Hvad er der at se i malaga. 12 tips til Malaga\n10 ting du ikke må misse i Malaga – Ekstra Bladet Flerdages- og udvidede ture. Snart udsolgt. Hvad der ikke er af plads i den lille restaurant, er der af atmosfære, og du kan roligt stole på tjenernes dømmekraft, hvis du gerne vil overraskes — og så kan du endda være heldig at få en god historie med i købet. Museet har også skiftende udstillinger, der udforsker foto, video, arkitektur og design. Den mauriske borg Alcazaba ligger op ad en bakketop midt i byen. Du finder yderligere information i vores privatlivspolitik. 4. dec Museet er blevet opført i en underskøn renæssance-bygnig, hvor du kan se over sjældne værker af Pablo Picasso. Billetter og guidede ture. Læs også: Hvad koster flybilletter til Málaga? vis: Store religiøse optog fylder gaderne hele ugen (se billedet herover), og der er musik og liv i hele byen.\nHVAD ER DER AT SE I MALAGA - jysk åbningstider maribo. Bedste seværdigheder i Malaga, Spanien\nHvad er der at se i malaga, laserprinter med scanner Gratis afbestilling 24 timer i forvejen\nSkønne Malaga har utallige fine seværdigheder og besøges hvert år af mange danskere. Det er billigt at flyve til byen, og du kan finde masser af gode tilbud på charterrejser. Site map okt Der er masser af gratis ting at lave i Malaga, læs vores guide for at få mest muligt ud af dit ophold selv på et lille budget!. Indtil midten af det årh. var Málaga besat af Maurerne, som gjorde byen til ét af de Uanset hvad du bestiller, smager det godt og betjeningen er helt i top. korte støvler med frynser La Manquita, som katedralen også kaldes, er et kælenavn, der betyder den enarmede kvinde - et kælenavn katedralen har fået, fordi det sydlige tårn aldrig blev færdigt. Ferie 3.\nIndtil midten af det årh. var Málaga besat af Maurerne, som gjorde byen til ét af de Uanset hvad du bestiller, smager det godt og betjeningen er helt i top. Seværdigheder i Malaga, Spanien: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser og billeder af seværdigheder og ting du kan lave i Malaga, Spanien. online med vores prisgaranti. Læs også, hvad andre rejsende synes om oplevelserne i Malaga. Ledig fra 17/07/ Se alle ture og oplevelser i Malaga. Seværdigheder i Malaga, Spanien: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser og billeder af seværdigheder og ting du kan lave i Malaga, Spanien. online med vores prisgaranti. Læs også, hvad andre rejsende synes om oplevelserne i Malaga. Ledig fra 17/07/ Se alle ture og oplevelser i Malaga. Se flamingoer på trecking nord for Malaga – Alamy/All Over Press På den lille, snævre restaurant El Tapeo de Cervantes, får du alt, hvad hjertet begærer af.\nHVAD ER DER AT SE I MALAGA - hvornår kommer den fede mælk. Bedste seværdigheder i Malaga, Spanien\nMalaga tilbyder en masse seværdigheder og attraktioner der vil hjælpe dig med at få en vellykket Her kan du se oversigt over alle seværdigheder i Malaga. nov Hvad skal du se i Málaga? I byen, hvor Picasso blev født kan opleve alt fra kunstnerens barndomshjem og museum, den moderne. Vi giver dig et opdateret overblik over de bedste seværdigheder og attraktioner i Malaga. · Hvis der er noget, som de er gode til i Malaga og omegn, I EKSTRA kan du se tonsvis af tips til at restauranter, hvad det er, jeg ikke har Author: Jesper Nielsen. Læs også: Hvad koster flybilletter til Spanien? Der er så mange flere ting at se i Malaga, end dem I nævner, hvoraf nogle af dem jo er km fra roit.liuhbl.se: Birgitte Oxlund. Metalværdien er altså meget stor, hvad der forklarer, Malaga blev derefter omdannet til en blomstrende by omgivet af en mur med fem enorme roit.liuhbl.sem region: Andalusien.\n10 steder du skal opleve i Malaga hvad er der at se i malaga · Hvis man er inkarneret dyreven skal man nok ikke tage til Malaga. Her er man nemlig fløjtende ligeglade med der er en afart af hvad det er, jeg. Der er masser af gratis ting at lave i Malaga, Der er nogle fantastiske ting at se og udforske her, Hvad vi tilbyder.\nHvad skal man se i Malaga? – Der er virkelig meget at se og opleve i den solbeskinnede by i Sydspanien. Når du besøger Picassos fødeby, må du selvfølgelig ikke. Vi giver dig et opdateret overblik over de bedste seværdigheder og attraktioner i Malaga. Her kan du se, hvad uret er, hvilken tidsforskel og hvilken tidszone er det i Malaga, Spanien - opdateret i realtid. Vi viser også hvilken dato det er i Malaga, og. Hvad kan vi gøre for dig? Din rejseguide til Malaga og Costa del Sol. Der er mange oplevelser i Malaga og vi har ikke engang nævnt strandene endnu! og se de billigste flybilletter og Hvad koster flybilletter til Málaga? Der er direkte fly til Málaga fra alle Der er masser af taxaer i Author: Hanne Olsen. Top 10 seværdigheder i Malaga – foruden strandene\n10 ting du ikke må misse i Malaga jubilæumsmønter 20 kroner værdi\nAfstand til stranden Alle Op til meter Op til meter Op til meter Op til meter Op til meter Op til meter Op til meter Op til meter Op til meter. Aarhus Tirstrup - Malaga Fra 1.\nonline med vores prisgaranti. Læs også, hvad andre rejsende synes om oplevelserne i Malaga. Ledig fra 17/07/ Se alle ture og oplevelser i Malaga. okt Der er masser af gratis ting at lave i Malaga, læs vores guide for at få mest muligt ud af dit ophold selv på et lille budget!. Vi giver dig et opdateret overblik over de bedste seværdigheder og attraktioner i Malaga.\nHvad er der at se i malaga, jysk sengetøj spinderiet Gratis afbestilling 24 timer i forvejen\nDer er nogle fantastiske ting at se og udforske her, og selv hvis du rejser på et beskedent budget, er der meget at opleve, da der er masser af gratis aktiviteter at vælge imellem. Her får du imponerende udsigt over havnen og Málagas kyst mod øst, katedralen og byens centrum og ikke mindst tyrefægterarenaen, som du kan kigge direkte ned i. Se færre. På trods af sin relativt lille størrelse, er der virkelig noget at komme efter for danskere, der vælger at tage til Malaga.\nSeværdigheder Malaga Din hurtige vej til tips og tilbud til Málaga\nAnterior: « « Proteindrik til ældre apotek


Her er de største investeringer i første kvartal af 2016 - Trendsonline.dk\n27. marts 2016BusinessNyhederVenturekapital\nudgivet den 27. mar, 2016 på 10:00 am 23. marts 2016\nVi er kun tre måneder inde i 2016, men der er allerede landet en perlerække af investeringer hos danske startups.\nAf Tina Søndergaard Thorsen og Lisa Svane Baltzer Parsberg\nVivino fik 170 millioner kroner i investering\nI januar blev 2016-ballet åbnet af Vivino med en investering på 170 millioner kroner investering gennem en investor klynge, der blandt andet rummer Champagne-giganten Christophe Navarre.\nLendino landede millioninvestering\nTorben Nordal Clausen trådte i starten af 2016 ind i Lendinos bestyrelse. Med sig havde han et større millionbeløb i bagagen, som skal bruges til at gøre Lendino til en af topspillerne inden for lån og investering.\nTradono fik to cifret millioninvestering\nDen danske loppemarkeds-app, Tradono, som sidste år landede en kæmpe investering fra blandt andre Christian Stadil, er nu blevet så veletableret på det danske marked, at de vender blikket udad. Muligheden for dette kommer i form af det schweiziske mediehus, Tamedia, som har købt en ejerandel på 25 % for et større tocifret millionbeløb.\nLæs også: Tradono får tocifret millioninvestering og vil nu “loppe” i Schweiz\nE-sport teamet Astralis APS modtog en tocifret investering\nE-sport er det nye hit. Det er simpelthen computerspil spillet i så høj en liga, at konkurrencen er på niveau med professionelle sportsstævner. Og pengepræmierne er næsten lige så høje. Derfor er Tommy Ahlers og Sunstone Capital samt Frederik Byskov og Jakob Lund Kristensen hoppet med på vognen og investerer et større millionbeløb i etableringen af et nyt hold.\nLæs også: E-sport trækker investering fra kendte iværksættere\nCope it fik 2,5 millioner kroner i investering\nMed en ny kapitalindsprøjtning på 2,5 millioner kroner vil den blot 2 år gamle startup-virksomhed Cope it udvide sine markedsandele i Danmark – og ikke mindst vil Cope it skalere og bekæmpe tandlægeskræk i England.\nLæs også: Ny investering til Cope it – nu skal briterne af med tandlægeskræk\nPeakon fik investering på 30 millioner kroner\nFransk investeringsfond skyder 30 millioner kroner i den danske startup virksomhed Peakon. Bag startuppet står en række serieiværksættere, og den nye investering skal give det kun 1 år gamle startup luft under vingerne.\nLæs også: Peakon lander investering på 30 millioner kroner\nLED iBond landede investering på tocifret millionbeløb\nDe ultratynde og fleksible løsninger fra den danske udviklingsvirksomhed LED iBond har banet vejen for en to-cifret millioninvestering fra tidligere investor Syddansk Teknologisk Institut og den nye investor VF Ventures. Millionerne skal bruges på at indtage et voksende globalt marked.\nLæs også: LED iBond: Millioninvestering til dansk industrielt design\nTattoodo henter investering på 17 millioner kroner\nDet danske startup Tattoodo havde rejst en investeringsrunde på over 17 millioner kroner fra en række private investorer.\nLæs også: Tattoodo lukker investeringsrunde til content-udvikling\nReform fik investering på 6,6 millioner kroner\nDet online køkkenstartup, Reform, lukkede en investering på 1 million USD – eller omkring 6,6 millioner danske kroner.\nFrikadeller og bananer: Innovationssamarbejde mellem Danmark og Brasilien


Nyheder fra danske og europæiske jernbaner IV. kvartal 2012 - Railorama.dk\nIV. kvartal 2012\nJernbanenyheder IV. kvartal 2012\nDanmark: Sidste dag med Y-tog på Odderbanen - Slut med de sidste rester af Cvk Ar - Atter tog i Vendsyssel fra 9. december - Godstog afsporet ved Farris - Jernbanebroen over Limfjorden yderligere forsinket - DSB indfører nyt logo på materiel - Sidste vindmøllevinger til Esbjerg i denne omgang - DSB's hovedkvarter i Sølvgade solgt - Forlaget Nautilus videreføres af Polyteknisk Forlag - Nye lokomotiver i drift for TXL - "M/F Sjælland" på vej til ophugning - CFL 1802 i drift\nNorge: NSB Di 4 til eftersyn i København\nTyskland: 10 år deutsche-kleinloks.de\nSidste dag med Y-tog på Odderbanen\nLørdag 08-12-2012 er sidste dag med Y-tog på Odderbanen. Alle ordinære tog køres med Y-tog, hvor alle kan køre gratis med.\nEt MQ- og et Y-togsæt vil holde ved perron i Odder hen over dagen, så man kan se forskellene.\nFra køreplanskiftet 09-12-2012 vil der udelukkende anvendes DSB MQ på Odderbanen.\nDJK/MHVJ holdt afskedstur for Y-togene på banen 02.12.2012, se bl.a. fotos på Oledinesen.dk (nederst på siden).\nSlut med de sidste rester af Cvk Ar\nCentralværkstedet i Århus er nu en saga blot. DSB har gennem de seneste måneder været i gang med at udflytte de sidste tilbageværende aktiviteter fra værkstedskomplekset langs gaden Spanien i Århus til det nybyggede komponentværksted i Sonnesgade, umiddelbart syd for IC3/IC4-værkstedet. 30-11-2012 var det – efter 150 år - uigenkaldeligt slut med jernbaneværksted på arealet bag Århus H.\nDermed er den sidste rest af Cvk Ar definitivt væk, dog er en stor del af bygningsmassen blevet nydeligt renoveret og nu anvendes til kulturelle formål.\nAtter tog i Vendsyssel fra 9. december\nEfter kritik over fortsat buskørsel indsætter DSB nu atter tog i Vendsyssel ved køreplansskiftet 9. december 2012. Med den fortsatte uvished om, hvornår Limfjordsbroen kan genåbnes får DSB overført en række togsæt til Nordjylland via færgeoverfarten mellem Göteborg og Frederikshavn.\nDer skal 4 færgeoverfarter til for at få de 10 togsæt frem (8 MR- og 2 IC3-togsæt). De bliver overført 3.-5. december, desværre for fotograferne er alle kørsler igennem Sverige om natten.\nGodstog afsporet ved Farris\nEt godstog blev afsporet i Farris sidst på eftermiddagen torsdag 29-11-2012 og ødelagde en lang sporstrækning på den enkeltsporede strækning gennem Sønderjylland mellem Vojens og Vamdrup.\nDet var det sydgående godstog HG 45685, trukket af Hector 241 011 + 241 012, som afsporede med tre godsvogne i et sporskifte i Farris, og efterfølgende fortsatte op mod 7 kilometer til Sommersted med de afsporede vogne. Togdriften på strækning blev aflyst og passagertog erstattet af busser.\nBilleder / video fra uheldsstedet kan ses på tvsyd.dk i starten af udsendelsen. Der ses godsvogne hvor hjulene er gravet ned i skærverne og duobloksveller, hvor mellemjernet er skåret midt over.\nI løbet af fredagen fik Banedanmark overblik over skaderne og kunne konstatere, at svellerne over en banestrækning på op til syv kilometer varr ødelagte, og at der derfor skal et omfattende arbejde til, for at få sporet gjort klar til togdrift igen. Blandt andet skal der fremskaffes 11.000 nye sveller til at erstatte de ødelagte sveller. Der kan formodentlig gå op til en måned før der igen kan køre tog på strækningen.\nDen forreste del af den havarerede stamme blev trukket fri fra den afsporede stamme af Railcare MY 1134 30-11-2012 og ind til Sommersted station. Foto heraf kan ses på Oledinesen.dk, ligesom der er video på youtube.com. Toget skulle godkendes til videre kørsel.\n01-12-2012 var MY 1134 igen i Sommersted for at hente de sporsatte vogne, og 03-12-2012 var MY 1134 endnu en gang i Sommersted for trække maskiner og godsvogne til Pa.\nStrækningen er et nåleøje for godstrafikken mellem Skandinavien og det øvrige Europa, hvor der dagligt kører op mod 50 godstog. Banedanmark arbejder tæt sammen med Stena Line, DB Netz og Trafikverket for at finde alternative veje til godstrafikken til og fra udlandet. På godsområdet arbejdes der intens sammen med DB Netz på at få etableret muligheden for at køre gods over grænsen via Tønder-Niebüll. Dvs. at godstog skal køres med dieseltrækkraft via Lunderskov-Esbjerg til Tønder og derfra sydpå til Niebüll.\nLørdag 01-12-2012 kørtes det første tog med to DBSRS MZ via Bramming/Tønder, da DBSRS MZ 1459 + MZ 1453 + kombitog kørte som G 6210 (Tl-Bm) hhv. G 6211 (Bm-Tdr). Fra Tønder fortsattes sydpå med DBAG BR 261 Gravita. Fotos kan blandt andet ses hos Oledinesen.dk.\nOgså en strandet nattogstamme blev kørt med DSB ME via Tønder retur til Tyskland fra København H. Nattoget kørte som M 6273 (Kh-Es) og videre efter omløb som M 6275 (Es-Tdr) oprangeret DSB ME 1521 + 11 nattogvogne.\nDe følgende dage har kørt flere godstog. For at få plads på strækningen Bramming-Tønder har det betydet at visse Arriva-tog har måttet aflyses. Til gengæld kan Arriva-lokomotivførere så fungere som lods på godstogene.\nAndre løsninger og ruter anvendes også medens strækningen udbedres:\nTXL tog sendes med Finnlines Malmø - Travemünde. Herunder Halden toget, som kører Verona - Padborg - Travemünde - Malmø - Halden.\nAl ledig kapacitet på Stena Lines færger er solgt til Green Cargo, Hector (SFL) og DB Schenker.\nAlle kombitog fra Taulov læsses i Padborg. Van Dieren togene (både Hector og DBSRS) køres på lastbil mellem Padborg og Taulov.\nAntallet af godstog på Tønderbanen øges og vil onsdag komme op på 7 dobbeltture (14 tog). Alle disse tog kører for DBSRS med lokomotivskifte i Tønder. Arriva har aflyst næsten alle tog på Tønderbanen i uge 49. DBSRS har fået overført tyske lokomotiver fra Rostock, Nürnberg og Mannheim for at køre til Tønder. Således vil DBAG BR 225, 232 og 261 kunne ses i Tønder. Alle tog kører via Itzehoe. Se fx video af DBAG 232 209-7 ved indkørsel til Tønder 04-12-2012.\nGodstog på Tønderbanen vil køre mellem kl. 05 og 24, da DB Netz har svært ved at bemande kommandoposterne i det nordtyske.\nSe også Banedanmarks pressemeddelelse og plan for udbedring af skaderne.\n(jh) 29.11.2012, opdateret 04.12.2012\nJernbanebroen over Limfjorden yderligere forsinket\nJernbanebroen over Limfjorden bliver nu først klar i det nye år. Broen blev som bekendt beskadiget ved en påsejling om aftenen 28-03-2012 af det finske skib Ramona.\nUdbedringen af skaderne, herunder fremstilling af et nyt brofag, har trukket ud og der er nu konstateret et usædvanligt stort antal fejl i svejsningerne på dette.\nBanedanmark tør nu ikke længere sætte en dato for hvornår broen igen kan åbnes for trafik.\nUdskydelsen af genåbningen betyder, at DSB's passagerer fortsat må køre med bus mellem Aalborg og Frederikshavn.\nDSB indfører nyt logo på materiel\nDSB er begyndt at indføre den nye røde udgave af logoet på MR og MQ-togsæt. Samtidig bliver de grønne "markeringer" ved døre gjort røde.\nForeløbigt er i hvert fald DSB MR 4018+MRD 4218 set med de "nye farver".\nI forbindelse med indsættelsen af DSB's direktør Jesper Lok i foråret 2012 blev det besluttet, at DSB's logo skal ændres fra at være lysegrønt til rødt. Det sker for at markere, at rødt er DSB's "oprindelige" farve, og DSB skal tilbage til kernen - jernbanedrift.\nSidste vindmøllevinger til Esbjerg i denne omgang\nSidste tog med vindmøllevinger til Esbjerg i denne omgang blev kørt 06-11-2012. Toget kørte noget forsinket, da det var blevet spærret inde bag et nedbrudt tog i Jübek i Tyskland. Fra Padborg til Esbjerg var trækkraften CFL MX 1029 + CFL 1805.\nEfter indsættelsen af CFL 1800-lokomotiverne i Danmark er "Class 66"-lokomotiverne i øvrigt blevet overflødige. Den grønne RL 001 blev sendt ud af landet 19-10-2012 og kører nu i Tyskland, mens T66 K714 er lejet ud til CFL Sverige i en periode.\nDSB's hovedkvarter i Sølvgade solgt\nDSB's hovedkvarter i Sølvgade er ifølge dr.dk blevet solgt, men ikke til en endelig køber.\nMens DSB flytter sit hovedsæde til Høje Taastrup er den tidligere kaserne solgt for 280 millioner kroner gennem det internationale mæglerfirma CBRE.\nEjendomsselskabet Norden har skrevet under på købekontrakten som køber. Men det specielle ved handelen er, at hvis CBRE i løbet af ni måneder kan finde en anden køber, som vil give et højere beløb for bygningen, så overtager den nye køber bygningen.\nStatsbanernes hovedsæde vil fremover ligge i Høje Taastrup. DSB forlader både bygningen i Sølvgade og bygninger på Kalvebod Brygge. I stedet samles i alt 1.200 administrative medarbejderne i lejede lokaler på Telegade i Høje Taastrup.\nLæs mere om flytteplanerne på Myldretid.dk.\nForlaget Nautilus videreføres af Polyteknisk Forlag\nForlaget Nautilus, specialiseret i udgivelser om danske færger og passagerskibe, er blevet overtaget af Polyteknisk Forlag.\nDette sker efter at stifteren og forlæggeren bag Nautilus - og i øvrigt også formand for Dansk Jernbane-Klub - Thomas N. Olesen i 2012 afgik ved døden. I efteråret 2012 har Polyteknisk Forlag købt Nautilus af boet. Polyteknisk Forlag planlægger at videreføre forlaget som et selvstændigt imprint. Fokus vil fortsat være på primært Dansk og nordatlantisk skibs- og rutefarts historie.\nForlaget blev grundlagt i 1999 og har siden udgivet en lang række bøger om færger og skibe, herunder også om DSB's jernbanefærger.\nForlagskatalog m.v. kan ses på www.polyteknisk.dk/home/nautilus.\nNye lokomotiver i drift for TXL\nTXL startede kørsler med godstog gennem Danmark i foråret (første tog 05-05-2012), på grund af problemer med godkendelse af de nye lokomotiver i første omgang med indlejede CFL T66K 714, senere med to DB 185'ere.\nTXL har fået nye lokomotiver i drift for kørsel gennem Danmark, nemlig TXL 185 407-4 og TXL 185 408-2.\nAllerede i starten af 2012 var de i Danmark for godkendelse, men denne trak ud i det EBA ikke ville (og fortsat ikke vil) godkende dem til kørsel i Tyskland.\nDe to lokomotiver er nu godkendt for kørsel i Danmark og Sverige, og skal tillige godkendes til Norge, så de kan indsættes i tog direkte mellem grænsen i Padborg og Norge.\nDe hidtil fra DB Schenker indlejede TXL 185 404-1 og TXL 185 405-8 fortsætter i driften. Foruden det ugentlige Lauritzen omløb (som bliver til to, når der begynder at komme returgods fra Italien), kører TXL nu også tre ugentlige omløb Malmö-Tyskland, med snarlig forventning om yderligere omløb.\nLørdag 27-10-2012 kørte TXL 185 407-4 med TG 38647 (Mgb-Pa) som premieretur for egen kraft gennem Danmark. Foto kan ses på Oledinesen.dk.\n30-10-2012: Opdateret med specificering af fremtidig brug af 185 404 og 405.\n(jh) 29.10.2012, opdateret 30.10.2012\n"M/F Sjælland" på vej til ophugning\nSe "M/F Sjælland" i arkiverne hos DR Bonanza, blandt andet nogle fine optagelser i "Kajplads 114 - Ungdomskanalen, 01" fra 14. marts 1985.\nDen gamle Storebæltsfærge "M/F Sjælland" synes nu i følge en nyhed på soefart.dk at være på vej til ophug i Frederikshavn. Den tidligere "M/F Dronning Ingrid" blev taget ud af drift på Storebælt i 1984 og lagde herefter bl.a. dæk til restaurationsvirksomhed i København, ligesom DR's ungdomsprogram "Kajplads 114" blev optaget her.\nI 2002 blev færgen bugseret til England, hvor den fortsatte rollen som restaurationsskib under navnet "Princess Sealandia".\nNu er færgen købt af Orlas Produktforretning i Frederikshavn for ophugning, hvilket forventes at finde sted inden for den kommende måneds tid.\nEndnu et stykke Danmarkshistorie forsvinder derved. Der har været gjort flere gode forsøg på at bevare store færger i Danmark (M/F Kong Frederik IX i særdeleshed), men alle projekter er endt med at det har været for dyrt. Også "M/F Sjælland" har været forsøgt bevaret i forbindelse med et kulturprojekt i Gedser, men har været en for stor mundfuld (læs: det er for dyrt!).\nMan kan undre sig over, at der ikke i tide er politikere eller mæcener, som lukker øjnene og pengekasserne op.\nCFL 1802 i drift\n07-10-2012 kørte CFL 1802 med i spånpladetoget til Herning, hvilket var debut for dette lokomotiv i Danmark. CFL T66K 714 + CFL 1802 fremførte CG 7225 (Pa-Hr) og kørte retur som tomme maskiner i CG 7226 (Hr-Pa).\nOle Dinesen så og forevigede togene her og her.\nNSB Di 4 til eftersyn i København\nNSB Di 4 har tidligere, for godt 10 år siden, været til renovering i København, på Railorama skrev vi herom i 2001 og 2002.\nDSB's værksted har fået opgaven med stort eftersyn af de norske statsbaners 5 diesellokomotiver litra Di 4, som i lighed med DSB's ME er bygget af Henschel i starten af 1980'erne og udstyret med samme GM-EMD 16-645E motor.\nNSB Di 4 654 ankom 23-10-2012 til lokomotivværkstedet i København som den første maskine til eftersyn.\n29-10-2012: En video af Henriktog fra værkstedet i København kan ses på Youtube.\n(jh) 23.10.2012, opdateret 29.10.2012\n10 år deutsche-kleinloks.de\nDen tyske hjemmeside med alt om Køf-lokomotiver kan fejre 10 år på nettet.\nUd over en meget omfattende registrering af alle tyske Köf-rangertraktorer finder man på sitet også oversigter over de 40 Frichs-byggede traktorer til DSB samt de tidligere tyske maskiner ved danske industri- og privatbaner.\nRailorama ønsker tillykke og held og lykke også med de kommende års udvikling af sitet.\n< Jernbanenyheder III. kvartal 2012\nJernbanenyheder I. kvartal 2013 >\nIII. kvartal 2012\nII. kvartal 2012\nBemærk, at der ikke findes nyheder for III. & IV. kvartal 2011 og I. kvartal 2012. I denne periode holdt Railorama pause i driften.


Endnu en gang stak Fido af fra Tvillinghøj og fra Stine, og da han naturligvis ikke skulle farte rundt alene nytårsaften, tog Aino, pletterne, Molly og jeg til Tureby for at hjælpe med at finde Fido og få ham hjem i god behold.\nVi startede med en banegennemgang, hvor Stine fortalte alt, hun vidste om Fido, hans færden og hans vaner, og så var det ellers op til os at finde ham.\nInden hundene kom på, fik jeg sat en interimistisk del af flettebutikken op, inden Stine fik den med hjem til at sælge i den rigtige butik.\nHMC-butikken inden den tog med Stine hjem\nSom sidst fik vi en masse opgaver, der skulle løses, og en masse søg, der skulle tages, for at vi til sidst kunne finde frem til Fido.\nHvor mange godbidder dufter af lavendel? (føreropgave)\nClear round - find så mange dufte som muligt på 4 minutter\nFoto: Aino Pedersen\nHvor er Fido stået af bussen henne? Her?\nHvor er Fido stået af bussen henne? Eller her?\nHvor er Fido brudt ind?\nLøb Fido mod højre eller venstre?\nHvilken fest er Fido taget til?\nHvilken vandskål har Fido drukket af?\nHvilken bog har Fido læst i?\nHvilken taske er Fidos?\nHvilken kæreste er Fido taget til fest hos?\nHvor meget chokolade har Fido taget med til kæresten?\nFoto: Stine Lerche-Vestergaard\nHvilken l*rt er Fidos?\nHvordan pakker man en gave op uden at bruge hænderne?\nFido kom hjem i god behold!\nEfter et par gode timer med en masse søg og sjov, gik vi en tur på en nærliggende mark, inden vi tog tilbage til byen og "krigszonen" - hold op, hvor er jeg glad for, at vi tog eftermiddagsturen på landet!\nDa vi kom hjem, kunne Molly komme ind og slappe af, mens jeg måtte på tur med Selma, som heldigvis var ligeglad med bragene.\nEtiketter: Find Fido labrador labrador retriever Molly nose work Selma Tvillinghøj


Hadet mellem Kristus og jøderne... · Forlaget Helikon\nTEKSTPRØVE: Hadet mellem Kristus og jøderne - nationalsocialismen står hverken til højre eller til venstre - forvirringen af teologerne, især de protestantiske\n"Fred, javel", sagde han fast. "Men en rigtig fjende, en åben, for min skyld nok så brutal fjende, ham kan man også elske, i det mindste kan man respektere ham, og sådan mente Kristus det også. Men at vi skal tage de rene bestier til hjertet, som end ikke alverdens kærlighed kunne afholde fra at forgifte os på sjæl og legeme, at vi skulle tåle noget sådant, det er aldrig faldet Kristus ind. Han gør det jo heller ikke selv. Tværtimod, han hugger til, så hårdt han kan. Og hvad han fuld af forargelse slynger i hovedet på pakket, er gennemsyret af den rene uforsonlighed. Det ville også være mig en køn religionsstifter, hvis der havde indsneget sig blot den mindste modsætning mellem hans gerninger og hans lære! Så ville det hele jo være humbug! Hvorfor har de "fromme" aldrig rettet sig efter hans eksempel? Hvorfor de allermindst? Tværtimod forfølger de den anstændige modstander, indtil der flyder blod, ja, ved nærmere eftersyn forfølger de kun ham. Men over for det mest udspekulerede svindelvæsen lukker de øjnene. Det "Bayerske Folkeparti" ved præcist, at vi uden bagtanker forsvarer vor nations kristne grundlag. Men det ved også, at så længe det ikke ændrer sig, vil vi ikke ulejlige os vældigt meget for dets skyld, ja, vi kunne ikke engang gøre det. Og så holder partiet hellere på jøden, for man håber, at man med hans hjælp kan blive ved magten. Der venter dem en overraskelse. Jøden benytter sig af dem, drivende af venlighed, indtil han har fået fat i den lange ende, og bagefter jager han dem til bøddelen med skorpioner!"\n"Uundgåeligt", bifaldt jeg. "Men os får de ikke til at gøre denne frygtelige erfaring. Vi myrder ikke, allermindst vores eget kød og blod. For vores skyld kan de herrer sågar komme til roret igen, hvis svinestalden blev muget ud, og de ville indse, at det er os, der har ret. Vi slås ikke for regeringsmagtens skyld. Men tyskhed, det vil vi, sand kristendom, det vil vi, orden og tugt, det vil vi, og vi vil det så grundfæstet, at ikke engang vores børn og børnebørn kan ændre så meget som en snus ved det".\n"Det anser de ikke for muligt", sagde han, "og derfor betragter de vores program som en frase, som den samme slags frase, de selv fuldt bevidst faldbyder ved dørene. Men det er muligt, det er oven i købet sikkert, selv om det ikke kan ske fra i dag til i morgen. Kun skal der gøres en begyndelse. Endnu har der aldrig noget sted i verden eksisteret en virkelig social stat. Overalt og altid har overklassen hældt langt mere til grundsætningen: "Hvad der er dit, er også mit", end til den anden: "Hvad der er mit, er også dit". At underklassen nu i raseri begår den samme fejl, har de overkloge kun sig selv at takke for. Jøden drager fordel af dem begge. Den ene part lægger hans forretninger til rette, den anden gennemfører dem. Derfor vender vi os imod dem begge. Ellers vil vi aldrig få bugt med hverken snylteriet eller slaveriet. Det er arisk, det er kristen verdensanskuelse. Den har sin rod i vores medfødte fornuft, tidligere var den ubevidst, siden Kristus er den bevidst".\n"Stemmer", svarede jeg. "Vi gør front både mod venstre og højre. Og her kommer så det egentlig mærkværdige, nemlig at vi bliver afvist af begge de to sider, som gensidigt bekæmper hinanden. De røde skriger op om, at vi er reaktionære, og for de reaktionære er vi bolsjevikker. Her som dér blæser jøden til storm imod os. Underklassen ser ham ikke, ser ham endnu ikke, og hader os derfor af dumhed. Overklassen ser ham, men mener, at den kan bruge ham til sine egne egoistiske formål og falder os af den grund mere af samvittighedsløshed i ryggen. Der hører sandelig en god portion tro til for ikke at tabe modet!"\n"Som vi Gud være lovet har i tonsvis", rettede han sig leende op. "Intet ord er mere talt ud af vore hjerter end dette "Frygt ikke!" [Johs. 6, 20]. Og det skal en jøde have sagt? Dette kreatur i evig angst? Hjernedødt!"\n"Falskneriet er jo soleklart", svarede jeg fast. "I Johannes-evangeliet siger Kristus til den samaritanske kvinde: "Frelsen udgår fra jøderne", og i det samme evangelium råber han et par kapitler senere til dem: "I er ikke af Gud", og understreger dér tilmed, at han siger sandheden, men Abraham har ikke gjort det. Ikke at være af Gud eller at have Fanden til far er vel så temmeligt det samme. Og fra den kant skulle frelsen komme? Selv en blind bemærker her den sædvanlige taskenspillers senere tilføjelser. Den samme svindel finder vi der, hvor det om Kristus siges, at han ikke er kommet for at ophæve loven, men for at opfylde den. Ikke den mindste tøddel osv. Vrøvl! Alle steder bryder han loven, og klart forsætligt! Han råder sågar den ene gang efter den anden sine disciple til at gøre det samme. På sabbatten går han med dem gennem en kornmark, hvad der er forbudt, i synagogen spiser han af skuebrødene, som kun præsterne må æde, og lader også sine ledsagere smage på dem. Han opfordrer offentligt til at overtræde spiselovene - guderne skal vide, at det er en mærkværdig "opfyldelse" af loven! Rent sludder, kun fundet på, for at vi skal tro, at han nærede en nedarvet ærefrygt for den jødiske røvreligion!"\n"Du berører her", prikkede han mig på brystet, "jødernes hovedknap til afledning af denne races medfødte gemenhed. Et folk, som har frembragt frelseren, skal jo være det udvalgte. Fornemmer du noget, velvillige læser? Desuden var de dumme svinebæster så dumme, at de side om side med deres forfalskninger lod de mest åbenlyse modsigelser blive stående. Havde verden ikke været så naiv, havde den for længst gennemskuet dette hokuspokus".\n"Nåh", blinkede jeg, "måske var de alligevel de kloge. Jeg mener: de kloge, der var kloge nok til ikke at være kloge. Tænk på Luther! "Jøderne har den lyst at gøre alle deres sager tvetydigt og ikke på nogen bestemt måde", skriver han. Deres taktik går altid ud på at skabe forvirring. Striden om Kristus var uundgåelig. Og de foretrækker den frem for den almindelige tro på "jøden" Kristus. At teologerne, navnlig de protestantiske, vil blive ved med at skære løgnelegenden ud i pap, ja, det ved man, men til gengæld kender man så også sine pappenhejmere!"\n"Det er en nydelig teologi", sagde han, "der regner Kristus med til et folk, hvis religiøse bøger uophørligt håner ham som "horesønnen", som "utugtens dyr", som den "ophængte", som den "på møddingen begravede døde hund" og svælger i håbet om, at han "i helvede vil blive anrettet i kogende lort". Man griber sig til hovedet over et sådant overmål af psykologiske kundskaber. Intet under, at de teologistuderende i Tübingen for nylig i fuld alvor forklædte sig som hebræiske præster og i højtideligt optog sang salmer til ære for deres katederlys. Den liberale "Mecklenburgische Zeitung" betegner det som "et gribende eksempel på foreningen af videnskab og folkelighed". Jamen, selvfølgelig!".\n"Salige er de enfoldige", brummede jeg, "thi de kaldes idioter".


Toyota tilbagekalder millioner af biler med defekte airbags – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 22. jan. 2020 - kl. 04:49 0\nEn fejl i elektronikken kan gøre, at flere millioner Toyota-bilers airbags ikke aktiveres ved ulykker\nBilfabrikanten Toyota tilbagekalder 3,4 millioner biler over hele verden på grund af en alvorlig fejl.\nDet melder Toyota ud i en pressemeddelelse tirsdag aften dansk tid.\nEn defekt i bilernes elektronik kan gøre, at bilernes airbags ikke bliver aktiveret ved ulykker.\nTilbagekaldelsen inkluderer 2,9 millioner amerikanske biler og drejer sig om bilmærkerne Corolla fra 2011 til 2019, Matrix fra 2011 til 2013, Avalon fra 2012 til 2018 og Avalon Hybrid fra 2013 til 2018.\nDet er uklart, om tilbagekaldelsen er gældende for biler solgt i Danmark.\nIndtil videre er der meldinger om én dødsulykke, hvor airbaggen ikke blev udløst.\nI april undersøgte Den Amerikanske Administration For Trafiksikkerhed På Nationale Motorveje (NHTSA) 12,3 millioner potentielt defekte airbags fra flere bilfabrikanter, herunder i biler af de mærker som Toyota tilbagekalder.\nNHTSA udtalte i april, at den havde identificeret to bilulykker, herunder en med dødelig udgang, som involverede en Toyota-bil, hvor elektrisk spænding er mistænkt for at være skyld i, at bilens airbags ikke blev aktiveret.\nDe airbags, der blev undersøgt, var i biler fra 2010 til 2019 fra mærkerne Toyota, Fiat Chrysler, Honda, Hyundai, Kia og Mitsubishi.\nBilerne havde installeret en kontrolenhed, der styrede airbaggen, fra firmaet TRW Automotive Holdings, der i dag er ejet af teknologivirksomheden ZF Friedrichshafen.\nNHTSA oplyste også, at op mod otte dødsfald kan skyldes airbagdefekten.\nTidligere har både Kia, Hyundai og Fiat Chrysler tilbagekaldt over 2,5 millioner biler med en kontrolenhed fra TRW Automotive Holdings.\nFiat Chrysler udtalte i 2016, at fejlen kan have været skyld i tre dødsfald i deres biler.\nHyundai og Kia oplyste i 2018, at fejlen kan have kostet fire mennesker livet i deres biler.\nToyota har endnu ikke udtalt, hvor mange dødsfald den mener, fejlen kan have været skyld i.


INDFLYTNING I AKUTCENTER - FAM - PDF\nINDFLYTNING I AKUTCENTER - FAM\nDownload "INDFLYTNING I AKUTCENTER - FAM"\n1 SYGEH SØNDERJYLLAND INDFLYTNING I AKUTENTER - FAM Feltstudier Brugermøder Testforløb juli 2014\n2 Juli 2014 Rapporten er udarbejdet af: Syddansk Sundhedsinnovation (SDSI) Forskerparken 10G 5230 Odense M Randi Lehmann Boesen Innovationskonsulent, antropolog Kristine Kjærsig Innovationskonsulent, arkitekt I samarbejde med Akutcenter - FAM, centerledere: Ole Nørgard Jensen og Helle Overgaard Tak til brugergruppen: Dennis Mikkelsen, overlæge, Kredsløbscenteret Karen Inger R. Andersen, sygeplejerske, Kredsløbscenteret hristian Backer Mogensen, overlæge, Akutcenter-FAM Hanne Erbs, teamkoordinator Akutsekretariatet, Akutcenter-FAM Grethe Johanning, sygeplejerske, Akutcenter-FAM Ulla Wagner Pedersen, behandlersygeplejerske, Akutcenter-FAM Dorthe Tornvig Gaarde, behandlersygeplejerske, Akutcenter-FAM Samt yderligere personale, der deltog i de to testforløb: Jens Ole Laursen, overlæge, klinikleder Akutcenter-FAM Birgitte Kistorp, klinikleder, Rehabiliteringsklinikken Søren Aggestrup, lægefaglig direktør Inken Dreyer, Børne- og ungeklinikken, klinikleder Karen Bodil Andersen, bioanalytiker Jens Bonde-petersen, afdelingslæge, Røntgenafdelingen Birgitte Nielsen, klinikleder Røntgenklinikken Lilian Jensen, centerchef, Kardiologisk enter Marianne Breddam, centerchef, enter for Ortopædi og Medicin Ann Sophie, centerchef, enter for Ortopædi og Medicin Berit Dupont, bioanalytiker, klinikleder Katrin Löser, klinikleder graviditets- og fødselsklinikken hrista Rasmussen, køkkenet harlotte Dons, direktionssekretær Lene Zachariassen, ergoterapeut Ken Andersen, portør Povl Erik Beck, portør, patientservice Rikke Schmidt, sekretær Akutcenter-FAM Marianne Giebner, klinikleder Akutcenter-FAM Theresa From-Eriksen, klinikleder, Akutcenter-FAM Sebastian Stray Jørgensen, IT-afdelingen Janne Mattesen, udviklingskonsulent, HR Herudover tak til: OBS! Det anbefales at printe rapporten i A3 format og i farver for største læsevenlighed. Dog er rapporten mulig at læse i A4 format også- særligt for læseren med gode øjne! Rikke Schmidt, entersekretær, Akutcenter-FAM Kari Stockholm, Projektafdelingen, SHS Dorthe Haugaard, kommunikationsafdelingen, SHS laus Dahlmann, Leankonsulent, OUH Liselotte Halling Hastrup, Leankonsulent OUH Marianne Quorp Kjærgaard, Kundeansvarlig for SHS, SDSI\n3 INDHOLD INDLEDNING...5 Baggrund og formål...5 Væsentligste anbefalinger og beslutninger truffet som følge af brugerprocessen...5 Hvem er Syddansk Sundhedsinnovation...5 Sådan læses rapporten...5 TIDSPLAN FOR BRUGERPROES...6 FELTARBEJDE...7 BRUGERMØDE 1 Introduktion til de 4 patientforløb samt det ny byggeri...9 Opgave...9 Plantegning - udgangspunkt...11 BRUGERMØDE 2 Gennemspilning af de 4 patientforløb...13 Opgave og delkonklusion...13 forløb forløb forløb forløb TESTFORLØB 1 Første test i det ny byggeri...19 Opgave og diskussion...19 forløb forløb BRUGERMØDE 3 Kvalificering af testforløb Opgave og delkonklusion...23 TESTFORLØB 2 Sidste test i det ny byggeri...25 Scenarie for test...25 OAMLING Testforløb 2 og samlede konklusioner og anbefalinger...27 Plantegning...28 Forslag til videre proces efter testforløb SPØRGSMÅL OG SVAR...33 BILAG Brugerkommisorium...35 side 3\n5 INDLEDNING BAGGRUND Det eksisterende FAM, som i dag er placeret i den sydøstlige del af sygehuset på Sygehuset i Aabenraa, skal flytte i nye lokaler i efteråret Byggeriet er igangværende og færdiggøres i løbet af sommeren De nye funktioner bygges ovenpå den nuværende skadestue og samler dermed skadestuen med udredningen i Akutcenter - FAM. enterledere Helle Overgaard og Ole Nørgaard Jensen har henvendt sig til SDSI med henblik på at få hjælp til, dels at forberede de kommende brugere af lokalerne, dels at give anbefalinger til ændringer i brugen af lokalerne samt afprøve patientflow i den ny FAM. Der fokuseres i forløbet primært på FAM 2. HVEM ER SYDDANSK SUNDHEDSINNOVATION Syddansk Sundhedsinnovation (SDSI) er en stabsfunktion i Region Syddanmark, der samler regionens aktiviteter inden for sundhedsinnovation, telemedicin og offentlig-privat innovation. BRUGERPROES Enheden Innovativt Byggeri og Drift beskæftiger sig primært med brugerkvalificering af produkter, services og byggeri. Vi arbejder ud fra nedenstående iterative procesmodel. Igennem rapporten er der med et ikon i øverste højre hjørne markeret, hvilken fase og dermed hvilke metoder, der er blevet brugt igennem forløbet. På side 11 vises den plantegning, som har været udgangspunktet for opgaven. FORMÅL Formålet med nærværende projekt har været at understøtte visionen for afdelingen ved at hjælpe med at: Afdække eventuelle knudepunkter i de nye lokaler/indretning ved at afprøve planlagte arbejdsflow og dermed identificere effektiv og hensigtsmæssig indretning i det kommende Akutcenter FAM. Succeskriterier for SDSI involvering: Sikre, at de kommende brugere af de nye lokaler bliver forberedte på ændrede arbejdsgange før indflytning Sikre, at der sker en opsamling af de kommende brugeres gode idéer samt eventuelle bekymringer inden indflytning Være med til at gøre opmærksom på de områder og arbejdsgange, som kræver særlig opmærksomhed i forbindelse med indflytningen. VÆSENTLIGSTE ANBEFALINGER OG BESLUTNINGER TRUFFET SOM FØLGE AF BRUGERPROESSEN ANBEFALING 1 Etablering af et team, som sorterer alle indkomne patienter i én til tre centralt placerede visitationsstuer. Herved koncentreres indsatsen i området omkring korttidszonen, røntgen, visitationsstuerne og flowrum. ANBEFALING 2 Flowrum indrettes i det rum, der er planlagt til at være psykiatriens samtalerum. VISION OG PLAN Problemområdet afklares med projektejer og der udarbejdes en projektdrejebog indeholdende brugeridentificering og en tidsplan for projektet. RESEARH OG ANALYSE Der udføres feltobservationer, brugerinterviews samt undersøgelser af eksisterende løsningseksempler for problemområdet. IDÉ OG KONEPTER Specifikationen fra analysefasen danner afsæt for en kreativ idégenereringsproces med brugerne. TEST OG KVALIFIERING De valgte idéer viderebearbejdes med brugere i mock-ups, simulation og scenariespil. IMPLEMENTE- RING Projektidéerne implementeres i klinikken. ANBEFALING 3 Bemanding og etrea i receptionen i område Øst Akutcenter FAM ledelse har besluttet at implementere anbefaling 1 og 2. Man ønsker at implementere anbefaling 3, men ved endnu ikke, om det er muligt. Se iøvrigt opsamlingen på side Brugerkvalificering af et byggeri giver ikke bare bygherren mulighed for at bruge arealet optimalt og dermed forbedre sin projektøkonomi. Brugerkvalificering af et byggeri giver også driftsherren mulighed for at forbedre og forny arbejdsgange, struktur og patientflow, således at der skabes en bæredygtig og fremtidssikret arkitektur. Byggeriet understøttes dermed effektivt samtidig med, at almen menneskelige fysiologiske, psykologiske og sociale behov tilgodeses. side 5\n6 INDLEDNING TIDSPLAN FOR BRUGERPROES SÅDAN LÆSES RAPPORTEN Rapporten er bygget kronologisk op, således at den følger den proces, brugerne har været igennem. Hvert afsnit er så vidt muligt inddelt i opgave og delkonklusion. Opsamlingen af den samlede brugerproces kan læses på siderne ORD OG BEGREBER SDSI har, i samarbejde med Akutcenter - FAM ledelsen, i forbindelse med denne rapport, valgt at benytte nedenstående primære ord og betegnelser: AKUTENTER - FAM. De to etager, som tilsammen udgør Akutcenter FAM FAM 1. Den del af FAM, som består af den eksisterende skadestue. FAM 2. Den del af FAM, som bygges ovenpå den eksisterende skadestue. OMRÅDE NORD. Arealet ud for de to elevatorer, der forbinder FAM 1 og 2. OMRÅDE ØST. Arealet ud for den elevator, der forbinder FAM 2 med den nye forhal. PATIENTSTUE. Betegnes i andre tilfælde også som sengestue eller plejeenhed. MODTAGESTUE. Betegnes i andre tilfælde også som undersøgelsesstuer. VISITATIONSSTUE. Primære modtagestuer, hvor der foretages visitation. (Funktion opstået som følge af brugerprocessen) VISITATIONSSYGEPLEJERSKE. Primær modtagesygeplejerske. (Funktion opstået som følge af brugerprocessen) SKADEZONE/TEAM. Henviser til FAM 1 (eksisterende skadestue) MODTAGEZONE/TEAM. Det område, og det team, som modtager patienterne i FAM 2 og 1. SENGEZONE/TEAM. Det område, og det team, som har plejeansvar for patienterne i sengezone FAM 2. KORTTIDSZONE/TEAM. Et område, hvor patienten kan opholde sig i op til ca. 8 timer, samt det team, som knytter sig hertil. KARDIOLOGISK SENGEAFSNIT. Den del af FAM 2, som tilhører kardiologien FARVEKODNING De farver, der er brugt i rapporten, er de samme, som er brugt under hele brugerprocessen. Formålet har været at gøre det lettere for deltagerne at identificere og differentiere mellem forskellige funktioner og faggrupper. Farverne er dermed ikke udtryk for et fremtidigt designgreb. 15. maj 27. maj 3. juni 11. juni 17. juni 1. juli BRUGERMØDE 1 Præsentation og kvalificering af indledende feltarbejde. Brugergruppen beskriver eksisterende samt optimale arbejdsgange omkring de udvalgte patientforløb/akutpakker. Brugergruppen introduceres for tegninger af det nye byggeri. BRUGERMØDE 2 Opsamling fra brugermøde 1. Gennemgang af de udvalgte patientforløb/akutpakker. Opsamling af input fra resterende personale. TESTFORLØB 1 Gennemgang af de udvalgte patientforløb/akutpakker med udgangspunkt i patientperspektivet. Deltagerene er brugergruppen samt andet personale, der agerer patienter og observatører af arbejdsgangene. BRUGERMØDE 3 Opsamling på testforløb 1. Kvalificering af scenarie for testforløb 2. TESTFORLØB 2 Testforløb nummer to af de tilpassede arbejdsgange omkring udvalgte patientforløb og akutpakker. Deltagere er brugergruppen samt andet personale, der agerer patienter og observatører af arbejdsgangene. BRUGERMØDE 4 Opsamling på testforløb 2 og den samlede brugerproces. side 6\n7 FELTARBEJDE FELTARBEJDE Forud for brugermøderne har to medarbejdere fra Syddansk Sundhedsinnovation i løbet af 4 dage i april 2014 foretaget feltstudier i eksisterende SHS FAM. Feltstudierne har bestået af observationer af arbejdsgange samt interviews med relevant personale med henblik på at beskrive: perspektivet - herunder ankomst og vejfinding Vejfinding for personale Arbejdsmiljø Flowmasters arbejdsgange Arbejdsgange og videndeling Logistik; herunder depot/lagerplads, medicinhåndtering, samt mad/forplejning. Herudover har SDSI i samarbejde med ledelsen udpeget 4 patientforløb/akutpakker, som har dannet udgangspunkt for test af arbejdsgange både i form af diskussionsworkshops med brugergruppen og i form af testforløb i det nye byggeri. Disse 4 patientforløb er beskrevet på side 9. Feltstudierne er primært foretaget, for at SDSI kan opnå indsigt i de daglige arbejdsgange i FAM. Det nedenstående er en opsummering af nogle af de observationer og interviews, SDSI foretog undervejs. PATIENTRSKTIVET (Hvordan opleves eksisterende FAM set fra patientens side) Der kan opstå forvirring som følge af de mange navne, der indgår i FAM. Navngivning skal være nemmere at forstå (Skadestue, FAM, Akutcenter, Akutmodtagelse, Lægevagt). Man bør, i forhold til ny FAM, arbejde på at skabe en fælles kultur for at sikre sammenhængskraft mellem FAM 1 og 2. Der bør være et tydeligt afmærket venteareal, hvor patienter og pårørende har overblik over ventetid. Der skal være mulighed for at hente kaffe/te, saft/juice forskellige steder. Samtaler mellem personaler (i personale og flowrum) skal kunne foregå et sted, hvor patienterne ikke kan lytte med, så personfølsomme oplysninger ikke høres af uvedkommende. Nuværende FAM: information, som med fordel kunne vises via ophængte infoskærme. VEJFINDING (Baseret på observationer og interviews med relevant personale) Det skal være nemt at finde rundt både for patienter, pårørende og personale. Skilte, farvekoder eller lignende kan dirigere trafikken udenom de mest befærdede områder. For at undgå forvirrende skilteskove bør information til patienter og pårørende samles på få strategiske områder, evt. via infoskærme. ARBEJDSGANGE OG VIDENDELING (Baseret på observationer og interviews med relevant personale) Der skal være plads til de personlige møder: Det er vigtigt, at lægerne har mulighed for at sidde tæt sammen. Det er vigtigt, at læger og sygeplejersker, som arbejder om samme patient har mulighed for at sidde tæt sammen Nuværende FAM: Det er problematisk, hvis der er patientophold lige uden for flowrummet. Der kan være patienter eller pårørende, som overhører personfølsomme oplysninger. side 7\n8 FELTARBEJDE FLOWMASTER (Baseret på observationer og interviews med relevant personale) Flowmasteren holder øje med ankomst af de patienter, der er meldt skal have overblik over indkomne patienter. Flowmaster må formentlig danne overblik over, hvor der er plads og hvem der har tid ved hjælp af etrea eller på anden måde (stedet for stort til at, man kan danne sig overblik ved at gå rundt og spørge folk). Det ville være hensigtsmæssigt, hvis etrea blev brugt til at markere, at en stue er tom og klar til at sætte ny seng ind i. Portør ville dermed selv kunne se på etrea, hvornår der skal sættes en ny seng ind. Flowmasteren håndterer mange telefonopkald, som ikke er relateret til patientvisitering (og som man ikke behøver være sygeplejerske for at kunne svare på) samt spørgsmål fra personale (Hvem kan lægge venflon, hvor er min pårørende, jeg har glemt min jakke, min recept er ikke gået igennem mv.) Flowmaster forventes at vide alt om de patienter, der har været igennem FAM. Det tager meget tid at fungere som infocentral. Det forventes også, at flowmaster har overblik over, hvor patienterne er videresendt til på sygehuset (det overblik må flowmasteren få ved at lave håndskrevet dobbeltregistrering, fordi hverken etrea eller osmic understøtter dette funktion) LOGISTIK (Baseret på interviews med relevant personale) I FAM 2 vil sterile og usterile artikler til patienten blive opbevaret i indstikskabe tilknyttet patientstuenstuen. Varerne leveres direkte i indstikskabene af logistikservice 3 gange i døgnet (formentlig kl. 7, 14 og 21, hvor det generer patienten mindst). Der mangler endnu et IT system til automatisk genbestilling af varer, så optælling må foregå manuelt. Toiletpapir, rengøringsartiker mv. skal FAM 2 selv finde opbevaring til. Mulighed for at indkøbe skabe, som stilles i nicher. Senge skal blive på stuen og vaskes af en portør fra FAM (som i dag). Efter 5 patienter er det planen, at sengen køres ned til vask. Der mangler endnu et IT system til at håndtere dette. Affald bringes til depoter af FAM personale, hvor det køres ned gennem elevator/skakt. Logistikservice vil gerne påtage sig også at hente affald i f.eks. skyllerum, hvis der er behov og deres bemanding rækker. Varer fra sterilcentral og sterilvaredepot leveres direkte via elevator. Logistikservice vil efterstræbe at levere mindst muligt emballage på afdelingen.\n9 BRUGERMØDE 1 INTRODUKTION TIL DE 4 PATIENTFORLØB SAMT DET NY BYGGERI OPGAVE Flow ONDT I MAVEN LUFTVEJSSYMPTOMER SMERTER I BRYSTET SMERTER I EKSTREMITETER MEDIE ETR EA OS MI TLF FYS ISK Pleje MEDIE FOR MEDIE Patie nt Brugermøde 1 blev brugt til dels at introducere brugergruppen for den kommende proces, dels til at kortlægge og optimere de 4 udvalgte patientforløb/akutpakker, som Akutcenter - FAM ledelsen havde peget på som de mest hyppige. Det drejer sig om: BAG MEDIE Port/F KORTLÆGNING AF PATIENTFORLØBENE Deltagerne i brugergruppen fik til opgave at beskrive optimale handlingerne omkring hver af disse forløb med udgangspunkt i patientens møde med det kliniske personale og med en beskrivelse af, hvad hver af disse faggrupper foretager sig undervejs i behandlingen af patienten. MEDIE MEDIE MEDIE Formålet med denne kortlægning var at sætte fokus på patientens oplevelse af rejsen gennem FAM, på behovet for kommunikation mellem det kliniske personale, samt at diskutere de eksisterende arbejdsgange. Disse ville tilsammen kunne danne udgangspunkt for en optimering i forhold til de kommende ændrede fysiske omgivelser. De forskellige patientforløb er vist i en opsummeret udgave på side 9. Flowmaster Sygeplejerske Forvagt Bagvagt 30 minutter I nuværende FAM modtages patienter som skitseret i en forenklet udgave i diagrammet herover: Flowmaster anviser patientstue og sygeplejerske. Sygeplejerske tilkalder forvagt, som tilkalder bagvagt. en tilses dermed af en speciallæge indenfor 30 minutter. INTRODUKTION TIL NYT BYGGERI Efter at have skitseret de 4 patientforløb blev deltagerne introduceret for plantegningen af det nye byggeri. De fik hver især uddelt en plantegning i stort format til at hænge op i egen afdeling med det formål at diskutere indretningen med det restende personale, og indsamle disses kommentarer. De indsamlede kommentarer er dels blevet inkorporeret i forløbet, dels er nogle af spørgsmålene samlet på side På brugermøde 1 kortlagde deltagerne patientens forløb gennem FAM. Med udgangspunkt i, hvor patienten fysisk og tidsmæssigt befinder sig blev de forskellige implicerede faggruppers arbejdsgange beskrevet. side 9\n10 BRUGERMØDE 1 INTRODUKTION TIL DE 4 PATIENTFORLØB SAMT DET NY BYGGERI MEDIE ankommer patienten- til FAM hed sammen med pårørende henvises til patientstue (pårørende) FM-rum FM-rum FM-rum/Kontor FM får opkald fra vagtlæge FM vurderer, om pt. skal ind. Registrerer pt. Finder stue og giver spl. besked. FM el. sekretær giver besked til spl. via tlf. FM/spl./sekr registrerer i etrea. Opus, labels har henvendt ambulancesig til vagtlæge, som TLF har tilkaldt falck TLF, etrea en transporteres i ambulance stue MEDIE MEDIE MEDIE har henvendt ambulancesig til vagtlæge, som har tilkaldt falck FM-rum FM-rum FM-rum/Kontor FM får opkald fra falck. FM finder TLF, modtagerpersonale og patientstue FM kan se på overvågningsskærme, at falck ankommer. Får melding fra falck via dørtlf. Falck ser på cetrea, hvor pt. til ankommer patientenskal flyttes hen FAM TLF, etrea, skærm hed Skriver data i cetrea TLF, cetrea MEDIE MEDIE I fremtiden: FM får opkald fra vagtlægen MEDIE MEDIE har henvendt ambulancesig til vagtlæge, TLF, som har pt. til FAM en transporteres i ambulance etrea, pc, tlf Triage ringer til FV, og BV ved rød el. orange. Armbånd, tøj, akutjournal, anamnese. Tlf til bioanalytiker TLF, etrea Venflon, IV smertestillende TLF, etrea kontor ambulanceindgang Modtagespl. modtager patient. Får rapport fra falck. Registrerer patient. Anamnese. triagering. bestiller blodprøve. TLF, etrea,pc, cosmic, opus, printer, fysysik kontakt til læge etrea -bag/forvagt afhængig af stue triagefarve. plan for Tilser patient eller indlæggelse (indenfor 30 min) hjemsendelse. laver planrøntgen bestiller BAG MEDIE Port/F Bio MEDIE MEDIE Sekr FOR MEDIE MEDIE MEDIE I dag: melder falck ankost til koordinator BV ordinerer og bestiller medicin Ringer til spl og portør TLF, Pacs. P går P sendes hjem. tilbage til patientstuen Akutstue Akutstue spl laver EKG på pt. på båre spl tager værdier/ekg/blod prøver. Ringer til laborant. optager journal TLF, stue/røntg Kører pt. til røntgen Kører pt. til patientstue spl administrerer medicin (ustabil regi) opdaterer cetrea TLF, etrea TLF, Falcketrea melder ankomst via dør tlf Sekr Bio Por MEDIE MEDIE H MEDIE BAG idag: bagvagt får TLF, fra opkald vagtlægen ( i fremtiden vil ringe til Flowmaster) Giver FV besked TLF, Falck kører patient til stue og afrapporter til modtage spl. P, cosmic, TLF Akutstue Forvagt foretager anamnese skriver journal opdaterer cetrea stue etrea, cosmic B() Akutstue TLF, FM-rum Sekretærkontaktes af modtagespl. og registrerer pt. TLF, Ambulancen Ambulancen Falck sender EKG til forvagt I dag: Falck taler med koordinator koordinator ringer til spl om overflytning til MII TLF, etrea FM-rum FM el. sekretær giver besked til spl. via tlf. FM/spl./sekr registrerer i etrea. ambulance-ankomstankomst/patientstue Opus, labels TLF, P stue/røntg FM-rum Falck melder til skadestuen Behandlingsplan Spl tager stilling FM-rum til, om pt. indlægges eller udskrives. Laver 4-timers plan. Pt. forventes udskrevet indenfor 48 t. kontor 1/2 time TLF, Pacs. modtagespl kalder P portør til at køre kontor pt til røntgen etrea Røntgen TLF, Rekvirering af seng Forvagt modtager EKG, visisterer Ambulancenpatienten til Akutstue tilbage på stue Dikterer Udfylder jounal Efter 4 timer ankommer til overføres pt til akutstue kardiologisk sengeafsnit stue stue er kørt til FAM af stue/depot pårørende. TLF, etrea forlader FAM i røntgen Dokumentation Printer labels stue I fremtiden: FM får opkald fra falck I dag: koordinerende spl ringer til spl. på stuen. Afhængig af triagering omklædes patienten og lægges i sengen stue kontor stue klargøring af stue tilbage på stue i røntgen ankommer til stuen. ankommer patiententil FAM TLF, etrea hed ambulanceindgang FOR OBS! Tilbagemeldinger fra gruppen, der udarbejdede pt. forløbet: Hvor er telemetri overvågning Port/F Pleje Opgave: Med udgangspunkt i patientens forløb gennem FAM beskrives arbejdsgangene og forudsætningerne for et optimalt patientforløb. Der fokuseres på den fysiske indretning samt behovet for kommunikation. BAG Flow om året i Sønderborg og Opgave: Haderslev, som nu kommer til Aabenraa. Med udgangspunkt i patientens forløb gennem FAM beskrives arbejdsgangene Midaldrende kvinde har og forudsætningerne forkontaktet et optimalt forløb 4 vagtlægen pga. smerter i brystet. patientforløb. Vagtlægen harpå via 112 fysiske sendt en ambuder fokuseres indretning SMERTER I den EKSTREMITETER lance. Kvindenfor kan gå selv, men fortælsamt behovet kommunikation. ler, at hun har store smerter. Pleje Der fokuseres på den fysiske indretning samt behovet for kommunikation. Flow FOR vagtlægen, som via 112 har sendt en Med udgangspunkt i patientens forløb ambulance. forløb 3 gennem beskrives Konen erfam bekymret, og arbejdsgangene vil gerne følge og forudsætningerne for et optimalt SMERTER I BRYSTET sin mand. patientforløb. Pleje Kvinden har stærke smerter, men er oppegående. Det er første gang, kvinden er på Aabenraa Sygehus. De bekymrede forældre vil gerne Ældre mand har haft besvær medfølge at med i behandlingen af deres datter. trække vejret. Hans kone har ringet til har henvendt ambulancesig til vagtlæge Ung kvinde køres af sine forældre til akutmodtagelsen efter visitation hos forløb 2 praktiserende læge, som har mistanke LUFTVEJSSYMPTOMER om galdesten. Flow Hyppigste akutpakke årligt ONDT I MAVEN forløb 1 sideankomst/patientstue 10 I dag: melder falck Falck kører tlf patient til akutstue ankost til etrea, Tlf PATIENTENS REJSE Brugergruppens første arbejde med patientens rejse gennem FAM. Deltagerne går ind på kontor og dikterer arbejdede detaljeret med arbejdsgangene omkring de 4 patientforløb, som stue/røntg stue/røntg her er gengivet i en forsimplet udgave, der kun illustrerer patientens fysiske Kører pt. til P. etrea Kører pt. til røntgen patientstue placering. kontor (teamstation) P kontor (teamstation) Forvagt foretager anamnese kardiologisk scanning går indtlf, på kontor etrea og dikterer ved positiv TLF, TNT etrea (blodprøve)i værksættes ustabil regi (blodfortyndende behandling etrea, cosmic P Fysisk BV til spl. vigtig info! etrea\n11 BRUGERMØDE 1 INTRODUKTION TIL DE 4 PATIENTFORLØB SAMT DET NY BYGGERI FAM 2 TAG OVER FAM 1 Elevator til forhal REEP K K mod ambulanceindgang SAMTALE YK UL DEPOT ELEVATOR GYN område ØST RENG. Trappe til forhal PAT MED TEAM 1 RS. K RS. PAT PATIENTOPHOLD SKYL / BAD K LINNED PAT REN TEAM 2 TEKNIK KORTTIDSZONE RØNTGEN TAG OVER FAM 1 TAG OVER OP TAG OVER VAREMODTAGELSE K RENG. PAT K P REN P ELEVATOR TEKNIK SKYL K K K K RS. ELEVATOR TIL FAM 1 FLOWRUM TEAM 4 KONTOR 1 RSONALE MED. RUM LINNED TEAM 3 SKYL REN RS. område NORD K K K K ELEVATOR TIL FAM 1 LINNED LAB TEKNIK DEPOT RS. SAMTALE KONTOR 4 KONTOR 2 KONTOR 3 P DEPOT TAG OVER FAM 1 10 meter 20 meter 30 meter 40 meter 50 meter Målestok stue Røntgen K Kardiologisk patientstue Korttidszone P stue Psyk Flowrum Depot og opbevaring Gyn. modtagestue ophold Kontor Samtalerum Skyllerum Teamstation Medicinrum Laboratorium Personalerum Elevator Reception Elevator - fragt UDGANGSPUNKT FOR BRUGERPROESSEN Plantegningen, som har dannet udgangspunkt for de to første brugermøder og det første testforløb. FAM 2 kommer til at bestå af i alt 14 modtagestuer, en korttidszone med 8 stole og 6 senge, 15 patientstuer samt 3 patientstuer tilknyttet psykiatrien. Herudover består en stor del af etagen af kardiologisk sengeafsnit, som har i alt 14 patientstuer. side 11\n13 BRUGERMØDE 2 GENNEPILNING AF DE 4 PATIENTFORLØB OPGAVE Til brugermøde 2 gik opgaven ud på at tilpasse og optimere de tidligere kortlagte patientforløb til de ændrede fysiske omgivelser. Gruppens deltagere fik udleveret en plantegning i stort format samt spillebrikker farvekodet efter faggruppe. Således spillede deltagerne patientens forløb og det kliniske personales arbejdsgange ved hver af de 4 udvalgte patientforløb. Det hele blev filmet, og heraf blev der tegnet nye kortlægninger af de 4 patientforløb. Disse kan ses på side 14-17, hvor også deltagernes kommentarer er skrevet. (Funktioner eller arbejdsgange markeret med rød ramme eller skrift henviser til at SDSI har været i tvivl om indholdet, eller ikke har kunnet læse det skrevne.) Til brugermødet blev deltagerne desuden bedt om at markere, hvor man ønskede placering af: etrea Printere Medicinvogne Arbejdsro Plads til diktering og journalisering Deltagernes ønsker er så vidt muligt inkorporeret i forløbet og kan ses på den samlede plan på side 28. DELKONKLION Det fremgik gennem kortlægningen af patientforløbene, at patienten oplever mange skift mellem eksempelvis modtagestue, røntgen og korttidszone. Samtidig var der enighed om, at det ikke er hensigtsmæssigt, at modtagestuerne ligger på én lang række. Det blev diskuteret, hvordan man kunne undgå at sende patienten til modtagestue for at undgå disse mange skift. Ved hjælp af spillebrikker, der repræsenterede patienter og faggrupper gennemspillede brugergruppen de 4 patientforløb. Ønsket om at bringe funktioner og modtagepersonale tættere sammen førte til, at brugergruppen diskuterede muligheden for at bruge korttidszonen til at modtage og undersøge patienter i. Der blev dog i brugergruppen senere enighed om, at dette scenarie ikke var ønskværdigt, da det ville kompromittere patienters privathed og personfølsomme data. Det blev dermed besluttet, at scenariet for testforløb 1 skulle være som først anvist, dog med tilføjelsen af en receptionist med adgang til etrea i område Øst (den adgang, som patienter og pårørende, der ankommer fra den ny forhal vil benytte). Spillebrikkerne var farvekodet alt efter faggruppe. De samme farver blev brugt i testforløbene i det nye byggeri. side 13\n14 BRUGERMØDE 2 GENNEPILNING AF DE 4 PATIENTFORLØB forløb 1 ONDT I MAVEN har henvendt ambulancesig til vagtlæge ankommer patientenhed sammen til FAM med pårørende OBS!Modtageteam ankommer til modtagesstue. (er selv gået derned) (1 pårørende går med - den anden har fået besked om at vente i forhal i røntgen (er selv gået til røntgen sammen med pårørende) OBS!Sengeteam er kørt til patientstue køres til OP-afsnit Flowrum Flowrum Ung kvinde køres af sine forældre til akutmodtagelsen efter visitation hos praktiserende læge, som har mistanke om galdesten. Kvinden har stærke smerter, men er oppegående. Det er første gang, kvinden er på Sygehus Sønderjylland. De bekymrede forældre vil gerne følge med i behandlingen af deres datter. Opgave: Ved hjælp af print af plantegning, og brikker, der repræsenterer patient, pårørende og personale vises og forklares patientforløbet, som det kunne udspille sig på FAM 2. forløbet og efterfølgende kommentarer er vist i diagrammet til højre og desuden optaget på video. Efterfølgende diskussion i gruppen: Der er kun en pc på stuen - men for- og bagvagt har også brug for et sted at kunne trække sig tilbage til. Derfor er det godt med kontorområdet ved område Nord. I dag er det kun to bagvagter, der bruger egen pc, som de tager med sig rundt for at undgå at logge ind. Efter ultralydsscanning, skal der være anvisning til stue. I dag i skadestuen er der to pc er på hver stue. Der bør være to adgange på modtagesstuerne. Fordeling af specialer på FAM Ikke hensigtsmæssigt, da turn over er så højt, at der ikke vil være tilstrækkeligt med ledige senge. Desuden opstår siloer. Flow Sekr Bio Bio Sekr Bio Bio Pleje FOR BAG Port/F Sekr Bio Bio FM får opkald fra vagtlæge TLF FM vurderer, om pt. skal ind. Registrerer pt. Finder modtagestue og giver spl. besked. TLF, etrea Reception område Øst Kontor Tlf Kontor Tlf Modtager pt. læser cetrea. sender pt til og giver spl besked via cetrea Triage Tilkalder FV, og BV ved rød el. orange. Armbånd, tøj, akutjournal, anamnese. Tlf til bioanalytiker TLF, etrea tilser pt Tilser patient vurderer, at situation ikke er akut (inden for 30 min) blodprøve Journaliserer på stuen, hvis der er plads (kun én kan journalisere ad gangen) TLF, etrea Journaliserer på stuen, hvis der er plads (kun én kan journalisere ad gangen) Teamst./kontor teamstation (nærmeste pc) Journaliserer etrea, P Venflon, IV smertestillende. bestiller røntgen (cetreaskærm i røntgen, så radiolog kan give besked, når pt er færdig) tlf, cetrea Kontor Har set svar på blodprøve, resultat af ultralydsscanning. P stue Modtager pt. overtager forløbet tlf, pc stue Laver 4-timers plan. Pt til OP. dikterer på stuen, eller går til nærmeste teamstation P, diktion stue Kører pt. til OP-afsnit tlf, cetrea etrea, TLF, side 14\n15 BRUGERMØDE 2 GENNEPILNING AF DE 4 PATIENTFORLØB forløb 2 LUFTVEJSSYMPTOMER Ældre mand har haft besvær med at trække vejret. Hans kone har ringet til vagtlægen, som via 112 har sendt en ambulance. Konen er bekymret, og vil gerne følge sin mand. Opgave Ved hjælp af print af plantegning, og brikker, der repræsenterer patient, pårørende og personale vises og forklares patientforløbet, som det kunne udspille sig på FAM 2. forløbet og efterfølgende kommentarer er vist i diagrammet til højre og desuden optaget på video. Efterfølgende diskussion i gruppen: Hvordan skal pt. indlægges Spl. lægger plan sammen med blodprøve og røntgen. Herefter kan det være at pt. kommer over i én af patientstuerne i FAM 2. Hvis FM kender pt (f.eks KOL pt) vil de anvise til patientstue med det samme i stedet for at sende til modtagestue) Hvordan kan det undgås at sende pt til modtagestue Dette kræver en ændring i arbejdsgangene hos sygeplejerskerne. Det kræver, at der er tid til at modtage på stuen. Hvis flowmaster får besked om meget dårlig pt. sendes vedk. til patientstue. Udfordring, at patientstuen ikke er bedre udrustet end modtagestue. Hvordan fordeles nomering mellem modtagestuer og patientstuer Det betyder en ændring i organiseringen af arbejdet, da der ikke er modtagestuer i dag. Ulempe: FAM bliver sektionsopdelt Fordel: Formodning om mere modtagepersonale og mere ro i ved patientstuerne Team knyttet til modtagestuer - men det kunne også være muligt at modtage på patientstuer. Flow Pleje FOR BAG Port/F Sekr Bio Bio har henvendt ambulancesig til vagtlæge, som har tilkaldt falck Ambulancen Falck melder til skadestuen TLF, en transporteres i ambulance ankommer patientenhed FAM til ambulanceindgang Flowrum Flowrum Flowrum/Kontor FM får opkald fra falck. Skriver data i cetrea FM finder modtagerpersonale og patientstue Flowmaster tager imod pt. giver falck besked på hvilken modagestue pt skal køres ned på. giver besked til spl TLF, cetrea etrea, pc, tlf TLF, etrea, skærm Ambulanceankomst Falck melder ankomst via dør tlf TLF, OBS!Modtageteam Modtager patient. Får rapport fra falck. Registrerer patient. Anamnese. triagering. Bestiller blodprøve. Tilkalder forvagt TLF, etrea,pc, cosmic, opus, printer, fysysik Ankomst/Modt agestue Falck kører patient til stue og afrapporter til modtage spl. Flowrum Går til sekr. for at registrere pt og hente labels og blodprøvepapir tilser pt. Kalder bagvagt Tlf, fysisk tilser pt. beslutter, at pt skal i røntgen tlf Tlf hilser på pårørende Kontor Journaliserer P Teamstation Kontor Journaliserer P stue/røntg stue/røntg TLF, TLF, etrea TLF, etrea Laboratorium Pt. ankommer til modtagestue tfl, Flowrum Laborant tager blodprøve og laver EKG (minimum 1 time, før der er svar. Muligvis tilkaldt inden forvagt Pt. på modtagestuen. Afhængig af triagering omklædes patienten og lægges i sengen OBS! pårørende ankommer inden røntgen OBS! kan udelades, hvis labels kan printes ud på modtagestue eller tæt på Sekretærkontaktes af modtagespl. og registrerer pt. udskriver labels Laboratorium tfl, Kører pt. til røntgen i røntgen Kører pt. til patientstue tilbage på modtagestue Behandlingsplan Spl tager stilling til, om pt. indlægges eller udskrives. OBS!Sengeteam Muligvis indlæggelse på FAM patientstue side 15\n16 BRUGERMØDE 2 GENNEPILNING AF DE 4 PATIENTFORLØB forløb 3 SMERTER I BRYSTET har henvendt ambulancesig til vagtlæge, som har tilkaldt falck en transporteres i ambulance OBS!Modtageteam OBS!Korttidszoneteam OBS!Modtageteam og Pt. ankommer Pt. placeres i Modtagesstue i til korttidszonen, kardiologisk pårørende patientenhed modtagestue mens der plejeenhed ankommer til FAM i kardiologisk analyseres (ekkokardiografi) elevator plejeenhed blodprøver OBS!Kardiologisk Sengeteam Pt. indlægges på kardiologisk sengeafsnit (FAM 2) om året i Sønderborg og Haderslev, som nu kommer til Aabenraa. Midaldrende kvinde har kontaktet vagtlægen pga. smerter i brystet. Vagtlægen har via 112 sendt en ambulance. Kvinden kan gå selv, men fortæller, at hun har store smerter. Opgave: Med udgangspunkt i patientens forløb gennem FAM beskrives arbejdsgangene og forudsætningerne for et optimalt patientforløb. Der fokuseres på den fysiske indretning samt behovet for kommunikation. Efterfølgende diskussion i gruppen: Behøver pt. at flyttes fra modtagestue til kortidszone til modtagestue Det er mange flyt med skift af leje etc. Dette er det ulempen ved kortidszonen. Der er behov for modtagestuer. Kan være tre pt. i modtagestue i løbet af de to timer, pt. opholder sig i korttidszonen. Er det en kardiologisk pt. (det vil man vide inden for 6 timer, flyttes pt. direkte til kardiologisk patientstue. Overordnet: Hvortil går FAM er de kardiologiske patientstuer en del af FAM Hvilke undersøgelser/behandlinger kan man foretage i korttidszonen for at aflaste modtagestuerne Flow Pleje FOR BAG Port/F Sekr Bio Bio Flowrum kontaktes af vagtlæge TLF Kontor Forvagt modtager EKG, snakker m FM TLF, Flowrum kontaktes af forvagt TLF/fysisk Ambulancen Faclk sender EKG til forvagt tlf Ambulancen Falck kontakter FM og giver besked om ankomst tlf laboratorium laborant kontaktes af spl TLF spl laver EKG. tager værdier/. Ringer til laborant. optager journal P, cosmic, TLF tilser pt. journaliserer. hvor journaliseres TLF, P Område Nord Område Nord Taler med FM eller Kører pt på ser på cetreatavle, modtagestue i hvor pt skal hen kardiologisk afsnit tlf, etrea tlf, etrea laborant tager blodprøver Teamstation Hvor dikteres (er der ro på teamstation) TLF, P laboratorium Forvagt foretager ekkokardiografi. indlægger pt. etrea, cosmic Kontor (teamstation) går ind på kontor og dikterer P side 16\n17 BRUGERMØDE 2 GENNEPILNING AF DE 4 PATIENTFORLØB forløb 4 SMERTER I EKSTREMITETER har henvendt ambulancesig til vagtlæge, som har pt. direkte til FAM er kørt til FAM af pårørende. Ankommer på FAM 2. Pt. henvender sig til person ved reception ved område Øst. OBS!Modtageteam (sammen med pårørende) (Pt. er gået direkte til anvist modtagestue) OBS!Korttidszoneteam en (og pårørende) placeres i korttidszonen, mens venter på svar på blodprøve Røntgen Pt. går tilbage til korttidszonen Pt. sendes hjem. Forlader FAM via område Øst Ældre mand har kontaktet vagtlægen efter stærke smerte i det ene ben. Vagtlægen har sendt manden direkte til FAM 2. Manden er blevet kørt af sin hustru, som ønsker at følge ham. Opgave: Med udgangspunkt i patientens forløb gennem FAM beskrives arbejdsgangene og forudsætningerne for et optimalt patientforløb. Der fokuseres på den fysiske indretning samt behovet for kommunikation. Efterfølgende diskussion i gruppen: korttidszoneygeplejersle styrer korttidszonen, andet team er på modtagestuernren og tredje på patientstuerne Det er ikke hensigtsmæssigt for modtagespl., at alle modtagestuer ligger på én lang række. Det bliver langt at gå. Ideelt set lå modtagestuerne overfor hinanden, tæt på røntgen. Flow Pleje FOR BAG Port/F Sekr Bio Recep. Bio Reception område Øst Sender pt til modtagestue Teamstation fysisk Kontor tlf tlf tlf Laboratorium Modtage spl. møder pt. Tilkalder forvagt, tilkalder laborant Møder patient fysisk tlf, fysisk Teamstation cetrea, pc Tager blodprøver Journaliserer på modtage stue eller ved teamstation Journaliserer på modtagestue, teamstation el. kontor cetra, pc Laboratorium tlf Teamstation Ser svar på blodprøve. taler med bagvagt pc, tlf Ser svar på blodprøve. ultralydsscanning pc, tlf Korttidszone Henter pt. som selv kan gå over til røntgen (ultralydsrum) (sammen med pårørende) Teamstation Teamstation Korttidszone aftaler videre forløb med pt pc, Korttidszone aftaler videre forløb med patient pc, Korttidszone Journaliserer pc,cetrea Korttidszone Journaliserer pc,cetrea cetrea tlf side 17\n19 TESTFORLØB 1 FØRSTE TEST I DET NY BYGGERI OPGAVE I løbet af fire timer uden for arbejdstid blev i alt 16 medarbejdere introduceret for det nye byggeri og gennemgik arbejdsgangene omkring to patientforløb/akutpakker. Byggeriet var på det tidspunkt endnu ikke færdigt. Det vil sige, at håndværkerne endnu ikke havde lagt gulv på alle steder, ligesom der ikke var monteret døre eller glaspartier. Elevatorene fra FAM 1 var endnu ikke i funktion, hvorfor den fysiske sammenhæng mellem de to etager ikke kunne afprøves. Det samme gjorde sig i øvrigt gældende ved testforløb 2. Som kommunikation brugte medarbejderne deres egne telefoner, da der endnu ikke var noget fungerende netværk for arbejdstelefoner, ligesom der naturligvis heller ikke var opsat pc er eller etreaskærme. Forud for testen af det første patientforløb havde personalet fået udlevet en plantegning over byggeriet og fået mulighed for at lære etagen en smule at kende. I alt to af de fire patientforløb blev én efter én afprøvet og filmet, hver især af ca. 30 minutters varighed. De to patientforløb drejede sig om Ondt i maven Smerter i brystet Scenariet for testforløbet var som anvist i de kortlagte patientforløb på side De to testforløb, som de blev udspillet under testforløbet, er vist i diagramform på side Videoptagelserne kan rekvireres ved at kontakte Akutcenter - FAM s ledelse. Efter hvert patientforløb var der diskussion i plenum. Diskussionerne blev kategoriseret efter: oplevelsen, pårørendeoplevelsen, medarbejderoplevelsen samt flow/effektivitet, og er opsummeret på de følgende sider. PATIENTFORLØB 1 Ung kvinde med mavesmerter. Begge forældre er med. PATIENTOPLEVELSE en skal guides, så snart de ankommer for at undgå, at de skal forstyrre personalet for at spørge om vej. Kommer man ind ved område Øst går man ikke naturligt forbi flowmasterkontoret, som man gør i dag. Man kan derfor ikke bede en uanmeldt patient om lige at gå ned til flowmasteren, som man gør i dag. Der skal være mulighed for at sidde ned både ved område Øst og Nord, hvor man vil skulle tale med personalet. Her er også behov for kørestole og lignende. PÅRØRENDEOPLEVELSE Uden for modtagestuerne bør der være stole til pårørende samt god skiltning til toiletter og adgang til vand og kaffe. De pårørende sendes ud og ender med at stå op ad væggen på gangen, hvor de ser patienter blive kørt ind og ud af stuerne. Pårørende kommer sjældent til at bruge patientopholdsrummet, når de følger en syg pårørende, da der er for langt fra de fleste modtagestuer. Modtagesygeplejersken skal have fokus på at fortælle de pårørende, hvilken patientstue, patienten er henvist til, så de kan gå derhen. MEDARBEJDEROPLEVELSE Lægerne mangler steder at gå hen og diskutere med kollegaer eller tale i telefon. Gangen ender med at blive et sted, hvor mange personlige oplysninger bliver drøftet, hvis ikke lægerne kan trække sig tilbage flere forskellige steder i byggeriet. FLOW/EFFEKTIVITET Det er uhensigtsmæssigt med modtagestuer på én lang række. Der er behov for at undersøge patienterne i nærheden af, hvor de kommer ind. En af bagvagterne havde fire gange brug for at journalisere. Vedkommende brugte fire forskellige rum. Der var brug for hurtigt sign on eller single sign on. På patientstuen havde forvagt og sygeplejerske begge brug for at bruge pc en. En sygeplejerske oplevede det som langt at gå ned til medicinrummet fra modtagestuen i det sydvestlige hjørne. De farver, der blev brugt i forbindelse med spillebrikkerne, gik igen i de mærkater, personalet bar under de to testforløb. side 19\n20 TESTFORLØB 1 FØRSTE TEST I DET NY BYGGERI PATIENTFORLØB 3 Smerter i brystet. PÅRØRENDEOPLEVELSE Der er umiddelbart ikke noget sted at opholde sig i korttidszonen. MEDARBEJDEROPLEVELSE Flowmaster vil gerne ud og møde patienten, så vedkommende går ud af flowrummet for at møde patienten og Falck. I en travl hverdag kan det være svært for flowmasteren både at agere sygeplejerske og holde styr på etrea og akuttelefonen. FLOW/EFFEKTIVITET en transporteres fra indgang til modtagestue til korttidszone til modtagestue til patientstue. Portøren skal køre patienten og personalet skal gå med. Det synes at være en dyr løsning at flytte patienten så mange gange. GENEREL DISKSION Det vil være hensigtsmæssigt, hvis patienter kunne modtages ét sted af et erfarent team (evt. 1-2 sygeplejerske og 1 læge), som kan lave en hurtig sortering af alle patienter. Særligt i spidsbelastningsperioden mellem kl. 10 og 18 ville det give rigtig god mening. Herved kunne man hurtigt få sendt mange patienter hjem, som normalt ender med at fylde på gange og i patientstuer, og man kunne hurtigere få behandlet de alvorligt syge. Dette kunne foregå i korttidszonen, men ville nok ikke kunne lade sig gøre uden at bryde med patienternes privatliv. Det kunne også foregå på 1-3 modtagestuer, som ligger i nærheden af begge indgange. (Dette har man gode erfaringer med andre steder, bl.sv. på OUH) Det skal defineres nærmere, hvilke patienter, der kan modtages i korttidszonen og helst gøres færdige her samt hvilke undersøgelser/konsultationer, man ville kunne foretage i korttidszonen, så man ikke skal transportere patienten frem og tilbage mellem korttidszone og modtagestue. Rent praktisk vil man foretage små undersøgelser (f.eks. ekko) i korttidszonen. Brug af afskærmning kunne muliggøre dette uden at krænke privatlivets fred. Journaloptagelse er problematisk i korttidszonen, ligesom det er i dag på flersengsstuer. Medarbejderne ser telefonen som en vigtig del af stafetmetoden. Når man har ringet til en kollega, er man sikker på, at de overtager patienten. Det føler man sig ikke sikker på ved skriftlig overlevering. I de nye, større rammer kan telefonisk overlevering dog være problematisk, da der vil være forøget telefonisk aktivitet. Man risikerer, at der hele tiden er optaget, særligt hos flowmasteren. Det kunne være en mulighed at advisere f.eks. en overflytning fra en undersøgelsesstue til en plejeenhed via etrea. (Der er et adviseringsfelt, som i dag ikke bruges så meget). Lige når man kommer ind, skal der være rigtig gode vejfindingsmuligheder, så patienter, pårørende og eksterne personaler hurtigt kan finde vej. DELKONKLION (Se brugermøde 3 for opsamling af testforløb 1) side 20\nydelser Indflytnings- og sammenlægningsprocesser\nydelser Indflytnings- og sammenlægningsprocesser 2 / Syddansk Sundhedsinnovation / ydelser for indflytningsprocesser Indledning SDSI er Region Syddanmarks innovationsstab. Vores vision er at være katalysator


16-årig pige voldtaget – asylansøger anholdt - 24NYT\nHjemKriminalitet16-årig pige voldtaget – asylansøger anholdt\n1. oktober 2018 24NYT Kriminalitet, Tophistorie Kommentarer lukket til 16-årig pige voldtaget – asylansøger anholdt\nAnklagemyndigheden ved Syd- og Sønderjyllands Politi fremstillede søndag en 19-årig afghansk mand i et lukket grundlovsforhør ved Retten i Esbjerg.\nDen 19-årige, der er asylansøger, er sigtet for at have voldtaget en 16-årig pige lørdag aften i Ribe.\nHan blev varetægtsfængslet i 15 dage.\nHvad mener du konsekvensen bør være, når asylansøgere dømmes for voldtægt af danskere? Skriv din mening i kommentarfeltet herunder.


Hvorfor regn kan gøre forkølelse?\nHovedårsagen til forkølelse er faktisk ikke på grund af regnen. Forkølelse er en sygdom forårsaget af en virusinfektion i næse og hals, såsom: humant rhinovirus (HRV) , adenovirus, human parainfluenza, og respiratorisk syncytial.\nForkølelse kan helbredes uden medicinsk behandling\nForkølelse kan gå over af sig selv (ca. 7-10 dage) uden at skulle tage særlige lægemidler eller visse behandlinger. Medicin tjener kun til at reducere de symptomer, der opstår, og mindske ubehaget forårsaget af forkølelse. Men hvis dine symptomer forværres, skal du straks besøge din læge for at få den rigtige behandling. Så hvad er de symptomer, der opstår, når du er forkølet?\nKroppen føles øm.\nKroppen føles utilpas (utilpashed).\nNæseflåd er fortykket og gul eller grøn i farven.\nÅrsagen til, at regn kan forårsage forkølelse\nForkølelse efter regnen opstår på grund af kolde temperaturer. Pludselige temperaturændringer, når det regner, tvinger kroppen til at tilpasse sig, så energiforbruget er ret stort. Disse ekstreme temperaturændringer sænker dit immunsystem og gør dig mere modtagelig for sygdomme.\nForkølelsesvirus kommer ind i kroppen gennem munden, øjnene eller næsen. Denne virus spreder sig igennem dråbe i luften, når en person hoster, nyser eller taler. Forkølelsesvirus kan også spredes ved at røre ved ansigtet (især næse og mund) efter kontakt med genstande, der er forurenet med forkølelsesvirus, såsom dørhåndtag, håndklæder og legetøj.\nFølgende faktorer øger risikoen for forkølelse:\nAlder . Børn yngre end seks har større risiko for at blive forkølet, især hvis de bruger tid i skole, legepladser eller daginstitution.\nLavt immunsystem . En person, der har en kronisk sygdom og et lavt immunforsvar, har større risiko for at blive forkølet.\nRegntiden . I Indonesien er børn og voksne mere modtagelige for forkølelse i regntiden.\nRøg . Rygere er mere udsatte for forkølelse og influenza end folk, der aldrig har røget.\nMiljø . Hvis du er tæt på en forkølet, har du større risiko for at blive ramt af forkølelsesvirus. Denne risiko øges, hvis du sjældent vasker dine hænder og ikke bruger en maske.\nOverførsel af forkølelse kan forhindres ved omhyggeligt at vaske hænder og bære masker, når man er på et sted med mange menneskemængder. Du kan også tage vitaminer regelmæssigt for at øge kroppens modstand mod forkølelsesvirus. Du kan købe vitaminer ved at bruge Apothecary Delivery-funktionen på . Du skal bare bestille de vitaminer eller medicin, du har brug for, og derefter vente på, at ordrerne kommer. Kom nu, Hent Ansøgning i App Store eller Google Play lige nu!


Plaske, pjaske, dryp | Brøndby-Bibliotekerne\nVejret er vådt i øjeblikket, og det kan være rigtig træls at skulle trække i gummistøvler og regntøj. Men måske er regnvejr slet ikke så slemt. I disse herlige billedbøger er regnvejret i hvert fald slet ikke så tosset.\nEn rimelig våd men alligevel temmelig...\nBilledbog. Ællebælle er en ælling, der elsker vand og regnvejr. Ællebælle laver mange sjove ting ude i naturen i regnvejret sammen med andre dyr. Da regnen stopper, vender Ællebælle hjem og putter sig ind til sin far\nBilledbog. Josefine Jordbærfe elsker al slags vejr, men hendes humør kommer på prøve, da det bliver ved med at regne. Josefine beslutter at finde et sted, hvor hun og hendes jordbærplanter kan bo, indtil regnen stilner af, og heldigvis får hun hjælp fra sine dyrevenner\nJosefine jordbærfe - en solstrålehist...\nBanjo - en regnvejrsdag\nAf Ulises Wensell, Ursel Scheffler (2014)\nBilledbog. Bjørnemor og Bjørnefar skal i skoven for at finde mad. Banjo den lille bjørn, skal blive hjemme og passe sin syge lillesøster. Banjo leger med sin lillesøster i hytten, men de keder sig snart. Banjo lokker sin søster med ud i regnen, og hun bliver meget våd\nAf Lena Arro, Sara Gimbergsson (2013)\nBilledbog. Der er mange ting at lave når det regner, man kan fx. hoppe i vandpytter eller køre i vandrutsjebane. Ja, nogle gange er det bare fint at det regner\nMagnus har nye støvler\nAf Tord Nygren (2010)\nBilledbog. Magnus får sine nye røde gummistøvler på, så han ikke bliver våd om fødderne i regnvejret. Magnus skal nemlig ud og hjælpe regnen med at vande blomsterne. Magnus bliver meget våd\nSå' der regn, Lille Fant! : en pegebog\nAf Camilla Lundsten (2010)\nPegebog. Lille Fant, Kanina og Kæledyret tager ud i regnvejret. Før de kan sjaske og plaske, må de tage regntøjet på\nSå' der regn, Lille Fant! : en p...\nAf Jørgen Stamp (2010)


Som en del af det amerikanske forsvarsministeriums projekt "Jetson" er udviklingen af en enhed til specialstyrkenheder, der kan identificere en person efter hjerteslagets natur, begyndt. Den er baseret på en infrarød laser og har en rækkevidde på op til 200 meter. Når enheden forbedres, øges denne afstand.\nIfølge repræsentanten for kontoret for teknisk support til Pentagon-antiterroroperationer, Steward Remali, overstiger identifikationsnøjagtigheden 95%. For eksempel, mens IR-pulssensoren på Apple Watch læser pulsen baseret på, hvor meget lys der reflekteres i brugerens blodomløb, analyserer Jetson små vibrationer på overfladen af huden, der registreres selv gennem tøj.\nDette betyder, at hvis en persons identifikation mangler i et ansigtsgenkendelsessystem, vil det blive suppleret med mere stabil hjertebiometri, hvis nøjagtighed når 98%. Det tager 30 sekunder for enheden at rette en "autograf" til hjertet.\nNu, som en del af Jetson-projektet, planlægger det amerikanske militær at begynde at opbygge en database med inderlige "underskrifter".\nApple har besluttet at mestre en ny niche og bliver nu til en it-bank\nEn kunstigt intelligent protese tilpasser sig en ny ejer på få minutter\nBelkin Wireless Dock oplader tre Apple-enheder samtidigt\nQuotes Watch er et smart ur til fans af inspirerende tilbud\nApple Watch godkendte behandling af mareridt i USA\nNyt horror-spil tilpasser sig spillerens frygt\nNyt fra Apple: iPhone 5S og iPhone 5C


Når du begynder at opleve glemsomhed, bliver du nødt til at se en læge, især når denne glemsomhed viser sig ofte. Hvis du allerede har en læge, kan du få hjælp af din læge. Ved at vejlede dig vil din læge sikre, at du får den nødvendige behandling og vil hjælpe dig med at komme igennem processen på en sundere måde ved at lave de rigtige anvisninger. Men hvis du ikke har en læge, og du ikke ved, hvilken læge du skal henvende dig til, skal du vide, at du skal gå på neurologisk afdeling. Generelt anvendes nogle tests til dig på neurologisk afdeling. Disse tests kan være relateret til ernæring såvel som stress-relaterede. Tests i form af spørgsmål anvendes til glemsomhed, som generelt er forårsaget af stress. Efter testene påbegyndes behandling på neurologisk eller psykiatrisk afdeling.\nHvilken afdeling skal man gå for at glemme?\nFor glemsomhed bør man gå på neurologisk afdeling. Men når du går på neurologisk afdeling, får du muligvis ikke resultater. For nogle af de patienter, der bestiller tid, kan glemsomhedstilstanden være relateret til den neurologiske afdeling, mens nogle kan opleve psykisk glemsel. Det er dog ikke muligt for dig at finde ud af kilden til dette. I første fase kan du gå på neurologisk afdeling og hvis din læge oplyser, at der er psykisk glemsomhed som følge af de nødvendige tests, kan du gå på psykiatrisk afdeling.\nDet er værd at nævne, fordi det nogle gange er tilfældet. Først og fremmest, hvis du går på psykiatrisk afdeling, når du oplever glemsel, vil du miste tid. Hvis der er et helbredsproblem, er det derimod nødvendigt at gå til neurologisk afdeling i første omgang, da der vil opstå komplicerede situationer som tiden skrider frem.\nHvilken læge skal du bestille tid til for uopmærksomhed og mental sløring?\nUopmærksomhed og forvirring er de vigtigste symptomer på overdreven stress og underernæring. I tilfælde af ekstrem stress er det første spørgsmål, der melder sig, om man skal bestille tid hos psykiatrien. Selvom der er lidelser, der kan opstå på grund af stress, når mange eksempler tages i betragtning, kirurgisk\nkan kræve indgreb. Derfor bør der bestilles tid hos en læge tilknyttet neurologisk afdeling, når der er distraktion og forvirring. På den måde kan du sikre dit helbred i situationer, der kræver indgreb.\nHvis der som følge af testene på neurologisk afdeling vurderes muligheden for at være psykolog til distraktion og psykisk forvirring, vil du blive henvist til psykiatrisk afdeling. Men i dette tilfælde vil dit forhold til den neurologiske afdeling ikke ophøre. Der vil være tale om nødvendige kontroller i begge sektioner. Efter din henvisning kan du blive bedt om at bestille tid igen. I dette tilfælde kan du gå på psykiatrisk afdeling ved at bestille tid.


Lunau - Når engle danser - GO udgivelser - folkshop.dk\nLunau - Når engle danser\nDebut cd fra den fynske trio med sangeren Trine Lunau i front.\nBandets naturlige midtpunkt er sangerinden og sangskriveren Trine Lunau, der med en sangstemme klarere end glas leder bandet mod de musikalske mål. Efter i 2004 at have afsluttet en uddannelse på Det Fynske Musikkonservatorium, beslutter Trine sig for at prioritere sine egne sange. Resultat er, indtil nu, pladen "Når engle danser"\nMelodierne er ikke kun for øret, men også for krop og sjæl. De rammer med et slag i solar plexus på fortravlede mennesker og virker forløsende. Musikken kan føles dybt derinde, hvor overflødigheder er skåret fra, og det væsentlige står tilbage i sin klarhed.\nTeksterne er på dansk og beskriver de inderste menneskelige følelser som tro, tillid, mod og tilgivelse. Temaerne er den store kærlighed, længsel, naturen, liv og død. Noget som alle mennesker har tilfælles. Trine Lunau er ikke bange for lyrik med store ord, der i sin træfsikkerhed og genkendelighed brænder sig fast som tankevækkende indtryk.\nTrine er gift med Peter Sund, der spiller på guitar og div. instrumenter i Lunau. Sammen bor de i et stråtægts-bondehus i den idylliske, fynske landsby Davinde. Med udsigt over mark, skov og gadekæret har de indrettet et lydstudie, hvor de det sidste 1 1/2 år har arbejdet med numrene og pladen. Cellisten, Kartine Munk Rasmussen kommer jævnligt forbi, så de sammen kan arbejde med arrangementerne og udvikle Lunaus musikalske univers. Som gæste-musiker på pladen og på udvalgte spillejobs har Lunau den legendariske danske percussionist Jacob Andersen med.\n01 Dig som mit hjerte elsker mest\n02 Dig savner jeg\n03 Når engle danser\n05 Hvem sagde?\n06 Vær stille mit hjerte\n07 Blæs mig vind\n08 Den hvide seng\n10 Her er jeg nu\n11 Go'nat sang