbehov og et faldende folketal ophobes der forholdsvis store mængder af slack.\nKORA’s analyse er den første af sin art, hvor det er muligt at finde ud af, om et merforbrug fører til spild eller højere service. Det typiske er nok, som også tilfældet var i sammenligningen mellem Albertslund og Brøndby, at der er tale om en blanding, der kan være forskellig fra kommune til kommune og fra område til område.\nSkal det kommunale selvstyre så afskaffes?\nVi har ved at stille otte spørgsmål fået en indikation af, at det kommunale selvstyre delvis virker efter hensigten. Men vi har også fået et mere nuanceret kritisk syn på, at et stærkt decentraliseret system også kan have sine skavanker.\nKommunalreformen har svækket visse af argumenterne for selvstyre – reformens mulige positive konsekvenser i øvrigt ufortalt. Der er områder, hvor vi ikke ønsker, at lokale præferenceforskelle slår igennem i den førte politik. Disse områder er blevet flere med tiden. Budgetsamarbejdet har i de senere år omvendt hæmmet mulighederne for at foretage tilpasninger, som er ønskværdige. Endelig kan der påvises nogle politiske og bureaukratiske mekanismer, som medfører en ikke optimal ressourceanvendelse i samfundet. Alt lagt sammen, de mulige velfærdsgevinster ved at operere med et kommunalt selvstyre er formentlig færre i dag end engang i den glorværdige fortid.\nSkal vi derfor afskaffe det kommunale selvstyre?\nVi skal søge svaret på dette spørgsmål to steder. I begge tilfælde er svaret nej – for nuværende i hvert fald.\nFor det første tjener det kommunale selvstyre som nævnt indledningsvist andre formål end velfærdsmaksimering. Alle disse argumenter må naturligvis med i overvejelserne, hvis man skal give et bud på kommunestyret fremtid.\nFor det andet må man overveje mulige alternativers fortrin. De er næppe mange. Det mest nærliggende alternativ vil være en centralisering. Med den løsning vil viden om lokale forhold næsten pr. definition blive mindre, der vil ikke på områder, hvor det er ønskværdigt, kunne tages hensyn til præferenceforskelle, imperfektioner af politisk og bureaukratisk karakter er næppe mindre, og innovationsevnen næppe større. Samarbejdet på tværs mellem sektorerne vil være problematisk med skoler liggende i Undervisningsministeriet, sundhedspleje i Sundhedsministeriet, kontantydelser i Beskæftigelsesministeriet og indsats overfor børn med særlige behov i Socialministeriet. ”Systemets” villighed til at åbne op og lytte til borgerne vil tilsvarende lide en krank skæbne i disse tider, hvor indgangen til mange statslige myndigheder er én telefonsluse placeret et tilfældigt sted i landet.\nEn (meget stærk) mangeårig borgmester udtalte engang med et glimt i øjet, at lokaldemokrati er den næstbedste styreform. Man kan gætte sig til, hvad han betragtede som den bedste, formentlig en variant af oplyst enevælde. Jeg vil om det kommunale selvstyre snarere – med Churchill som inspirationskilde – konkludere, at det er den mindst ringe styreform blandt de muligheder, der foreligger. Det bør dog ikke forhindre, at man anlægger en sund kritisk vinkel på de problemer, der trods alt eksisterer. Det har været formålet med denne artikel.\nForrige artikel Har institutionsanbringelser en plads i det sociale landskab? Næste artikel Konflikter udfordrer arkæologien


Bestil lækker take away med få klik ⋆ Simcon\nHvorfor ikke bestille noget nem take away udefra, i stedet for at skulle stå med hovedet i gryderne selv. Det kan være træls, altid at skulle stå for at lave mad selv. Derfor er det også smart, at man en gang imellem kan vælge en anden løsning, og så bestille maden ude fra i stedet for. Specielt hvis man kan få lækker velsmagende take away, som er klar i løbet af ingen tid. Ligesom det man finder, hvis man bruger linket her i denne artikel. Det er nemlig den direkte vej,\nSe det store udvalg og find noget du kan lide\nNår man bestiller ude fra, så skal det jo selvfølgelig også være noget mad, som man kan lide. Det vil sige, at det skal være noget, som man synes er ekstra lækkert. Det er også derfor, at man skal bruge linket her i denne artikel. For her kan man helt sikkert finde noget, som er ekstra lækkert. Der er mange forskellige retter at vælge imellem. Men det er alt sammen super lækkert. Så uanset hvad man bestiller, så får man en lækker servering hjem.\nKlar i løbet af ingen tid\nDet er ofte først når man bliver virkelig sulten, at man kommer i tanke om, at man ikke har noget mad. Eller at man først skal i gang med at lave det. Derfor er det i sådanne situationer, nemmere at gå ind og bestille en burger eller en sandwich som kan være klar i løbet af ingen tid. Så skal man heller ikke stå og vente på det. Men kan bestille, og så afhente meget kort tid efter.\nHvis man vil ind og kigge på lækker take away. Så bruger man som sagt bare linket her i denne artikel. Herefter kommer man direkte videre til den hjemmeside, hvor man kan bestille det hele fra. Så nemt er det faktisk, og så har man sikret sig aftensmaden eller forkosten på den måde. Uden selv at skulle stå for at lave maden til sig selv.\nKvalitets barnevogn med alt i tilbehør\nEn fantastisk tur til storbyen


Tre argumenter imod, at kvinder bærer tørklæde i militæret | Information\n»At åbne for særkrav fra en gruppe er at åbne for det fra alle eller at åbne for absurde diskussioner om, hvilke særkrav der er autentiske nok til at blive imødekommet,« skriver Niels Ivar Larsen i denne leder.\nDer er grund til at glæde sig over, at unge af indvandrerherkomst søger ind i Danmarks værn. Men så længe de bærer tørklæde, skal de ikke have lov til at være en del af det danske forsvar. Det er der tre grunde til.\nFor det første må man forstå, at en militær enhed konstitueres ved, at alle er iført samme uniform. ’Uni-form’ indebærer uniformering som utvetydigt aflæselige kendetegn. Ikke kun af symbolske grunde, men også fordi det kan være afgørende i kamp at kunne skelne. Variation i rang kan afspejle sig i varation i uniformer, men princippet må være, at alle af samme rang må iføre sig samme uniform. Militærtjeneste er en socialisering, der skal skabe enhedsfølelse. Det princip er lige så grundlæggende, som at ordrer ikke diskuteres. Derfor går det ikke an at iføre sig to uniformer. En hijab er også en uniform og signalerer andre loyaliteter end de militære, om bæreren tilsigter det eller ej.\n2. Ingen særkrav\nFor det andet skal militæret nok repræsentere hele samfundet og optage alle kampduelige. Anden religiøs og etnisk baggrund eller seksuel observans skal ikke hindre militærtjeneste, men i militære sammenhænge må sådanne forskelles symboler udviskes. At åbne for særkrav fra en gruppe er at åbne for det fra alle eller at åbne for absurde diskussioner om, hvilke særkrav der er autentiske nok til at blive imødekommet. Det principielle kan godt være det pragmatiske. Et militær kan ikke blive et karneval. Princippet om ingen særkrav er det nemmeste og mest retfærdige at håndhæve. Man kan ikke klage over ikke at blive accepteret af samfundet, hvis man kræver særbehandling. At indgå i militæret er at underordne sig.\nFor det tredje. Et militær skal også repræsentere statsmagten. Sammen med politiet er militæret inkarnationen af det statslige voldsmonopol. En statsmagt bør derfor ikke omgive sig med symboler, der refererer til andet end sig selv og det altfavnende fællesskab, i hvis tjeneste den står. En statsmagt skal udstråle denne universalitet og neutralitet. Dens repræsentanter bør derfor ikke kunne benytte sig af partikulære gruppers symboler.\nTre argumenter for, at det skal være tilladt at bære tørklæde i...\n13. februar, 2020 - 07:50\nKlogt og klart formuleret.\nPs der må mangle et “ikke” i billedteksten\n13. februar, 2020 - 08:08\nPS: Alene artiklens billede vise, at der i dag er forskellighed. Er de lange fletninger ikke en sikkerhedsrisiko, der kunne bremses af et tørklæde. Osv.....\nKarsten Lundsby, Eva Schwanenflügel, Bjørn Pedersen, Steffen Gliese, John Andersen og Ete Forchhammer anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2020 - 09:18\n“En hijab er også en uniform og signalerer andre loyaliteter end de militære”\n“ Anden religiøs og etnisk baggrund eller seksuel observans skal ikke hindre militærtjeneste, men i militære sammenhænge må sådanne forskelles symboler udviskes. (...) Et militær kan ikke blive et karneval.”(sic)\n“ En statsmagt bør derfor ikke omgive sig med symboler, der refererer til andet end sig selv og det altfavnende fællesskab, i hvis tjeneste den står. En statsmagt skal udstråle denne universalitet og neutralitet. ”\nLækker og gennemført totalitær tænkning.\nMon skribenten har set de danske soldater uden tøj? Deres kropudsmykninger?\nTo ting går igen kan jeg love: kristendom og asatro.\nReferer det kristne kors som symbol til statsapparatet selv? Nuvel.\nKan den danske stats militær så nogensinde blive et universalt og neutralt “altfavnende fællesskab”? Næh.\nLæg dertil alle tatoveringerne af Mjølner og Thor, og sådan blev vi venner med Captain America, og jeg kan love dig for der er karneval i Varde og Valhalla.\nDet her skriv er så smukt et forsvar for dansk nationalisme, blindhed og bias, og den vestlige verdensordens skrumpende potens.\nVores soldater bærer altså Krucifikset på flag og kød som insignia på Danmarks voldsmonopol, mens tørklædet må forståes som et forstyrrende subversivt element der kan sætte spørgsmåltegn ved ideen om at “vi kommer med fred”\nDet. Er. Sjovt. Vanvid.\nSom en kuriositet kan nævnes at de fleste muslimer, hinduer og buddhister jeg har mødt har tolket min smukke, i sølv rigt dekorerede om halsen hængende, Mjølner som et..... tada.... kristent kors.\n13. februar, 2020 - 09:52\nFint modperspektiv men det blive en smule undergravet af sign opfattelse af at militæret skal projektere at de "kommer med fred". Det formål har jeg kun hørt politikkerne fabulere om når deres gode intentioner skulle sælges. Militære kommer med magtudøvelse og at denne magtudøvelse for en iagttager taget sig ensartet ud er historisk betinget fordelagtigt for det efterlader samme med mindre tvivl. Nøgleordet er ensartet. Ikke religiøst neutralt eller "kulturfrit". Når vi nu synes at sandkassen er det sted vi skal slås mest kan det dog måske være en fordel at have militær repræsentanter der iklæder sig de lokales religiøse symboler med det formål at få dem til at tro at magtudøvelsen ikke er imod denne del af deres identitet. Det vil så være et taktisk element der er kampzone afhængigt.\n13. februar, 2020 - 09:59\nDet er jo ingen lovmæssighed, at soldater skal ligne noget, der er trådt ud af 1. verdenskrig.\nUniformen er i dag jo mest af alt påkrævet, fordi den indebære specifikke, internationalt aftalte rettigheder og pligter for militæret.\nKarsten Lundsby, Rikke Nielsen, Eva Schwanenflügel og Dorte Sørensen anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2020 - 10:40\nRigtig gode argumenter for uni.udklædning fra alle. Lidt mere Pridegalla vil pynte på både militær og politi.\n13. februar, 2020 - 11:52\nNåårh okaay. Det er altså "militær ligestilling" der afskaffer religionsfriheden. Så deet? Og hvor er den "militære ligestilling" for kønsfordelingen? Mig bekendt er der ingen pligter for kvinder, kun rettigheder. Hvis de vil i militæret har ret til det. Mænd derimod har pligter men ingen rettigheder. De skal selvom de ikke vil.\nOg hvor er det da påfaldende ironisk i denne antimuslimske tidsånd at de frigjorte kvinder som rent faktisk vil påtage sig disse pligter bliver afvist. At de står fast på deres religionsfrihed og tager deres ting og går viser lige netop at de er præcist den slag mennesker der har forstået hvad demokrati går ud på.\nEt overordenligt idiotisk selvmålrent politisk og menneskeligt. Punkt 3 om neutralitet vidner om at lederens skribent har dårlig forståelse for de floskler denne kaster om sig med: "altfavnende fællesskab" og "neutralitet" og "universalitet" er præcist hvad disse kvinder repræsenterer. I hvilken sammenhæng, Niels Ivar Larsen, bliver altfavnende fællesskab til diskriminerende og afvisende? Det kræver vist en redegørelse. Det forekommer mig at der her er en simpel brist i Niels Ivar Larsens forståelse for det danske sprog.\nMilitærets ensretning af påklædningen har det vigtige formål, at fjenden inkl. snigskytter ikke kan udpege bestemte soldater (officerer befalingsmænd, kvinder m.v.) Soldater med særlige kendetegn vil være populære mål for fjenden.\nKan kvinder med tørklæde annonymiseres så de ikke skiller sig ud i flokken, er det OK med tørklæde.\n13. februar, 2020 - 13:20\n"PS: Alene artiklens billede vise, at der i dag er forskellighed. Er de lange fletninger ikke en sikkerhedsrisiko, der kunne bremses af et tørklæde. Osv....."\nKære Dorte. På billedet er soldaterne i det der hedder tjenesteuniform. Dette er ikke som de fremgår i kampuniform. Her er langt hår bundet op og gemt væk af to grundelæggende årsager:\n1: Sikkerhed, som du selv kom ind på. Langt hår kan være sikkerhedsrisiko, f.eks. kan det komme ind i et gevær under skydning hvor det sætter sig fast, forårsager funktionsfejl i geværet og kan rivet håret ud af hovedet på soldaten.\n2: Slørring. Pointen med camuflage er at kunne skjule sig. Flagrende hår (især lyst eller rødt) er mildt sagt problematisk i den sammenhæng. Derfor pakkes hår gerne af vejen i kampuniform.\nKarsten Lundsby, Emil Davidsen og Jens Flø anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2020 - 15:25\nSom gammel militærnægter er jeg ganske naturligt imod hele set-upét.\nMen det har dog intet at gøre med at religionsfriheden er afskaffet hvis man ikke må bære tørklæde.\nDet er helt tilladt at være muslim i militærtjeneste. Der er masser af muslimske piger der ikke går med tørklæde.\nGrænserne sætter religionsdyrkere for sig selv. Vil man ikke følge gældende regler så sætter man sig selv udenfor. Hvor stopper retten til at får et job i forhold sin religionsdyrkelse ? Ved et tørklæde, ved en Hijab , ved en burka ? ved en kjortel. Ved en kalot eller ved turban ?.\nMan kan arbejde på at ændre regler som f.eks. uniformstegler; Men at kalde det afskaffelse af religionsfriheden fordi nogen selv vælger at dyrke deres religion på en bestemt måde, er forkert.\nDe må dyrke deres religion andre steder lige så tosset de vil.\nDet var jo heller ikke at afskaffe religionsfriheden da man afskaffede revselsesretten, selvom om nogle religiøse mennesker mener at man bør tugte dem man elsker.\nJan Kauffmann, Hanne Ribens, Viggo Okholm, Karsten Lundsby og Jens Flø anbefalede denne kommentar\nNu er det nok kun muslimske kvinder der ikke maa saerbehandles.Eller ogsaa er det danske militaer helt anderledes end for eksempel det britiske. Siden 1. verdenskrig har sikh maend vaeret en vigtig del af det britiske militaer og de kaempede i foerste verdenskrig og i hver krig der fulgte ifoert turban i uniformens farver. Men de var og er jo ogsaa maend...\n13. februar, 2020 - 18:46\nTre argumenter imod, at kvinder bærer tørklæde i militæret:\n1/ at man er højreradikal\n2/ at man er højreradikal\n3/ at man er højreradikal\n13. februar, 2020 - 19:39\nHar du overvejet at du dermed mener at alle fra Socialdemokratiet og ud mod højre er højreradikale ?.\nEller var det bare et følelsesudbrud du kom med ?\nI min optik bør man slet ikke sætte præmissen op omkring et tørklæde.\nSom ateist og SF-vælger finder jeg det rationelt at folk med ansættelse indenfor det offentlige, kommuner, regioner og stat, ikke bør skilte med deres religiøse og politiske præferencer i arbejdstiden.\nJeg skelner ikke 1 sekund mellem de forskellige religioner eller politiske ideologier.\nKan man ikke klare at udføre et job uden at vise sit religiøse eller politiske tilhørsforhold, så bør man finde sig et arbejde der ikke finansieres af skattekroner.\nOvenstående er naturligvis et politisk anliggende og afgøres af landets folkevalgte.\nAt man kan finde folk i alle partier der mener som ovenstående er jeg overbevist om.\nFærrest nok i DF og Nye Borgerlige, hvor mange nok vil mene at det at bære kors er det eneste der skal være lovligt.\nJan Kauffmann og Karsten Lundsby anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2020 - 23:25\nNu savner jeg lige her et indlæg fra en muslim omkring det her.\nJeg har ytret mig på face book om det og argumenteret og spurgt ind til hvorfor en kvinde her vælger tørklædet før reglen. Jeg har ikke rigtigt fået et rimeligt svar uden dog at blive kaldt noget "forkert"\nVi to hælder til militærnægter siden og vi kan trække på skulderen.\nFor mig vil de tvære ok at bruge tørklæde,da det ikke skader nogen uanset jeg ikke forstår hendes valg. Men jeg har det da fint med at se så mange kvinder med troen og tørklædet i stort set alle butikker-apoteker m.v. Det har så taget sin tid og jeg tror så ikke det ændrer så meget på vores hver dag.\n14. februar, 2020 - 07:02\nKort svar da jeg er på vej ud af huset.\nJeg skelner som skrevet ikke mellem religioner og mener at folk skal kunne lægge deres religion til side i visse jobs.\nNeutralitet bør gælde.\n14. februar, 2020 - 08:25\nDet er tåbeligt at tage et tørklæde på hvis man skal være soldat, så kan man lige så godt binde reb om halsen og sætte et skilt på ryggen hvor der står, "kom og kværk mig".\n14. februar, 2020 - 09:53\nJeg går ind for mænds ret i hæren til at bære bandana,\n14. februar, 2020 - 15:20\nJeg vil ikke betragte det som katastrofe hvis det tilladt at bære tørklæde indenfor militæret. Men jeg ville betragte det som et skridt den modsatte retning af det jeg ønsker; Nemlig en religiøst neutral offentlig sektor.\nHvad angår det private arbejdsmarkede, så mener jeg at arbejdsgiveren må hav ret til at definere en dresscode. Skulle hun/han ønske en religionsneutral arbejdsplads så skal det gælde for alle religiøse symboler; Der må ikke diskrimineres. Vil arbejdstager ikke indrette sig, så er jobbet uopnåeligt.\nPS ; Det kunne nu være sjovt hvis en Pastafari-tilhænger ansat i forsvarets eftertjeneste, blev interviewet i TV, med et dørslag på hovedet.


Et par gode træningspas og en udfordring!\n26. juli 2015 19. februar 2016\nFredag kom jeg endelig i havet med gode klubfolk til 2,4 km i ret høj bølgegang og sidevind, da der var pålandsvind i Ishøj. Det var en god tur efter jeg havde snuppet 9,5 i løb fra formiddagen. Mit højre knæ driller en smule, men det mærkes mere som en ømhed efter træningen er overstået.\nJeg er blevet udfordret af, at jeg frem til 3.10 ikke må køre bil pga min besvimmelse i ferien. Det er et benspænd, jeg hele tiden bliver fanget i at glemme! Hold nu op hvor man kører mange småture relateret til træning uden at opdage det: til havet og svømme, til stævner osv så lige nu er jeg i gang med at nasse lift at klubfolk når det kan lade sig gøre… Det bliver lidt sejt, kan jeg allerede nu mærke!\nI dag blev det til 72 km på cyklen i 10-12 m/s og 10 bakkeintervaller i Veksø.\nAlt i alt godt gang i træningen igen…\nTypisk ridebuksebag til tørre\nPosted in Trainingmed emneordet bike, run, swimBy iMIAgine/miamoerkebySkriv en kommentar\nHyldest til ALOT →


Bedste øjencremer til at forynge trætte øjne ved langvarig brug af enheder - Skønhed\nBedste øjencremer til at forynge trætte øjne efter lange timers skærmtid\nOgså fordi huden omkring dine øjne først viser tegn på ældning\nEr det bare mig eller arbejder jeg hjemmefra, så dine øjne føles og ser mere trætte ud ved slutningen af dagen? Al den tid, der bruges på at stirre på din bærbare computer eller computer, og de endeløse back-to-back-videoopkald, tager virkelig sin vejafgift på det sarte øjeområde.\nVi blinker 15-20 gange i minuttet og krikker 28.800 blink om dagen. Men når du er fokuseret på noget, som at læse, ser en video Hvis du arbejder på din computer, blinker du mindre - ned til 3-8 gange i minuttet. Det er 60 procent mindre blinkende.\nMindre bevægelse betyder mindre blodcirkulation også til øjenområdet. Hvilket forklarer, hvorfor dine øjne ser mere trætte ud, dine mørke cirkler mere fremtrædende og dine øjenposer mere oppustede.\nSådan forhindres øjenbelastning\nFordi du ikke bør lade al din indsats i at bruge øjenpleje gå til spilde. Så…\nhvordan opdaterer du widevinecdm?\nHold din enheds skærm ren. Støv og fingeraftrykspletter reducerer kontrasten og skaber blænding og refleksion. Du bliver nødt til at spænde for at se, hvilket trækker dine øjne ud.\nFølg 20-20-reglen. Kig væk og i afstanden i 20 sekunder hvert 20. minut.\nIndstil en påmindelse. Skriv Blink på en huskeseddel, og indsæt den på din skærm for at minde dig, ja, blink.\nKlem dem stramt. Lav en hurtig øjenopfriskning: luk øjnene, tæl til tre, klem sammen for tre tællinger, åbn derefter øjnene langsomt.\nLindre træthed med en øjenmassage . Med spidserne på dit pegefinger, mellemfinger og ringfingre skal du let trykke let rundt rundt om øjeområdet og templerne i en cirkulær bevægelse. Tryk let på trykpunkterne under pandebenet, på begge sider af din næse og på næsebroen ved siden af tårekanalerne. Dette øger mikrocirkulationen, reducerer hævelse og slapper af musklerne i området.\nHer er produkter til øjenpleje, der kan holde det sarte øjeområde sundt og ungdommeligt.\nBedste øjencremer til at forynge trætte øjne efter lange timers skærmtid DR's Secret Vitalising Eye Mask, $ 72 (æske med 10 par) billede\nDenne biocellullose øjenmaske dækker både de øvre og nedre øjenlåg og siges at blive placeret, så du kan bevæge dig, mens du bruger den. Det bruger en eksklusiv liposomintensiv levering, der effektivt transporterer de aktive ingredienser - panax ginseng, gæret granatæble, C-vitamin, menthol og palmitoyltripeptid-1 til hudens dybere lag for at give næring og genoplive det med det samme.\nFås på www.drs-secret.com\nDior Capture Totale Firming & Wrinkle-Correction Eye Cream, $ 130 billede\nDenne luksuriøse øjencreme er formuleret med biofermenteret ceramid, der er udstyret med fyldningsegenskaber for at genoprette hudens barrierefunktion og behandle fine linjer og rynker. Naturlige vegetabilske olier, der er rige på Omega-3, -6 og -9 og fedtsyrer, nærer og blødgør for en glattere hud. Plus, en kraftig blanding af fire blomsterekstrakter fra Madagaskan longoza, kinesisk pæon, kinesisk jasmin og hvid lilje hjælper med at genoplive hudens stamceller til en sundere hud. Formlen er også udviklet gennem en mikrofragmenteringsproces, som gør det muligt at bryde dråberne op og formere dem til homogene mikrodråber for at øge penetrationen.\nCharlotte Tilbury Magic Eye Rescue, $ 100 billede\nEt botanisk øjenkonturkompleks, vinterdaphne-stamcelleekstrakt og rødalget marigel arbejder sammen for at tackle synlige linjer og rynker samt forhindre dannelsen af tidlige aldringstegn for glattere, mere ungdommelige udseende. Også inkluderet i formlen er tidsfrigivede retinolmolekyler, der trænger ind i huden hver time for at forfine, genoplive og lysne huden omkring øjnene.\nDr. Jart + Vital Hydra Solution Biome Eye Cream, $ 65 billede\nFormuleret med sin eksklusive Vital Aid, en patenteret hydratiserende opløsning, der består af et Jartbiome-kompleks (en samling af mikrober, også kendt som gode bakterier), tri-hyaluronsyre og et Hydra-Nutrition-kompleks, dette skaber et sundt og optimalt miljø for gode bakterier til at trives på huden og afbalancerer hudens generelle mikrobiomniveauer. Som et resultat synes området omkring øjnene lysere og mere energisk med mindre synlig mørke og cirkler og hævelse.\nClarins Extra-Firming Eyes, $ 98 billede\nEn let tekstur, der leverer den glatte effekt af et serum og komforten af en balsam, dette er lavet med koffein, silke træbarkekstrakt og hestekastanje aescin arbejder for at reducere mørke øjencirkler, hævelse og udseendet af rynker til glattere, yngre -udseende hud. En ny generation af perler infunderes også for at fremme optimal lysdiffusion for mere lysende hud.\nLa Mer Eye Concentrate, $ 330 billede\nDens opdaterede formel indeholder nu tre gange doseringen af dens underskrift Miracle Broth til en intensiv øjenbehandling, der heler, nærer og forynger huden for at bekæmpe mørke rande og fine linjer. Derudover koncentreres lime-te-koncentrat, der er rig på antioxidantegenskaber for at beskytte huden mod yderligere skader.\nSulwhasoo Concentrated Ginseng Renewing Eye Serum Mask, $ 95 for en kasse med otte billeder\nDisse hydrogel-øjemasker er beriget med brandets Steamed Ginseng Water Concentrate for at hydrere, fremme kollagensyntese og genoplive træt hud. Forbindelse K, ekstraheret fra ginsengrødder, hjælper med at forbedre hudens absorptionshastighed, så virkningerne virker hurtigt. Det er bedst egnet til dem med synlige fine linjer, rynker og udmattede områder omkring øjnene.\nKiehl's Youth Dose Eye Treatment, $ 60 billede\nDenne creme er beriget med pro-retinol og rød drueekstrakt for at forbedre udseendet af fine linjer, rynker og hævelser. C-vitamin er blevet infunderet i formlen til behandling af sløvhed og synlige mørke øjencirkler og for at lysne den generelle hudfarve.\nIDS Skincare Eye Rescue, $ 149 billede\nMed en balsamlignende tekstur, der smelter ind i huden, indeholder denne intensive øjenbehandling peptider og aktive ingredienser, der tackler synlige tegn på ældning såsom linjer, hævelser og mørke øjencirkler. Men hvad vi virkelig elsker ved dette er Neulastin Technology, som er et eksklusivt leveringssystem, der forbedrer penetrationen af aktive ingredienser for hurtigere resultater, mens du heler beskadiget hud.\nSigi Skin Pink Nectar Daily Eye Mask, $ 62 billede\nVelegnet til både dag og nat, dette er lavet med fem forskellige størrelser hyaluronsyre for at bevare og levere langvarig fugt til at fylde linjer op for en glattere hud. Fersken og propolis beskytter huden mod frie radikaler, som kan medføre tidlige tegn på ældning.\nEve Lom Radiance Antioxidant Eye Cream, $ 115 billede\nEn stærkt koncentreret antioxidantrig øjencreme, der behandler mørke øjencirkler, hævelser og tørhed takket være en kombination af ginsengblåt planteekstrakt og en 3D Hydration Booster. Et multipeptidkompleks infunderes også i formlen for at øge lysstyrken og gendanne fasthed, mens et beskyttende og beroligende aminosyrederivat forhindrer hudskader forårsaget af oxidativ stress.\nFrisk Lotus Youth Preserve Eye Cream, $ 78 billede\nTekstur: En ultra let creme.\nAnvendelse: Alle dele af lotusplanten for at beskytte øjenområdet mod eksterne aggressorer for at afværge for tidlig aldring af huden.\nFungerer til: Øge udstrålingen og reducere rynker.\nLedig fra www.sephora.sg , og når butikker åbner igen, i friske butikker og skranker.\nDior Capture Totale C.E.L.L. Energiforstærkning og rynkekorrektion øjencreme, $ 130 billede\nTekstur: En balsam, der efterlader en anden hud finish.\nAnvendelser: Et anti-aldrende blomsterkompleks med fire blomster - Madagaskan longoza, kinesisk pæon, hvid lilje og kinesisk jasmin.\nFungerer til: Glat og fast.\nLedig fra www.sephora.sg , og når butikker åbner igen, i Dior-skønhedsbutikker og -tællere.\nPeter Thomas Roth Vital-E Microbiome Age Defense Eye Cream, $ 85 billede\nTekstur: Smelter fra fast til creme.\nAnvendelser: Antioxidant tech plus sommerfugl ingefærrodsekstrakt og koffein for at bekæmpe aldringstegn, beskytte mod forurening og blåt lys.\nFungerer til: Hydrat, afpust og glatte linjer og rynker.\nLedig fra www.sephora.sg , og når butikker åbner igen, i Sephora.\nOrigins Plantscription Anti-Aging Power Eye Cream, $ 83 billede\nTekstur: Let creme.\nAnvendelse: Botaniske stoffer som anogeissusbark, ekstrakter af bambus og ært samt gylden kamille og alger.\nFungerer til: Reducer udseendet af linjer og rynker, fyldig og løft og depuff.\nLedig fra www.sephora.sg og www.lazada.sg , og når butikker åbner igen, i Origins butikker og skranker.\nSisley Black Rose Eye Contour Fluid, $ 175 billede\nTekstur: En let gel-emulsion.\nAnvendelse: E-vitamin og koffein sammen med sort rose, padina pavonica og røde vinekstrakter.\nFungerer til: Hydrat, lysere og berolige.\nLedig fra www.metro.com.sg og www.robinsons.com.sg , og når butikker åbner igen, hos Sisley-skranker.\nTekstur: Serumlignende, men rig nok til at du ikke behøver at bruge en creme over det.\nAnvendelser: Hvid porcelænscaco, koffein, hyaluronsyre, vitamin C og en blanding med flere peptider.\nFungerer til: Hydrat og opfrisk det sarte øjenområde.\nFås på www.tangs.com og når butikker åbner igen, i Tom Ford-butikker i Takashimaya D.S. og Robinsons Raffles City.\nEst.Lab Optimalift A + øjenreparationskapsler, $ 156 (krukke med 60) billede\nTekstur: Et olieinfunderet serum, der let absorberes.\nAnvendelse: Argireline (et botulinumtoksin-alternativ) og eyeserylpeptid (en slags peptid, der siges at reducere mørke rande og hævelser).\nFungerer til: Hydrerer, reducerer hævelse og rynker.\nFås på www.estlab.shop\nmolekylær geometri af co3 2-\nCle de Peau Beaute Vitality-Enhancing Eye Mask Supreme, $ 220 (æske med seks ark) billede\nTekstur: En bomuldslignende arkmaske, der dækker den øverste halvdel af ansigtet.\nAnvendelse: Botaniske ekstrakter, såsom iris florentina, averrhoa carambola leaf og crataegus monogyna flower.\nFungerer til: En anti-aging all-rounder til linier til bøjning, tørhed og træthed.\nLedig fra www.tangs.com , og når butikker åbner igen, i Cle de Peau Beaute-butik og -tællere.\nhvad repræsenterer en flamingo\nsexlegetøj for at krydre sexlivet\niltføler opstrøms vs nedstrøms\nhvor længe er kiks gode


Sikringsdøre i København, Køge & Roskilde\nKontakt os på 40 32 43 01 - Send os en mail\nHvorfor Dansk Dørsikring?\nDøre og sikkerhed\nSkal du eller din boligforening have skiftet døre?\nSå kan vi klare opgaven på individuelt plan eller som én samlet løsning.\nTag en snak med os om muligheder, regler og krav. Kom forbi vort show-room og bliv inspireret.\nOpgrader din dør\nSe vores standard døre\nSe vores design døre\nSe tilbehør til døre\nDøre, der giver tryghed\nHos Dansk Dørsikring har vi mange års erfaring med sikkerhedsdøre - herunder forarbejdning, tilpasning og montering. Vi arbejder udelukkende med døre - og håndterer tusindvis af enheder årligt. Derfor er vi naturligvis bekendt med rækken af udfordringer i forhold til dørudskiftninger generelt - samt gældende klassificeringer og regler på området. Vi fokuserer primært på opgaver i vores nærområder - dvs. København, Storkøbenhavn og store dele af Sjælland.\nUdskiftning af entredøre (lejlighedsdøre)\nVort speciale er sikkerhedsdøre til lejligheder - det vil sige levering og montering af lejlighedsdøre i beboelsesejendomme. Både store og små samt nye og gamle ejendomme har vores udelte interesse. På elegant vis udskiftes eksisterende lejlighedsdøre, som ikke lever op til tidens krav - eller som ikke imødekommer beboernes ønsker og behov. Alle opgaver klares af egne håndværksuddannede montører.\nSikkerhedsdøre til enhver lejlighed\nDøre kan leveres i flere farver, overfladetyper og udformninger indenfor visse rammer. Vanligvis tilpasses design og indbygningsdetalje, så trappeopgangens oprindelige udtryk bevares. Alternative løsninger og unikke specialopgaver kan naturligvis også håndteres.\nI vores valg af producent har vi lagt stor vægt på, at klassificeringer i alle henseender kan dokumenteres i henhold til gældende love og regler. Derfor har vi valgt Skandinaviens førende producent (Daloc) som leverandør af sikkerhedsdøre. Et åbent, tæt og årelangt samarbejde, som udvikles og konsolideres år for år (www.daloc.dk).\nDansk Dørsikring samarbejder gnidningsfrit med boligforeninger i forhold til samlede løsninger (helhedsudskiftning) - eller direkte med de enkelte beboere, såfremt udskiftninger er godkendt til at ske på frivillig individuel basis. I begge tilfælde til fast pris i henhold til forudgående tilbud.\nAlle udskiftninger adviseres og koordineres på forhånd med forening og/eller beboere. Al tilpasning, efter-reparation - og ikke mindst oprydning klares normalt i samme arbejdsgang, så alle involverede generes mindst muligt.\nBook et møde i vort showroom - og få en inspirerende snak om muligheder.\nDansk Dørsikring ApS | CVR: 30733088 | Telefon: 40 32 43 01 | E-mail: info@danskdorsikring.dk


Overdragelse af Ferieboligen til børnene ? – Lej feriehus i Cori eller Orte nær Rom\nHjem/Overdragelse af Ferieboligen til børnene ?\nOverdragelse af Ferieboligen til børnene ?Bang2017-06-08T22:05:45+00:00\nVærdiansættelsen af den faste ejendom – og dermed også størrelsen af et eventuelt skatte- og afgiftstilsvar – påkalder sig derfor en betydelig interesse.\nMed overdragelser inden for den nære familie tænkes i første række på overdragelser fra forældre til børn – og eventuelt omvendt, fra børn til forældre. Overdragelser mellem søskende er derimod i denne sammenhæng ikke omfattet af den nære familie.\n1982-cirkulæret har i tidens løb haft umådelig stor praktisk betydning. Det skyldes blandt andet, at Skatteministeriet allerede i 1984 meldte klart ud, at cirkulærets regler om værdiansættelse af fast ejendom som det klare udgangspunkt var bindende for skattevæsenet – også selv om der rent faktisk var stor forskel mellem på den ene side den offentlige vurdering for en ejendom og på den anden side den faktiske handelspris på det fri marked for samme ejendom.\nI slutningen af 1990’erne overvejede man fra centralt hold at fastsætte ændrede regler for værdiansættelsen af bl.a. fast ejendom, således at de skattemæssige værdiansættelser i højere grad svarede til de faktiske værdier for ejendomme ved overdragelse mellem nærtstående. Og sådanne ændrede regler blev rent faktisk fastsat i 2000 for værdiansættelser ved overdragelse uden for den nære familie, eksempelvis ved overdragelse mellem selskab og hovedaktionær.\nSituationen er med andre ord den, at 1982-cirkulæret er udtryk for det, der i fagsproget betegnes som en – meget – fast administrativ praksis. Lidt populært beskrevet kan det anføres, at den administrative praksis nærmer sig ”lov-niveau”.\nDet betyder – kort fortalt – at en sådan udenlandsk ejendom kan værdiansættes til den aktuelle handelsværdi for ejendommen, reguleret med den såkaldte afstandsprocent. Afstandsprocenten er, som nævnt, udtryk for forskellen mellem handelsværdien og den offentlige vurdering.


Målmandstræner i talentafdelingen skifter til Superliga-klub\nAf: BJ - 11. januar 2018, kl. 14:06\nMålmandstræner Kresten Vedstesen stopper i AGF, da han fremover skal være træner for målmændene i superligatruppen i Hobro IK.\nTalentchef Allan Frederiksen udtaler:\n- Vi græder med det ene øje og smiler med det andet. Kresten har med kvalificeret træning og sine relationelle kompetencer en meget stor andel i den dygtige gruppe af målmænd i AGF. Omvendt er vi i AGF altid stolte af at kunne sende en træner op i systemet. Vi ønsker Kresten held og lykke med de nye udfordringer.\nKresten Vedstesen ser frem til de nye opgaver, men det er også med vemod, at han forlader Fredensvang.\n- Det er bestemt ikke let at tage videre fra et sted som AGF - slet ikke, når man har været her sammenlagt 8,5 år. Denne mulighed har bare vist sig på et tidspunkt i min trænerkarriere, hvor det er det helt rigtige skridt. Jeg har nydt hver eneste dag på Fredensvang og med de mange mennesker, jeg har oplevet igennem årene.\n- Der er mange, der skal have tak for tiden i GF og ikke mindst deres medvirken til, at jeg nu kan tage et nyt skridt i fodboldverdenen. De ved selv hvem de er, men der skal dog lyde en speciel tak til min mentor Maciek, der tog mig under sine vinger i februar 2006 - uden Maciek var jeg ikke nået til, hvor jeg er i dag, hvor jeg nu overdrager keeperne i u-sektoren til andre kræfter. Det har også været en stor fornøjelse at arbejde sammen med alle ungdomsmålmændene på træningsbanen, ligesom jeg har nydt samarbejdet med Lee Baxter omkring Superliga-træningen.\n- Jeg er meget taknemmelig for den velvillighed, AGF har vist i denne situation, og jeg vil fortsat følge klubben, mine kollegaer og keeperne, siger Kresten Vedstesen.\nKresten skifter til Hobro IK senest 1/3, og AGF har nu indledt jagten på kvalificeret målmandstræner - se jobopslag her >>


Se hvor jeg har gået\nLæs om min mission\nMin mission var at gå København rundt. Det ville jeg gøre ved at gå rundt i samtlige gader i hele Københavns kommune. Den mission gennemførte jeg den 29. april 2018 og det tog mig 238 timer og der var 1032km. rundt.\nI slutningen af 2016 flyttede jeg til Vesterbro, og efter at have boede der nogle måneder fandt jeg ud af, hvor lidt jeg egentligt kendte min nye bydel. Derfor besluttede jeg mig for at udforske området, men hvordan gjorde jeg det bedst? Efter at have kigget på et kort over Vesterbro og tænkt over mine muligheder, kom jeg til den konklusion, at jeg simpelthen kom tættest på ved at starte fra en ende af og tage én gade ad gangen.\nDet lykkedes mig at gå hele Vesterbro rundt. Det var virkelig en øjenåbner og en større oplevelse, end jeg havde forventet. Hvor jeg mødte alt fra nonner til narkomaner, og så steder, som jeg aldrig havde set eller hørt om før. Min personlige nysgerrighed gjorde at jeg tænkte “Hvorfor stoppe her?” Derfor besluttede jeg mig for at gå hele København rundt - én gade af gangen.\nHovedformålet var at se og opleve København og have det sjovt, mens jeg gjorde det. Derfor lavede jeg nogle rammer for min mission, som så således ud:\nJeg skal have betrådt eller krydset alle navngivne gader som til dags dato ligger inden for Københavns kommune (inklusiv Frederiksberg).\nJeg går kun steder hen, hvor jeg kun på lovlig vis kan skaffe mig adgang. Ydermere betræder jeg ikke områder, hvor vejen er afspærret/lukket pga. af byggeri eller lignende.\nJeg går ikke ind i haveforeninger/kolonihaver, da flere har lukket om vinteren og mange har permanent lukket for uvedkommende.\nHvis jeg ved en fejl overser en gade, eller det ikke er muligt at betræde den på den pågældende dag, så er det ok, hvis bare jeg har været indenfor 100 meter af den.\nMit navn er Jens M. Laursen og jeg bor i København. Til dagligt arbejder jeg som Creative Producer på et reklamebureau i midtbyen.


Skift automatisk tastaturlayout - de bedste programmer ⋆ Informationsportal NTN24enlaweb.com - Produktbedømmelser og anmeldelser.\nSkift automatisk tastaturlayout – de bedste programmer\nDet ser ud til, at en sådan bagatel er at skifte tastaturlayout, trykke på to ALT + SHIFT-knapper, men hvor mange gange skal du indtaste et ord igen, fordi layoutet ikke har ændret sig, eller glemte at trykke i tide og ændre layoutet. Jeg tror, at selv dem, der skriver meget og har mestret den 'blinde' metode til at skrive på tastaturet, er enige med mig.\nI denne henseende har der sandsynligvis for nylig været ganske populære værktøjer, der giver dig mulighed for at ændre tastaturlayoutet i automatisk tilstand, det vil sige i farten: du skriver og tøver ikke, og robotprogrammet ændrer layoutet i tide og undervejs vil rette fejl eller grove typografier. Det handler om sådanne programmer, som jeg ville nævne i denne artikel (forresten er nogle af dem længe blevet uundværlige for mange brugere) …\nUden overdrivelse kan dette program kaldes et af de bedste af sin art. Næsten i farten ændrer det layoutet, samt korrigerer et forkert indtastet ord, korrigerer skrivefejl og ekstra mellemrum, grove fejl, ekstra store bogstaver og mere.\nJeg vil også bemærke den fantastiske kompatibilitet: Programmet fungerer i næsten alle versioner Windows. For mange brugere er dette værktøj det første, de installerer på en pc efter installation af operativsystemet Windows (og i princippet forstår jeg dem!).\nTilføj til alt andet en overflod af muligheder (skærmbilledet er angivet ovenfor): du kan tilpasse næsten alle små ting, vælge knapper til at skifte og rette layout, tilpasse udseendet på hjælpeprogrammet, indstille regler for at skifte, angive programmer, hvor du ikke behøver at skifte layout (nyttigt, for eksempel i spil) osv. Generelt er min vurdering 5, jeg anbefaler den til alle uden undtagelse!\nEt meget, meget godt program til automatisk skift af layout. Hvad der imponerer mest ved det: brugervenlighed (alt sker automatisk), fleksibilitet i indstillinger, support til 24 sprog! Derudover er værktøjet gratis til individuel brug.\nFungerer i næsten alle moderne versioner Windows.\nForresten korrigerer programmet skrivefejl ganske godt, korrigerer tilfældige dobbelte store bogstaver (ofte har brugerne ikke tid til at trykke på Skift-tasten, når de skriver), når man ændrer typesproget, viser værktøjet et ikon med et landeflag, som underretter brugeren.\nGenerelt er det behageligt og praktisk at bruge programmet, jeg anbefaler dig at blive bekendt!\nEt af de mest berømte værktøjer til automatisk at ændre sproget i tastaturlayoutet, når du skriver. Korriger let og hurtigt typen af tekst, hvilket sparer dig tid. Separat vil jeg fremhæve indstillingerne: der er mange af dem, og programmet kan tilpasses, som de siger 'for dig selv'.\nVinduet Indstillinger for tastatur Ninja.\nNøglefunktioner i programmet:\nautomatisk korrektion af tekst, hvis du har glemt at skifte layout;\nudskiftning af nøgler til at skifte og ændre sprog;\noversættelse af russisk tekst til translitteration (undertiden en meget nyttig mulighed, for eksempel når din samtalepartner i stedet for russiske bogstaver ser hieroglyffer);\nunderrette brugeren om at ændre layoutet (ikke kun ved lyd, men også grafisk);\nevnen til at tilpasse skabeloner til automatisk erstatning af tekst, når du skriver (dvs. programmet kan 'trænes');\nlydmeddelelse om skift af layout og indtastning;\nkorrektion af brutto stavefejl.\nFor at opsummere kan programmet gives en solid fire. Desværre har den en ulempe: den er ikke blevet opdateret i lang tid, og for eksempel i den nye Windows 10 begynder fejl ofte at 'hælde ind' (selvom nogle brugere ikke har problemer i Windows 10, så her, da du er heldig) …\nEt meget dygtigt og simpelt program til hurtigt at rette tekst, som du skrev i det forkerte layout (det kan ikke tænde i farten!). På den ene side er værktøjet praktisk, på den anden side kan det virke for mange, der ikke er så funktionelle: når alt kommer til alt er der ingen automatisk genkendelse af den indtastede tekst, hvilket betyder, at du under alle omstændigheder skal bruge den 'manuelle' tilstand.\nPå den anden side er det ikke i alle tilfælde og ikke altid nødvendigt at skifte layout med det samme, nogle gange kommer det endda i vejen, når du vil skrive noget, der ikke er standard. Under alle omstændigheder, hvis du ikke var tilfreds med de tidligere hjælpeprogrammer, skal du prøve denne (det keder sig bestemt mindre).\nForresten kan jeg ikke undlade at bemærke en unik funktion i programmet, som ikke findes i analoger. Når 'uforståelige' tegn i form af hieroglyffer eller spørgsmålstegn vises på udklipsholderen, kan dette værktøj i de fleste tilfælde rette dem, og når du indsætter teksten, vil den være i sin normale form. Er det ikke praktisk?!\nEt gammelt program til at skifte tastaturlayout og ændre teksten i bufferen, og sidstnævnte kan du se, hvordan det vil se ud (se eksemplet nedenfor i skærmbilledet). De der. du kan ikke kun vælge at ændre sprog, men også tilfældet med bogstaver, er du enig i, at det undertiden er meget nyttigt?\nPå grund af det faktum, at programmet ikke er opdateret i lang tid, kan nye versioner Windows have kompatibilitetsproblemer. For eksempel arbejdede værktøjet på min bærbare computer, men det fungerede ikke med alle funktioner (der var ingen automatisk skift, resten af mulighederne fungerede). Så jeg kan anbefale det til dem, der har gamle pc'er med gammel software, men til resten tror jeg, det ikke fungerer …\nPå dette har jeg alt i dag, alt vellykket og hurtigt at skrive. Held og lykke!


Hvordan man kan opbygge en ujævn træ gulv før flisebelægning / Shareoflancaster.com\nSådan bruges en dybde mikrometer\nHvordan til at gnide maling møbler\nGør en Air Conditioner kondensat fra luftfugtighed inde?\nSådan gør du pullovere med håndvægte på gulvet\nInstallationsvejledning til romerske nuancer\nGulv fliser har til at lægge på en flad solid overflade. Hvis din undergulvet er bølget eller ujævn, mørtel mellem flisen og gulvet obligation ikke ordentligt, og flisen kunne ende kommer løs eller revner. Den nemmeste måde at forberede et ujævnt gulv fliser er at hælde ned flydende leveler, som er en form for meget tynd cement, der tørrer fladt. Se din lokale hjem forbedring butik for forblandet leveler, som er den mest idiotsikker metode.\n• Rengør gulvet med husholdningernes floor sæbe og en svamp moppe. Skyl den godt. Lad det tørre helt, i mindst 24 timer.\n•Indstil 2 x 4 på gulvet, på den lange smalle kant. Flytte det langsomt på tværs af rummet, ser den linje, hvor det møder gulvet og søger plads, hvilket vil indikere lave steder. Markere de lave steder med din blyant, som du går.\n•Åbn det forblandet flydende leveler og rør godt. Hæld det over de lave steder, som du har markeret, startende fra det fjerneste hjørne af lokalet og arbejde din vej. Også fylde enhver revner eller huller i gulvet. I hvert område, hvor du hælder leveler, lad det spredes ud ligesom vand og bliver flade. Hvis det klaser op hvor som helst, som du hælder det, skrabe over det med den lange side af bestyrelsens lige at få det flade.\n• Lad leveler angivet til 24 timer. Gulvet er nu klar til nye top-gulve.\nHvordan man kan anvende shellak finish til trægulve


Aalborg Atletik & Motion - PDF\nDownload "Aalborg Atletik & Motion"\n1 Aalborg Atletik & Motion 1\n2 Team AAM præsentation Konceptet Med etableringen af Team AAM og formuleringen af støttekonceptet ønsker vi i klubben at tilbyde de bedste muligheder for de unge atleter, som er inde i en positiv udvikling. Team AAM konceptet har til formål at støtte med midler, træning, og andre forhold som kan være med til at fremme de sportslige mål. Vi håber derfor, at kunne tiltrække en håndfuld sponsorer, med hvem vi kan arbejde tæt sammen om dette holds udvikling. At træne i henhold til retningslinier givet af klubbens trænere for den pågældende atlet. Aalborg Atletik & Motion Klubben vil medvirke til at der fastlægges en årsplan for hver atlet i teamet, samt budget for deres stævnedeltagelse. Endvidere vil klubben sikre et samarbejde med en håndfuld sponsorer som ønsker at støtte arbejdet med dette team, det være sig med økonomiske midler, eller anden støtte. De sponsorer som vælger at støtte teamet vil blive holdt løbende orienteret om de sportslige resultater og vil blive inviteret til deltagelse i sæsonafslutning og stævneaktivitet i Skovdalen eller Gigantium. Team aam deltagere forpligtiger sig til + At træne i henhold til retningslinier givet af klubbens trænere for den pågældende atlet. + At passe sine studier i henhold til de aftaler der er truffet med skole/forældre. + At deltage i frivilligt arbejde i klubben omkring stævner, træning og kommunikation efter aftale. + At deltage i sponsoraktiviteter og andre aktiviteter, der kan promovere klubben og teamet i samarbejde med klub og/eller sponsorer, samt optræde loyalt overfor klubbens sponsorer. Team aam trænere forpligtiger sig til + At samarbejde med klubledelsen om Team AAM + At samarbejde med de øvrige trænere i klubben om de enkelte atleter, samt det generelle sportslige og holdmæssige + At træne den pågældende atlet på den bedst mulige måde, svarende til de aldersmæssige trin og det niveau, som atleten befinder sig på. 2 3\n3 Talentsatsning og Seniorelitesatsning Velkommen til Talent Udvikling Aalborg Her kan du læse alt om Talentudviklingen og seniorelitesatsningen i Aalborg AM, hvilke krav vi stiller for medlemmer og du kan se vores øjeblikkelige satsningsgruppe. Vi holder til på Skovdalen stadion, hvor vi har vores hovedsæde. Træningen vil primært blive afviklet på Aalborg Skovdalen atletikstadion, hvor vi har en af Danmarks flotteste anlæg kun til atletik. Herunder kan du læse, hvad kravene er for at blive medlem af Talentudviklingen og seniorelitesatsningen: + Medlemskab kræver, at man indenfor de sidste 12 måneder mindst en gang har opfyldt nedennævnte krav. Medlemskab kan opnås straks efter opfyldelse af objektivt krav. + Hvis en eliteatlet opfylder DAFs krav for medlemskab i DAFs talentudviklingssystem, tilbyder AAM, at den pågældende atlet deltager deri efter aftale med DAF elitecenter Vest. + Medlemskab af AAMs elitesystem kan kun opnås, når AAM s eliteudvalg har godkendt aftale mellem atleten og dennes træner. Aftalen skal indeholde fastsættelse af træningsmængde, mål for kommende sæson samt konkurrenceplan. Træningsmængde skal omfatte minimum 4 gange ugentlig træning og minimum 3 gange ugentlig træning i specialøvelsen og sammen med personlig træner. Ved skader afventes udviklingen. + Ved medlemskab forudsættes det, at man stiller op ved de aktiviteter der er aftalt via konceptet. (Se nedenfor) + Medlemskab kræver accept fra atlet og dennes træner af AAMs YDE-NYDE koncept. Mht. ungdom alderen år vil vi tilstræbe, at samarbejdet sker med forældres konsensus. + AAM yder støtte til de eliteaktive, der lægger deres primære træning på og omkring Aalborg Atletikstadion, Skovdalen. Dispensation herfra kan gives af eliteudvalg. Træning og trænere + Klubben prioriterer, at samarbejdet mellem atleten og dennes personlige træner fungerer optimalt. Klubben anerkender at dette samarbejde er en enhed og baggrund for udvikling. AAM har til hensigt ifølge godkendt aktivitetsbudget, at eliteaktiv og træner altid følges ad til internationale mesterskaber. + De økonomiske rammer for hver enkelt atlet fastsættes ifølge aktivitetsplan for kommende sæson. Planen udarbejdes i november. De økonomiske rammer vil fra år til år være i overensstemmelse med 1/ klubbens elitebudget for kommende sæson 2/ tildelingsnøgle ifølge indplacering (se nedenfor). Den løbende kvalifikation gennem sæsonen udløser ikke straks økonomisk indplacering. + Der ydes tilskud til: (Den nævnte rækkefølge er ikke udtryk for en prioritering): 1. Træningslejre 2. Deltagelse i nationale og internationale konkurrencer ifølge godkendt plan 3. Personlig træners deltagelse i internationale mesterskaber, samt i evt. kvalifikationsstævner til internationale mesterskaber. 4 5\n4 + AAM forventer, at de eliteaktives trænere arbejder sammen mhp. at fremme et positivt elitemiljø med daglig god stemning, og at trænerne deltager sammen med atleter i mesterskaber i videst muligt omfang. + AAM forventer, at såvel eliteaktive samt trænere ved mesterskaber ikke bærer andre reklamer end de af klubben godkendte. Klubben vil arbejde seriøst på at skaffe sponsorer, der kan støtte dette arbejde. Der skaffes også midler via sponsorat til elitekonceptet som sådan. Ved optagelse i Team AAM forpligter atleterne sig til at være loyale overfor klubben, trænere, teamet og dets sponsorer. Det vil sige at man opfører sig ansvarligt, positivt og professionelt i alle sammenhænge. Sponsorer, som støtter vores elitekoncept, forventes at blive behandlet og omtalt positivt. Deres velvilje er med til at sikre at atleten kan få optimale træningsvilkår. Skolegang og uddannelse passes seriøst samtidig med, at der trænes. Skulle der opstå problemer med træning, træningssamarbejde, sponsorprodukter, el.lign. forventes det, at problemerne tages op i de rigtige kanaler dvs. eliteudvalget samt AAMs bestyrelse. Obligatoriske stævner for elitekonceptdeltagere + Se liste vedr. AAMs elitekoncepts deltageres stævnedeltagelse. + Eliteudvalget kan altid dispensere for ovennævnte stævner Optagelseskrav Optagelseskravene for ungdom til og med 19 år og for senioreliten er identiske med DAFs talentudviklings optagelseskrav. Krav for national elite senior er angivet her nedenfor. Aalborg aam s gradueringskrav til eliten Tilskudsoversigten skal læses således, at efter fastsættelse i november af elitebudgettet, fastsættes tilskuddet til de to øverstrangerende grupper hhv. T4 for ungdom og A1 for seniorer. Herefter fremgår de øvrige gruppers maximale tildeling automatisk som de angivne procentdele af de gruppers rådighedsbeløb. Individuelle omfordelinger kan komme på tale, hvis en atlet har mellemsæson og anden atlet har flere internationale opgaver. Dette kan kun ske via godkendelse fra eliteudvalg samt indbyrdes konsensus. 6 7\n5 krav ungdom- & seniorelite kravsoversigt for national Seniorelite Ungdomselite (se kravoversigten) T klaret årgangskravet T 1 ungdomsatleter, der har klaret krav for et år frem T 2 ungdomsatleter, der har klaret krav for to år frem T 3 ungdomsatleter, der har klaret krav for tre år frem T 4 ungdomsatleter, der har klaret krav for fire år frem T, skal klare krav efterfølgende, der er et år fra krav. Disse er boblere til elitegruppen. T4 gruppen får øverste dækning af træningslejrudgifter og stævneudgifter i forhold til AAMs elitebudget. T3 får 75% af T4s tildeling T2 får 50% af T4s dækning T2 får 35% af T4s dækning T1 får 30% af T4s dækning T får 20% af T4s dækning T, får ingen træningslejrtilskud, men stævnedækning til store indlandsstævner som T. Seniorelite (se kravoversigten) National elite får 20% af A1s dækning 20 får 40% af A1s dækning 21 får 50% af A1s dækning 22 B4 får 60% af A1s dækning B3 får 65% af A1s dækning B2 får 70% af A1s dækning B1 får 75% af A1s dækning A3 får 80% af A1s dækning A2 får 90% af A1s dækning A1 gruppen får øverste dækning af træningslejrudgifter og stævneudgifter i forhold til AAMs elitebudget. Mænd øvelse Kvinder Ude Inde Ude Inde 7,10 60 m 7,95 10, m 12,40 22,05 22, m 25,50 26,00 49,20 50, m 57,90 59,50 1,53,00 1,55, m 2,11,50 2,13,00 3,51,00 3,53, m 4,32,00 4,36,00 9,10, m forhindring 11,20,00 14,30, m 17,00,00 30,45, m 36,00,00 2,25,50 Maraton 2,50,00 15,10 8,50 60 hæk 9, m hæk/100 m hæk 14,90 54, m hæk 62,70 2,03 Højde 1,72 7,12 Længde 5,90 14,75 Trespring 12,40 4,65 Stangspring 3,60 48,50 Diskoskast 43,00 16,00 Kuglestød 13,50 64,00 Spydkast 45,50 57,50 Hammerkast 50,00-7-kamp 4.700p OBS. At procentsatserne kan fraviges set i lyset af de geografiske fordelinger af mesterskaber samt mængden af disse p 10-kamp p 7-kamp 8 9\n6 aam Elite profiler Atletbeskrivelser Team AAM deltagere Deltagerne i Team AAM er de atleter som efter deres fyldte 15. år opfylder talentudviklingskravene fra Dansk Atletik forbund (TUD) og som er interesserede i at indgå i dette samarbejde. Atleterne har potentiale til at begå sig på top niveau i Dansk og Europæisk atletik. De 9 atleter som teamet pt består af er: + Martin Breuckner Johnansen + Benjamin Lobo Vedel + Anna Knøsgaard + lærke Nilsson + sebastian Sund Frandsen + Kristian Uldbjerg Hansen + Louise Kunø + Line Kalstrup Schulz + Jakob Holt Jensen Martin Breuckner Johnansen Fødselsår: 1995 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Gymnasieelev Katedralskolen Aalborg Primærøvelse: trespring, personlig rekord 15,06 Andre øvelser: længdespring: 6,90, 400 hæk: 53,77 + Dansk juniormester såvel indendørs som udendørs i trespring. Sølvvinder ved Nordiske juniormesterskaber i trespring Som en af ganske få danskere har Martin vundet World Youth Games, Göteborg, da han vandt trespring Dansk inderekord for ungdom i trespring. + Bronzevinder ved senior DM i trespring Dansk ungdomsmester på 400 hæk Personlig træner: Erik Barslev 10 11\n7 Benjamin Lobo Vedel Fødselsår: 1997 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Gymnasieelev Katedralskolen Aalborg Primærøvelse: 400 m (dansk ungdomsrekord 15 år: 49: år: 48:37) Andre øvelser: 800 m: 1:58:32 (2012) 200 m: 21, m: 11, m: 34,51 (dansk rekord) + Adskillige danske mesterskaber såvel inde som ude. Har som den eneste dansker nogensinde vundet danske ungdomsmesterskaber på alt fra 200 meter til 3000 meter. Benjamin har ligeledes sat danske rekorder på alt fra 400 meter til 3 km. Anna Knøsgaard Fødselsår: 1998 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: skoleelev Filstedsvejens skole Primærøvelse: 400 m (59,43) Andre øvelser: Højdespring 1,62 + Anna har vundet medaljer og mesterskaber i flere forskellige discipliner i såvel spring som løb. Hun er regerende dansk mester såvel inde som ude i højdespring. Samtidig viser hun meget høj klasse i langsprint. Personlig træner: Erik Barslev + Sølvmdalje ved de ungdoms Olympiske Lege 2013 i Utrecht Benjamin har ligeledes sat danske rekorder på alt fra 300 m til 3 km Personlig træner: Erik Barslev 12 13\n8 Lærke Nilsson Fødselsår: 1998 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Starter på Aalborg Katedralskole i august 2014 Primærøvelse: Længdespring (dansk ungdomsrekord 5,76) Andre øvelser: Trespring (dansk 13-års rekord 11,36) + Dansk ungdomsmester og ungdomsrekord såvel indendørs som udendørs i længdespring. Som en af ganske få danskere har Lærke vundet World Youth Games, Göteborg i trespring. Personlig træner: Erik Barslev Sebastian Sund Frandsen Fødselsår: 1998 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Sebastian er skoleelev på Sønderbroskolen. + Dansk mester i mangekamp indendørs samt i højdespring udendørs med flotte 1,82 m. Ligeledes medaljevinder på 100m hæk. Sebastian er meget alsidig og er med fremme i flere discipliner han er derfor nok på vej til at blive en meget dygtig mangekæmper. + Flere gange dansk mester og medaljevinder ved danske mesterskaber i Personlig træner: Slawomir Kromski Sebastian går på Sønderbroskolens idrætslinje. Sæsonen 2013 har været meget flot for Sebastian med stor fremgang i alle mangekampens øvelser. Placering på DAF rangliste nr. 3 i højdespring, nr. 4 i 300 m hæk, nr. 10 på 300 m. Mål i 2014 fortsætte den gode fremgang i alle øvelser og få en god mangekamp udendørs\n9 Kristian Uldbjerg Hansen Fødselsår: 1996 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Aalborg Katedralskole Løbe CV: + flere gange dansk mester på 1500m + Nr. 11 til U-18 VM + Hurtigste U18 løber på 800m distancen i perioden juli -september Slutter som nr. 2 på årets Nordiske rangliste i Slutter i top 20 på årets Europa rangliste Personlige rekorder: 400 m: 51,20 sek / 800 m: 1:52,19 min / 1500 m: 3:56,57 min Kristian går på Aalborg katedralskole, hvor han er Team Danmark elev. Dette vil sige, at han tager sin studentereksamen over 4 år, for at optimere sine muligheder for, at kunne træne optimalt i bestræbelserne på at nå sine sportslige mål. Kristian formåede sidste sæson, at få trænet næsten en hel sæson, uden at være skadet, hvilket gav et godt afkast resultatmæssigt. Han formåede at kvalificere sig til U18 VM i Donetsk i Ukraine, som karrierens højdepunkt indtil videre. Det blev også til U20 NM deltagelse. Dette års mål er en kvalifikation til Junior VM i USA, hvor kravet lyder 1:50,00 min. Personlig træner: David Møller Louise Kunø Fødselsår: 1986 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Selvstændig, grafisk designer i Kunø Designs Løbe CV: + flere gange sølvmedaljetager på alt fra terrænløb til 10 km landevej og halvmaraton + Hurtigste sølvmedalje tid i mere end 10 år ved sidste års DM 10 km + I den europæiske top 100 på 10km landevej + Nr. 2 på den danske 10 km rangliste + Nr. 3 på den danske 1/2 marathon rangliste + Nr. 9 til NM i terrænløb + Nr. 56 til EM i terrænløb + Forhåndsudtaget til VM på halvmaraton i 2014 Personlige rekorder: 5 km: 17:42,15 min / 10 km: 34:01 min / Halvmaraton: 1:16:27 t Louise er næsten lige startet på sin 2. sæson som seriøs løber, men har allerede markeret sig om en af de dominerende kvindelige løbere, på de længere distancer. Således blev Louise sølvmedaljetager i hendes første rigtige 10 km i forbindelse med DM i 2013 den hurtigste sølvmedalje tid i 10 år. Louise har også allerede fået god international erfaring med deltagelse i NM i terrænløb 2 gange samt EM deltagelse i terrænløb. Personlig træner: David Møller 16 17\n10 Line Kalstrup Schulz Jakob Holt Jensen Fødselsår: 1996 Fødselsår: 1997 Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Gymnasieelev på Mariagerfjord Gymnasium Erhverv / Uddannelse / Skolegang: Gymnasieelev på Mariagerfjord Gymnasium + Deltager ved VM Ungdom på 1500 m, hvor hun kom i finalen og blev nr 10. Deltaget ved EM i cross i 2013 samt ved 4 Nordiske mesterskaber siden Fast deltager ved Dm Ungdom især i stangspring som er Jakobs primære øvelse, hvor han også har kvalificeret sig til Team AAM med sin pr på 4,00 m. + Flere gange dansk mester på 800 m og 1500 m samt i crossløb. + Jakob har indtil flere gode DMU placeringer med en tredjeplads som hidtil bedste. + Dansk seniormester på 1500m i Hurtigste danske kvinde på 1500m siden Line går på Mariagerfjord Gymnasium, hvor hun er i gang med at gennemføre studentereksamen under team Danmark, som betyder at hun kan bruge lidt ekstra tid på sin eksamen, således at der også bliver god tid til atletiktræning. Sæsonen 2013 har været forrygende for Line, hvor hun har deltaget i flere store løb højdepunktet har helt sikkert været 10. pladsen ved VM i år. Jakob er 16 år og går i 1.g på Mariagerfjord Gymnasium, hvor han er i gang med at gennemføre studentereksamen. Sæsonen 2013 har været forrygende god for Jakob der siden sommer har været stabil omkring de 4,00 m. det bliver spændende at se hvad 2014 bringer. + Placering på DAF rangliste nr. 4 + Mål i 2014 stadig fremgang i stangspring. + Placering på DAF rangliste nr. 1 + Placering på verdensrangliste nr. 21 Personlig træner: Slawomir Kromski. + Mål i 2014 VM deltagelse i Junior med en finaleplads som resultat. (Line har allerede været under kravet hertil). Personlig træner: John Schulz 18 19\n11 Team AAMs trænere Erik Barslev Fødselsår: 1955 Gift og 2 voksne børn der begge er i sportsverdenen. Har været aktiv i dansk atletik i mange år både som atlet og træner. Trænererfaring: Træneruddannelse: + DIFs idrætsskadeuddannelse Deltaget i internationale hurtigheds/sprint seminarer i IAAF Bad Blankenburg DDR 1989, Rom 1996 og Malta Undervist på DAFs og DGIs kurser i sprint/hæk og børne/ungdomstræning. Slawomir Kromski Fødselsår: 1968 Aktiv i atletik stangspring, mangekamp som junior i Polen. Interesseret i sport, atletik, tennis, jagt, film, bøger, rejser og økonomi. Gift og to børn Christina og Caroline 11 år. Trænererfaring: Træner i AFF (stangspring, mangekamp) og fra Træneruddannelse: + Jyske Idrætshøjskole lederuddannelsen 87/88- grunduddannelse i idræt 16 uger og videregående uddannelse i idræt 16 uger Atletik + DAF instruktøruddannelse i mangekamp\n12 Team AAMs trænere David Møller Fødselsår: Har selv været aktiv siden okt. 1998, i Aalborg Atletik og motion og har løbet næsten alle distancer fra 400m til maraton. Er ansat hos Dansk Atletik Forbund som motionskonsulent og i Aalborg Atletik og Motion som ansvarlige for udvikling af markedsføring af løb Trænererfaring: + Fra forskellige træneropgaver i AGF atletik. + Siden 2007 mellemlang træner i Aalborg, for en stor gruppe af unge og voksne løbere + Siden 2013 ligeledes DAF træner i mellem og langdistanceløb Træneruddannelse: + DIF niv. 1 og 2. + Er i gang med niv. 3 i diplom træner uddannelsen og Dansk Vægtløfterforbunds niv. 1 trænerkursus. John Schulz Fødselsår: 1962 Gift og har 2 børn der begge dyrker atletik i Aalborg AM. Har selv dyrket mellemdistanceløb på højt dansk niveau både i Aabenraa og i Aalborg. Arbejder som skoleleder i Hobro Trænererfaring: + Atletiktræner i mellemdistanceløb i 80erne for aldersgruppen år. + Atletiktræner igen fra igen med mellemdistanceløb som fokus. + Siden maj 2012 mellemdistancetræner i Aalborg AM års erfaring som spillende fodboldtræner for senior fra serie Har trænet Line K. Schulz siden Træneruddannelse: + Alle Dansk Atletik Forbunds mellem og langdistancekurser i 80erne. + DBUs træneruddannelse niveau B 22 23\n13 Aalborg Atletik & Motion Søndre Skovvej 2 DK Aalborg T: E:


ÆldregruppenDette Og Hint | Dette og hint\nVi har Liberaldemokraternes ældrepolitiske ordfører i studiet for at uddybe, hvad de vil med deres forslag til ældrereform og ny ældrealder.\nLars Smal-Hansen, tak fordi du kunne være med i dag.\nHvad vil I opnå med denne ældrereform?\nJo, det økonomiske råderum er alvorligt udfordret af, at ældregruppen vokser i takt med levealderen, og hvis vi skal sikre den fremtidige kernevelfærd og de helt nødvendige skattelettelser, må vi tænke ud af boksen og hæve barren.\nJa, det er indlysende, at en forældelse af befolkningssammensætningen ikke er holdbar fremadrettet, og derfor skal vi gennemføre de nødvendige reformer nu.\nHvad vil I gøre sådan helt konkret?\nI vores optik er der brug for et helt nyt mindset, og som et af flere nødvendige tiltag vil vi indføre en officiel ældrealder. Når levealderen stiger, skal vi selvsagt også være unge og ikke ældre i flere år end i dag.\nJa, i dag er det ret individuelt, hvornår man synes, at en person er ældre. Unge mennesker synes måske, at man er tudsegammel, når man har passeret 60, mens de lidt mindre unge måske har 65 eller 70 som ældrealder.\nOg hvad …\nNej, lad mig nu få lov at svare. Udfordringen er, at ældregruppen vokser, og den bedste løsning er derfor at indføre en officiel ældrealder, som stiger i takt med levealderen. Så kan vi effektivt sikre, at ældregruppen ikke vokser ud af proportioner.\nOg hvad forestiller I jer så, at denne ældrealder skal være?\nVi foreslår en officiel ældrealder på 75 år fra 2020 stigende til 90 i 2050.\nEr det ikke bare det samme som at sige, at I vil hæve pensionsalderen endnu mere?\nNej, der er et afgørende mindset til forskel. Unge mennesker skal selvfølgelig ikke pensioneres, og med en officiel ældrealder er man per definition yngre, indtil man bliver ældre. Vi nytænker simpelthen pensionsparatheden.\nTak til Lars Smal-Hansen, og nu til vejret …\nDette indlæg blev udgivet i Fiktion og tagget Pension, Ældre, Ældregruppen den 04/04/2019 af Eric.


Argon STYLE MINI – elegant superkompakt Bluetooth-højtaler\nArgon AudioSTYLE MINITrådløs højtaler med batteri\nSuperkompakt og elegant Bluetooth-højtaler med stofbetræk, topplade i ægte træ og trykknap-betjening. Lækker trådløs musik til små rum.\nArgon STYLE MINI – superkompakt elegant trådløs Bluetooth-højtaler med finish i stof og ægte træ\nSTYLE MINI er en prisvenlig, elegant og superkompakt trådløs Bluetooth-højtaler, som med sit smarte design passer perfekt til små rum. Du kan spille trådløst fra din smartphone, tablet, mobil eller computer via Bluetooth, og det indbyggede batteri giver dig op til 8 timers musik, før du skal tanke strøm igen.\nOverfladen er betrukket med stof, og toppladen er i ægte træ, som giver højtaleren et stilfuldt look. Du kan skifte musik, styre lydstyrken og aktivere Bluetooth med de fem knapper på toppladen. Lydkvaliteten er god for en højtaler af denne beskedne størrelse, og hvis du skulle få brug for at tilslutte en ekstern musikkilde, så klarer du det via et almindeligt minijack-kabel.\nSTYLE MINI oplades via en standard USB-lader, som du selv skal anskaffe (ladekabel medfølger). Du har sikkert allerede en liggende i skuffen, for eksempel fra din gamle mobil, men ellers kan den købes for ganske små penge.\nArgon STYLE MINI fås i sort eller hvid finish.\nFlere billeder af Argon Audio STYLE MINI\nTrådløs højtaler med Bluetooth Stofbetræk og topplade i ægte træ\nMicro USB-ladekabel og minijack-kabel medfølger (USB-lader anskaffes separat)


Malerfirma i Skrædderkrog ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nFind nemt og hurtigt en malerfirma Skrædderkrog\nHvis du er på jagt efter en malerfirma i Skrædderkrog, er det heldigt, at du er landet her. Vi har nemlig et stort netværk af malerfirmaer i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en malerfirma i Skrædderkrog. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive viderestillet vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en malerfirma Skrædderkrog, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så hurtigt er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på malerfirma i Skrædderkrog\nMalerfirma Krogvad Furesø\nMalerfirma Munkegårde Helsingør\nMalerfirma Dageløkke Langeland\nMalerfirma Hedegårde Thisted\n← Malerfirma Alsønderup\nMalermester Dover →