1 Foreningen Danmark-Letland nr. 4 December årgang ISSN Læs i dette nummer: Baltisk aften i Filips Kirken\n2 Indhold Foreningen... 3 Foreningen Danmark-Letland, Bestyrelsen 4 Nyttige adresser 5 Baltisk aften 6 Sprogfestival Lettisk sprog 13 Den 18. november 15 Glæden i omgivelser og mennesker 17 Jānis Jaunsudrabiņš Jul 21 Digteren Ojars Vacietis 30 Arktis 32 Nyt fra Baltic Times 39 Kreicburgas Ziekeri koncert 44 Deltagerdemokrati og Civilsamfund 46 Ny moral blandt borgerne? 51 Høj vækst Letlands styrke og svaghed 53 Madopskrifter 54 Aktiviteter i det Baltiske Hus 57 Internationalt fagligt samarbejde 64 Christianskirken i Kemeri 65 Korte Notitser 69 Forsideillustrationer fra udstillingen Arktis: Farlig pynt af Ivars Silis og Harp seal in its breathing hole af Fred Bruemmer 2 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n3 Foreningen... Foreningen Danmark-Letlands medlemsblad udsendes til alle medlemmer. Indlæg og udklip er meget velkomne og sendes til redaktør Lis Nielsen Vi kan ikke love at bringe alle indlæg, ligesom vi forbeholder os ret til at redigere i det indsendte. Foreningen Danmark-Letland er stiftet i august 1992 i København af en kreds af private personer med interesse for Letland. Formålet med foreningen er: På alle måder at styrke og udvikle venskab mellem det lettiske og danske folk, samt oplyse om Letland. Som medlem af foreningen kan optages enkeltpersoner, husstande, foreninger, virksomheder, kommuner, menigheder, organisationer mv. med interesse for dansklettiske relationer. Foreningen er landsdækkende. De fleste arrangementer finder sted i Københavnsområdet, men der opfordres til lokalt arbejde også andre steder i landet. Hos Fremad Rejser, Vesterbrogade 37, 1620 København V tlf.: , får medlemmer af Foreningen Danmark-Letland rabat på rejser til Letland. Indmeldelse i Foreningen Danmark-Letland sker ved henvendelse/indbetaling til kasserer Anne Fraxinus. Foreningens girokonto er: Årskontingent: Enkeltpersoner 200 kr Husstande 300 kr Unge under 26 og pensionister 125 kr Organisationer m.m. 500 kr December\n4 Foreningen Danmark-Letland, Bestyrelsen Kirsten Gjaldbæk Kongstedvej Brønshøj Formand tlf./fax Jytte Nørgaard Helio Helleruplund Allé Hellerup Næstformand Anne Fraxinus Kildebækvej Stenløse Kasserer Lis Nielsen Rosenlundsvej Ølstykke Redaktør Jens Helt Hansen Skovbakkevej Frederiksværk tlf fax: tlf tlf: tlf Anita Vizina Nielsen Lyngborghave 32 2.TV 3460 Birkerød tlf Helge Andersen Humlemarksvej Brøndby Suppleant Anne Mette Johannsen Nørgaardsvej Lyngby Suppleant tlf tlf Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n5 Nyttige adresser Letlands Ambassade i Danmark, Rosbæksvej 17, 2100 København Ø tlf , Fax , Ambassadør: Mr. Andris Razans 1. sekretær: Andrejs Grinasko 3. sekretær og konsul: Raivo Klotins, Udenrigsministeriets hjemmeside: House Manager: Zintis Cepurnieks Den Danske Ambassade i Letland, Pils iela 11, Lv-1863 Riga, Latvia Tlf , Fax , Ambassadør: Arnold de Fine Skibsted Ambassaderåd Carl Balle Petersen Det Danske Kulturinstitut i Riga, Marijas iela 13, K.3, LV-1050 Riga, Latvia Tlf , Leder: Simon Drewsen Holmberg. Det Danske Kulturinstitut i København Vartov, Farvergade 27 L, 2. sal, 1463 Kbh K Foreningens hjemmeside: Webmaster: Lars Egelund Henriksen Kode til at se seneste nummer af bladet: vairalat December\n6 Baltisk aften Fredag 16. november 2007 samledes 110 personer fra Danmark og 20 optrædende fra Limbazi til en festlig lettisk aften i Filips kirke på Amager. Vi indledte med at spise lettisk mad, indkøbt til dels i Letland, tilberedt dels på den lettiske ambassade og dels hos diverse bestyrelsesmedlemmer. Opskrifterne på nogle af retterne findes i bladet eller på hjemmesiden, mens Sprots, lettisk ost, pirags og søde ting må indkøbes i Letland. Ambassaden havde også medbragt lettisk øl og Balzams, så selv om tilstrømningen af interesserede var ved at sprænge rammerne, fik alle dog prøvet at spise sig ind på lettisk stemning. 6 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n7 Derefter holdt ambassadør Andris Razans en tale (på engelsk, som blev opsummeret på dansk af Kirsten Gjaldbæk), hvoraf der her gengives nogle enkelte punkter. Ambassadøren talte først om, hvor glad han var for at være i Skandinavien og for også at møde folkelige foreninger og deres medlemmer. Han kom ind på, hvorfor efterårets fejring af Nationaldagen 18. november altid er meget vigtig: 18. nov.1918 erklæredes Letland for første gang for et frit og uafhængigt land, og selv om det dengang tog 3 år, inden de andre europæiske lande havde accepteret dette, var det godt at vide, at letterne dengang havde taget sagen i egen hånd og kæmpet sig frem til en selvstændighed og i de år den varede, var der også en høj levestandard på niveau med Danmark. I perioden havde der været en dansk ambassade i Riga og det kom der så igen i 1991! Ved den fornyede selvstændighedsbevægelse i 1980erne var der meget mere støtte fra Norden end ved den i Denne gang gik støtten ind på det kulturelle område, der blev f.eks. givet stipendier til baltere i 1980erne og 1990erne til at studere i de skandinaviske lande, mange tog imod dette og derved har man fået en stor gruppe baltere, der er interesseret i nordiske lande og samfundsforhold. Det ses nu både i politiker- og diplomatkredse, den nyligt afgåede udenrigsminister Pabriks har f.eks. studeret sammen med kronprins Frederik, ambassadøren har læst historie i Sverige, og når disse stipendiater kom tilbage til Riga, havde de mulighed for på Nordens Bibliotek at læse nyere faglitteratur på skandinaviske sprog. Efter 1991 skulle man i gang med ny lovgivning og fandt hurtigt ud af, at det var en fordel at lægge sig tæt op ad EU-lovgivningen og at satse på at blive medlem af EU, og efter at sovjettropperne var trukket ud af Letland skulle der jo opbygges både diplomati og egen hær. December\n8 Danskerne støttede Baltic Peacekeeping Batalion under FN, det blev et internationalt projekt, som kunne lede frem til optagelse i NATO. Man kan sige, at den danske støtte er kommet i tre faser: Det var vigtigt at få selvstændighed Hvordan bevarer og forsvarer man selvstændigheden, så man vedbliver at være medlem af Europa (igen!). I 2004 måtte man så bevise, at man var berettiget til at være medlem af EU og af NATO. Nu skal det være et ligeværdigt partnerskab. På det økonomiske område holder det ikke helt endnu, men indflydelsen i de store sammenslutninger bygger på ligeværdighed, og derfor er man mere pragmatiske end tidligere! Men fordi man anses for ligeværdig, kommer der nu færre penge, mindre støtte fra Danmark. Den politiske udvikling har været turbulent, siden 1991 har der været mange regeringer, næsten ligeså mange som i Italien. Nogle siger, at det skyldes forfatningssvagheder, selvom forfatningen har lænet sig op ad Weimarrepublikkens forfatning, for at fremme stabilitet. Siden landet blev selvstændigt, har der ikke været nogen center-centervenstre regering, men kun center-centerhøjre regeringer, der har haft fokus på økonomisk udvikling. Det frie marked har været alles kamp mod alle, sammenligner man med Norden, så er der her en stærk socialdemokratisk indflydelse, men det er der ikke i Letland, her ønsker man ikke noget, der indeholder ordet social/socialist, selvom man på landet kunne have hårdt brug for det, men sporene skræmmer. Af de godt 2 millioner indbyggere i Letland bor en tredjedel i Riga og omegn. Riga er den økonomiske dynamo, man har brug for arbejdskraft der, man mangler den. På landet er der nogle steder ca 6% arbejdsløshed. Efter 8 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n9 EU-medlemskabet er arbejdskraftens frie bevægelighed en realitet der bor rigtig mange letter i udlandet nu det har enhver ret til, vi er europæere, men der er østlige dele af Letland, der er blevet helt tømt for unge, de er taget enten til Riga eller til udlandet. Det er brain-drain, de sidder nu i Irland-England-Danmark o.s.v. Det er en positiv udvikling, de får erfaring og bedre økonomi, men vores økonomi er ved at løbe løbsk, væksten er over 10% om året, og det giver inflation. Det er nødvendigt med en ændring, der er 13% inflation, Lats er bundet til Euroen, vi skulle efter planen have haft Euro fra 2008, men nu bliver det nok først Vi har mange nordiske banker i Letland, med meget liberal lånepolitik, folk låner til forbrug, bygger huse og det fører til inflation! Regeringen må til at dæmpe privatforbruget, ellers kan man ikke få langvarig stabil økonomi. Vi har politisk ustabilitet, regeringen har bebudet, at den træder tilbage 5. december, der er demonstrationer i Riga, det må føre til forskellige ændringer i politik. Men besværlighederne er også positive, det er bedre end de forhold, der var i Sovjettiden! Noget af det diplomatiet nu skal betone er det kulturelle diplomati. For at blive set i Europa må man have en kultur, der er synlig, og det har vi i Letland! Det kan lige nu også ses her i København, ude på Nordatlantens Brygge f.eks. hvor 3 lettiskfødte fotografer: Bruemmer, Silis og Slapkins er repræsenteret med de billeder, de har taget i de arktiske områder. Letland er en del af Nordeuropa og samarbejdet om en sådan udstilling er en af måderne at vise det på. Og så gik vi over til at vise det på en anden måde, nemlig ved at lade Jampadracis danse og Koklegruppen spille. December\n10 Det blev en meget fin aften, hvor lettisk kultur og baggrund blev meget tydelig for alle tilstedeværende. Kirsten Gjaldbæk 10 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n11 Sprogfestival 2007 Lørdag den 15. september blev årets Sprogfestival afholdt i Grønlændernes Hus i Løvstræde, København. Det var igen i år Esperantoforbundet, der havde stået for planlægningen og alt det administrative, så de tilmeldte foreninger og ambassader mødte blot op på selve dagen og riggede standene til. Der var plakater, husflid, bøger og smagsprøver fra mange verdenshjørner, og ved nogle stande også konkurrencer med mulighed for at vinde meget specielle præmier. Vi havde lavet en lille, men illustrativ udstilling med bøger og mad (ost, sprots, rugbrød og slik) og fik lejlighed til at dele brochurer ud og fortælle om både Foreningen Danmark-Letland og Lettisk-Dansk Forening. December\n12 Desuden optrådte Anda Zarane på scenen med guitarspil og lettiske sange, hun fik også publikum til at synge med og høstede et bragende bifald. I lokalerne ved siden af var der præsentation af forskellige sprog og diskussioner om sproglig-kulturelle udviklinger. Kirsten Gjaldbæk og Kristine Skarbinika præsenterede Lettisk, både set i sproghistorisk sammenhæng og set ud fra tosprogede børns virkelighed. Arrangementet var velbesøgt, men der er plads til endnu flere interesserede, så vi håber på, at der bliver en Sprogfestival næste år, og at der kommer en masse for at lytte og se. Kirsten Gjaldbæk 12 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n13 Lettisk sprog Som man kan se på træet er lettisk kommet fra den Indo-Europæiske sprogstamme, ligesom vores eget danske sprog. Mens det danske sprog deler sig ud i den gren der hedder den germanske sprogstamme, går det lettiske sprog ud i den baltiske sproggren, som så har en kvist med vestbaltisk og østbaltisk. På den østbaltiske gren er der kun de to egeblade, hvor der står Latvian og Lithuanian, som nu er de levende og talte sprog. Bøgebladene på grenen er uddøde (extinct) sprog. Og ahornbladene er sprog som bruges i litteratur og religion. Det lettiske sprog er tættest på litauisk sprog, men de December\n14 kan ikke umiddelbart forstå hinanden. Det svarer lidt til, hvordan en svensker forstår en dansker eller omvendt. I lettisk lægger man tryk på den første stavelse og udtaler så ellers ordet som det staves. Der er nogle af bogstaverne som har særlige tryk og betoninger f.eks. er der flere bogstaver, som der er to af med hvert sit tryk. Se bogstaverne ovenfor. Fra middelalderen og en i en lang periode frem var det tyske sprog dominerende i uddannelse og administration og fra tysk har man 3000 låneord i det lettiske sprog. Ligeledes har russisk influeret på sproget, ligesom der nu er kommet mange engelske ord ind. Eksempel på det samme udtrykt i forskellige sprog LN 14 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n15 Den 18. november Den 18. november fejres den lettiske nationaldag her i Danmark, ved at herboende letter mødes ved det lettiske monument på Vestre Kirkegård ved det Østre Kapel. Kl præcis var en lille flok af letter, heriblandt ambassadør Razans, og danskere forsamlet i det kolde grumsede novembervejr ved det hvide mindesmærke. Foran monumentet ligger en række plader med navne på letter, som er blevet mindet og man kan stadig, hvis man som lette ønsker det, få sit navn her. Gvido Grinvalds fortalt, at monumentet var et ønske, som var opstået nogle år efter, at de som flygtninge var kommet til Danmark. December\n16 Anita Nielsen fra bestyrelsen og piger fra musik og dansegruppen Jampadracis var mødt op og startede med at spille på deres kokler. Derefter holdt G. Grinvalds en tale på lettisk og medlagde en krans og bagefter holdt den lettiske ambassadør Razans en tale og så blev der afsluttet med koklemusik igen. Meget stemningsfuldt. Derefter havde foreningen inviteret forsamlingen til kaffe og pizza på en nærliggende restaurant, hvor de næste timer hengik i hyggeligt og fornøjeligt samvær blandt de 19 deltagere. LN 16 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n17 Glæden i omgivelser og mennesker Interviewet er fra Jekabpils Avis, oversat af G. Grinvalds og lavet i forbindelse med Dameklubbens arbejde i Rite kommune, hvor Janina er næstformand og meget aktiv. Janina Bicole er med i Rite højskoles bestyrelse og har støttet skolen siden den startede. Hun bor i en lille aftægtsbolig, på hendes gård bor nu den ene datter med en syg mand og fire børn. For to år siden var hun med højskolens bestyrelse på 10 dages besøg i Danmark. Janina bliver af Jekabpils avis spurgt om, hvad hun finder glæde i. I sangkoret, Rites balsis, Janina er nummer to fra højre December\n18 Efter 30 års arbejde i børnehaven finder Janina Bicole glæde i selskabelige aktiviteter. Hun citerer forfatteren Aija Valdmane. Stilheden på landet, naturen, menneskerne og at beskæftige sig til gavn for dem er det, der giver hverdagen indhold og mening, som riteboen Janina Bicole oplever Hun har i 30 år arbejdet i kommunens børnehave Cirulisi, men nu virker hun i dameklubben Kamenes, er medlem af Rite højskoles bestyrelse og har i mange år sunget i vokalgruppen Rites balsis (= Rites stemmer). Da min mand levede, spillede han i blæseinstrumenternes orkester. Tid har Janina ingen af, hun er altid beskæftiget. Hun medgiver, at hun derfor ikke forstår de mennesker, der siger at de keder sig og ikke har noget at lave i hjemmet. Janina Bicole har altid noget at lave, så syr hun, så strikker hun, så dyrker hun blomster i haven. Hun holder mest af de kongelige liljer. Janina køber hvert år disse smukke planters løg og glæder også sine venner med dem. Men blandt de små blomster synes Janina Bicole, at violerne er smukkest. Sidste år havde Janina lejlighed til at besøge Danmark og før det også Sverige. Disse rejser betalte højskolen. Hun elsker at rejse, men har ikke råd til det. Hun sejlede for første gang over havet om natten med en færge det var skønt. Skibenes, de nære byers og havnenes lys, der blinkede i det fjerne og spejlede sig i det stille vand, er bevaret i erindringen og i hjertet og det har skabt et uforglemmeligt og usigeligt indtryk. I disse lande besøgte Janine uddannelsesinstitutionerne og i disse blev hun overrasket af den der herskende stilhed og ro. Eleverne er opdraget til at opføre sig anstændigt og ærbødigt. I frikvartererne spadserer de langsomt rundt og taler sagte sammen uden hast. Da Janina har arbejdet med børn i mange år, kan hun sammenligne tidligere tiders børn med børn i dag. Hun kan ikke forstå, at selv helt små 18 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n19 børn har lært at modsige de voksne og opføre sig utilbørligt. I sin tid forstod Janina sig godt med børnene. Uanset hvordan tiderne under USSR var, lærte børnene i førskolens institutioner at være flittige, opføre sig godt og være ærbødige overfor de voksne. Et tidligere livsafsnit var meget hårdt for Janina hun mistede i løbet af et år sin mor, svigerfar og svigermor. Da var hun nået til punktet, hvor den fysiske og åndelige styrke var opbrugt. Hun erindrer, at hun en aften sad ved vinduet og følte, at den ene sorte skygge efter den anden gik forbi og varslede ulykker. Men Janinas fire søstre lever endnu og selv er hun mormor hendes datter har skænket hende fire børnebørn. Janina Bicole mener, at der i dag mangler vellønnet arbejde. Selv om man finder et arbejde, så bliver man ikke lønnet efter fortjeneste, og levefoden i dag er sådan, at man ikke kan klare sig med nogle få 10-lats. Det er også forkert at tro, at hvis man lever på landet, så er man velbjærget. Det er godt, hvis man har kræfter til at grave sin have. Så kan man dyrke grøntsager til eget forbrug, men et større stykke jord kan man ikke bearbejde med egne kræfter. For at bearbejde en hektar land, må man have tekniske hjælpemidler, men de er dyre. Beder man en anden om hjælp, skal man også betale for det. De der sørgede for at privatisere fælleslandbrugenes maskiner, har det godt. Men de andre har det værre. Selv er jeg nøjsom, - fortæller Janina Bicole. Barndommen var svær. Om vinteren måtte jeg gå i skole uden overfrakke kun i en strikket trøje og tørklæde om hoved og skulderne. Jeg har lært at leve nøjsomt og er vænnet til arbejde. Jeg finder lykke i naturen og ved at hjælpe dem, der har behov for det. Derfor ville det være svært at leve ensom, uden venner og bekendte, uden andre mennesker. December\n20 Janina er aktiv hjælper i handicapkurset på Højskolen 20 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n21 Jānis Jaunsudrabiņš Jul Hvor langt er der til jul? Hvor mange uger? Hvor mange dage? Endnu tre uger. Nu er der kun halvanden uge. Endnu fem dage, Tre dage. Allerede i morgen! Nu er det endeligt jul Tidligt om morgenen før daggry kom værtinden ind i vort kammer og bød os at gøre os klar til prækenen. Alle står op i en fart, vasker sig, kæmmer håret og sidder som hvide fugle i deres lette påklædning. Lidt efter kommer værten ind. Han medbringer et tykt lys i en skinnende lygte og har tykke bøger under armen. Han ser alvorlig og værdig ud. Også værtinden er i dag alvorlig. Omkring det store spisebord er anbragt bænke og stole og alle gårdens folk sætter sig stille på dem. Hvis der er nogen, der absolut skal sige noget, så bliver det hvisket. Jeg sidder på mors skød og ser mig omkring. Hvor rent i ansigterne og tøjet dog alle er her om morgenen. Selv mændenes barkede næver synes hvide på det sortstribede bord. Jeg kigger mor i øjnene og smiler, men hun ryster irettesættende på hovedet. Så begynder sangen: Fra himlen højt jeg kender melodien og synger med medens jeg kigger i sangbogen. Men så bliver jeg for tung for mor og hun strækker benene så jeg glider ned fra skødet. Når jeg står op er mine øjne knapt over bordkanten. Jeg kan ikke mere se i sangbogen og er nødt til December\n22 at tie. Værten læser op af biblen. Teksten indeholder mange ord om synd og stjernen, der lyste i den mørke nat og varslede Kristus fødsel. Prækenen syntes endeløs, men i mit hoved var der hverdagsagtige tanker. Jeg tænkte på den glatte is, der dækkede den lave eng, på kælken, på den nye skralle, som Jurks lavede i går aftes. Jeg havde nye træsko på og klaprer lidt med dem for at konstatere om de er lette nok. Til sidst blev jeg sulten og træt i benene. Jeg begyndte at gabe og strække mig indtil mors fingre fik fat i mine hvide hår i nakken og mindede mig om hvordan jeg skal opføre mig. Så endnu en lang sang, en hel stribe bønner, og så kan jeg begynde at kysse alle de ældres hænder og ja, nu begynder min jul. Som ved et trylleri kom der lange fade med runde, ikke særligt hvide, men herligt duftende brød på bordet. Vi spiste med velbehag selv om det endnu var tidligt på morgenen. Efter morgenmaden tændtes der en lys birkespån. Jeg vidste fra erfaring at der nu kom til at foregå skønne ting og sager. Jeg var for lille til at kunne deltage i alt, men jeg kunne da i det mindste være til stede. Først kom stjernetællingen. Man skulle tage kosten, sætte børsterne mod loftet, holde øje med det sted og dreje 12 gange rundt. Så skulle man straks løbe mod døren og ramme dørens midterste bræt med kosten. Dette nyligt udskiftede bræt var nyt og stærkt og så anderledes ud end de øvrige brædder, men ingen kunne ramme dette mål. Nogle begyndte allerede at miste kontrol over fødderne medens de kiggede mod loftet, men så snart kosten ikke mere rørte ved loftet, tumlede stjernetællerne i aldeles utilsigtede retninger. Nej, hvor vi grinte! Så skulle julens fordybning vogtes. Hvem kan holde vagt ved julens fordybning? spurgte værtinden. 22 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n23 Hvordan er det? Hvad skal man gøre? Værtinden forklarede det hele omhyggeligt. Mange kendte allerede denne spøg, men tjenestepigen Katre strækker sin skæve hage frem og siger hånligt: Hvad skulle der være så vanskeligt ved det? Godt! Katre skal vogte på julens fordybning. Men lad os nu se om hun kan Værtinden fylder vand i kasserollen og hælder det i stuegulvets største fordybning. Katre skal nu sidde ved den og passe på at værtinden ikke tømmer den igen. Hvis hun ikke klarer opgaven, skal det fjernede vand hældes ned over hendes hoved. Hvorfor skulle Katre ikke kunne klare det. Hun sætter sig sådan, at fødderne er på hver sin side af fordybningen. Skørtet hiver hun op til knæene og placerer sig så tæt som muligt til fordybningen. Om nødvendigt kan hun nu bøje sig forover hen over fordybningen, så ingen kan komme til at røre vandet. Værtinden har en gryde i hånden og forsøger i nogen tid til at få adgang til fordybningen, men Katre griner bare og skubber gryden uden besvær til side. Til sidst hiver hun gryden ud af værtindens hånd og griner højt. Men nu er det rette øjeblik kommet, Katre, Katre, hvis du bare vidste det! Værtinden tager nu fat i Katres begge fødder ved anklerne Et ryk, en kort glidetur og julens fordybning er tør. Hahaha! Så skydes der urhaner, der tappes brændevin, der sættes knive til at danse og der springes over halmstrå lige til det bliver lyst. Så er der nogen der skal røgte køerne, andre hestene og endnu andre skal gøre sig klar til at gå i kirke. Formiddagen forløb med forskellige arbejder. Fornemmelsen at det var en helligdag forsvandt, men efter middag begyndte den lave sol igen at skinne mere kærligt, stuen blev mere lys og varmere. Det var atter jul. December\n24 Efter mørkets frembrud løb jeg hele tiden udenfor for at lytte om man kunne høre sigøjnernes klokke som varslede deres ankomst. Der var intet at høre. Lysene blev allerede tændt. De voksne begyndte at spekulere over hvad man nu skulle foretage sig for at få den lange aften til at gå. Så hev mor mig i ærmet og råbte: I seng med dig! Døden kommer! Ak Gud! Jeg fløj i seng som om jeg blev kastet i den. Jeg tabte helt luften og troede virkeligt at min sidste time var kommet. Døren åbnede sig allerede og jeg følte at noget frygteligt sneg sig ind gennem den. Der lød råb og latter i stuen. Hvordan kunne de dog grine i så frygteligt et øjeblik! Mit hoved var gemt under tæppet og jeg holdt fast i mors arm, men ørerne var åbne og jeg hørte alt hvad der blev sagt. Døden var selvfølgeligt tavs, men de forskellige ville dog sige noget til den inden de selv segnede. Jeg hørte værtindens stemme: Kære død, lad dog værten leve, for hvad skal vi dog gøre uden gårdens overhoved? Værten selv bad også. Jeg giver dig en yngre og blødere i stedet for mig sagde han. Tag dog Katre her. Katre hylede og flygtede. Intet hjalp værten blev dræbt. Jeg hørte at alle til sidst var enige: Se, man kan ikke besværge døden. Døden tager den som er udset, hvad enten du synger eller græder. Nu hørte jeg at hele opstandelsen bevægede sig mod vort hjørne og jeg rystede som espeløv. Da mor mærkede det, bøjede hun sig ned for at berolige mig. Jeg skulle ikke være bange det var dog et menneske. Måske endda vor egen bedstemor. Jeg skulle selv se efter. Jeg kiggede og stivnede af skræk. Hvid fra hovedet til fødderne, med hvide hår, hvidt ansigt og hvide hænder stod døden midt i stuen og drejede hovedet. Munden var 24 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n25 stor og rød og i hånden have den en bred, blodig kniv. Da den fik øje på mig, begyndte den at komme nærmere. Jeg skreg og begyndte at kratte. Døden standsede, hævede kniven, rystede den og sneg sig langsom ud gennem døren. Jeg blev mere sikker og begyndte at udspørge mor: Hvorfor havde den en så stor og rød mund? Hvorfor? For at se mere frygtindgydende ud. Hun havde et rødt garnnøgle mellem tænderne. Og hvordan kunne ansigtet være så hvidt? Dumrian! Hun havde smurt mel i ansigtet Men hvor havde hun den store kniv fra? Så du ikke det? Det var en hørsvinge. Bedstefars hørsvinge dyppet i rød saft. Nå sådan! Nu kunne jeg også klæde mig ud som døden, hvis jeg bare ikke var bange for at gøre det. Efter nogen tid kom bedstemoren ind. Hun smilede lumsk. Værtinden spurgte om hun ikke havde mødt døden, som nyligt havde forladt stuen. Nej, bedstemor havde ikke set den. Der kom ingen gæster. Alle morsomme indfald var brugt i løbet af morgenen og eftermiddagen. Kort havde vi ikke på vor gård. Vi begyndte at kede os og gik i seng. Pludseligt midt om natten vækkede mor mig. Jeg følte mig som om jeg var i himlen så smukke toner vrimlede der rundt om mig. Hvad foregik dog her? Jeg satte mig op og så, at stuen var lys og fuld af mennesker. Der blev klemtet med klokken og der blev spillet. Hvad var det for en tingest der blev spillet på? Jeg tørrede mine øjne. På bænken foran ovnen var anbragt en stor hvid lirekasse. En hvidhåret jøde drejede på dens håndtag og lirekassen lød himmelsk. Derinde sidder et menneske og spiller sagde mor. Men hvad var der mere! Der stod dog en hel hest i stuen. Mon ikke, en stor hvid hest med blanke øjne og en kraftig hale. Og på hesten sad en sort sigøjner med en stor December\n26 hat på hovedet. Godaften, værtsfolk! råbte sigøjneren. I dette øjeblik tog fire karle fat i værten. Vært, køb denne hingst! råbte sigøjneren og red nærmere. Der kom intet ud af det. Værten havde ikke heldet med sig. Karlene holdt ham liggende på hænderne, som var han et lille barn, og en stor mand med en høj, raslende hat på hovedet sprang omkring og vrinskede som en hest. Fra hans bælte dinglede der forskellige træstykker, flaskerensere og rustne nøgler. Er der ingen halse, der skal renses? Er der ingen mandler, der skal fjernes? råbte den store mand mens han sprang omkring. Nej, nej sagde værtinden, der skal kun kastreres! Nu sprang den store mand af glæde helt op til loftet. Ohohohoho! Der er hingste, der skal kastreres Ohohohoho! Så løb han hen til værten, tog ham mellem benene, sprang råbende tilbage og lod som om han kastede noget op på ovnen. Du bliver rask, bliver rask! Dans dog lidt, Andris! En af karlene drejede værten et par gange rundt i stuens midte. Værten hviskede noget og hele flokken nærmede sig Katre. Vi har endnu en lille hingst sagde bedstefar og pegede på mig. Ohohohoho! Kastreren, kastreren! råbte manden og sprang hen til mig. Men da jeg kunne skrige meget højt, trak han sig tilbage. Dit føl er alt for ungt, far. Hør, hvordan det vrinsker. Han sagde det så komisk, at jeg følte trang til at grine. Jeg blev modigere og stod op i sengen så jeg kunne overskue hele stuen. Bagerst i stuen var der en jøde, der havde åbnet sin bod og var begyndt at handle. Sikke va- 26 Foreningen Danmark-Letland nr. 4\n27 rer han dog havde! Han falbød søm af glas, luse kerner, loppe sko, grimer til kakerlakker, sæbe mod kærligheds smerter og forskelligt andet. I hånden holdt jøden en strik, hvis ene ende var bundet til boden. I den anden ende af strikken var der bundet en pels fra et pindsvin. Ved hjælp af den viftede han alle væk, så de ikke kunne komme til at røre ved hans varer. Bevare den, der forsøgte at tage noget i boden. Men på bænken hoppede en ung jøde rundt, viftede med et farvelagt papir og råbte: Et billede, et billede! Men da ingen reagerede på hans råben, sprang han ned fra bænken og væltede den gamle jødes bod. I skal ikke købe fra den gnier, jeg gir jer det gratis! Den gamle jøde ville nu fange den unge for at straffe ham. De løb rundt i stuen. Imens tog en af sigøjnerne hele boden og bar den udenfor. Nu græd den gamle jøde, men den unge grinte så han væltede om på gulvet. Men så opdagede han, at også hans bylt var forsvundet, og gav sig til at græde. Nu var det den gamle jødes tur til at grine. Han gjorde det så voldsomt, så han var nødt til at holde sig på maven. I dette øjeblik red der en frygtelig rytter ind i stuen. Et lille menneske red på en stor, krum mand, men denne var ikke i live. Hans hænder slæbte sig langs gulvet som træstykker. Øj, han rider på et lig! råbte jøderne og forsvandt ud af stuen i en fart. Også de andre trak sig hen til vægen. Lirekassemanden holdt op med at spille og gemte sig bag ovnen. Så begyndte selve lirekassen at bevæge sig, der krøb et menneske ud af den med en rød violin under armen og kravlede op på ovnen. Sigøjneren sprang sammen med sin hest op i Katres seng og værgede for sig.. Nu havde ligrytteren stuens midte for sig selv. Han var helt svedt af at ride rundt og rundt. Han mælede ikke et ord, red med rynket pande og slog ustandseligt sin hest med en stor kæp. December


Fødselsfredag #16 - overflytning fra hjemmefødslen - Cana Buttenschøn\nFødselsfredag #16 – overflytning fra hjemmefødslen\nGRAVIDITET & FØDSEL – 1. april 2016\nNoget af det rigtigt mange altid spørger om, når man nævner hjemmefødsler er “hvad så hvis der går noget galt?” Ved en hjemmefødsel er jordemoderen hele tiden ved den fødendes side og hun vil derfor – i langt, langt de fleste tilfælde have mulighed for at anbefale en overflytning til hospitalet inden eventuelt faretruende situationer opstår; de kommer nemlig stort set altid med en masse forvarsler. I denne uges fødselsfredag kommer vi helt tæt på, hos en kvinde som blev hentet af en ambulance under sin hjemmefødsel, da fostervandet pludselig viste sig at være grønt, som i sig selv ikke er spor farligt, men som kan betyde yderligere komplikationer. En følsom, hektisk og absolut læseværdig fødselsberetning, som endte helt anderledes end noget havde kunnet forudse.\nEn af grundene til at jeg valgte en hjemmefødsel var fordi jeg gerne ville have kontrollen, eller rettere lade min krop have kontrollen og styringen. For en fødsel handler jo om at turde slippe kontrollen og lade kroppen gøre sit og jeg var overbevist om at jeg bedst ville kunne det derhjemme. Jeg forestillede mig at jeg derhjemme ville være så tryg og have så meget ro at jeg ville kunne lade kroppen arbejde og gøre sit – altså egentlig slippe kontrollen. Jeg glædede mig til at være hjemme i mit eget hjem hvor jeg selv kunne bestemme farten og hvad jeg havde lyst til. Min fødsels tempo skulle i hvert fald ikke afhænge af hvor travlt de havde på fødegangen. Tanken om at jordemoren kom hjem i vores hjem og var gæst tiltalte mig meget. Det skulle være min fødsel og foregå i mit tempo og på min måde. Jordemoren skulle helst holde sig så meget i baggrunden som muligt.\nJeg vågnede om morgenen d. 16. august 2012 ved 6 tiden. Jeg kunne mærke de første spæde veer. Plukkeveer med ca. 5 minutters mellemrum. Da Tue havde været i bad sagde jeg til ham at jeg ikke var sikker på han skulle tage på arbejde. Men at jeg heller ikke var sikker på han skulle blive hjemme. Det kunne jo være falsk alarm og gå i sig selv igen. Tue ville gerne blive hjemme og ringede til sit arbejde og sagde at han ikke kom.\nKlokken 8 ringede jeg til fødegangen. Det var stadig kun plukkeveer med mellem 3 og 6 minutter imellem, men jordemoren sagde at de ikke havde så travlt så hun ville komme og se til os. Hun kom ved 9-tiden. Hun startede ud med at sige at hun elskede hjemmefødsler og havde rigtig meget erfaring med det. Hun havde været jordemor i 23 år. Jeg var helt tryg og kunne virkelig godt lide hende lige fra starten. Hun mærkede på mig. Jeg var 2 cm åben. Havde egentlig ikke regnet med mere. Men det var dejligt at få bekræftet at det var i gang. Vi satte os ind for at snakke og havde en rigtig hyggelig stund med snak om Dagmars fødsel, tanker omkring denne fødsel, huset, osv. En times tid efter spurgte jeg om ikke jeg skulle prøve med et lavement, det synes hun var en god ide. Efter lavementet gik vi ned i haven. Solen skinnede og det var skønt at gå rundt nede i græsset og tænke på at jeg skulle føde i løbet af dagen eller aftenen. Jeg var lykkelig og glad for at jeg havde valgt hjemmefødsel. Det føltes bare helt rigtigt og jeg glædede mig til senere når veerne ville tage til og jeg skulle føde min søn.\nNede i haven begyndte veerne så småt at blive lidt kraftigere og mere regelmæssige. Ved 11-tiden mærkede hun på mig igen. Nu var jeg 4 cm åben. Dejligt der allerede var sket noget. Ville meget gerne føde inden kl. 16 hvor jordemoren havde fri. Vi ringede til bedstemødrene som ville komme i løbet af en time.\nDa de kom var jeg gået i brusebad. Det var skønt at holde bruseren nederst på maven når jeg havde veer. Mens jeg var under bruseren blev veerne kraftigere og kraftigere. Samtidig med at det var en skøn følelse tænkte jeg også “Åh hvorfor gør jeg det her igen!!” For jeg begyndte at huske hvor ondt det egentlig gør at føde et barn.\nVed 13 tiden begyndte veerne at blive virkelig kraftige. Jeg tænkte at det var sådan de føltes da vi kom på fødegangen sidst. En god halv time efter synes jeg det var tid til at blive mærket på igen. Jeg var virkelig spændt på hvor åben jeg var blevet. Jeg fik bakset mig op i fødesengen og jordemoren mærkede på mig. Jeg var 5 cm åben. Ikke så åben som jeg havde håbet på kan jeg huske jeg tænkte. Mens hun mærkede på mig gik vandet. Det var MEGET grønt. Næsten sort. Så der var ikke andet for end at ringe efter en ambulance sagde hun. ØV! Jeg blev virkelig ked af det. Fødslen var jo først lige startet og gået rigtig i gang og så blev hjemmefødslen allerede taget fra mig. Skuffet og modløs er vist meget rammende for hvordan jeg havde det lige der. Fra at have kontrollen og styringen over fødslen mistede jeg fuldstændig fodfæste og min drømmefødsel blev taget fra mig på et splitsekund. Jeg fik sådan et chok og blev så modløs at veerne stort set holdt op. I ambulancen forklarede jordemoren at de ville sætte elektrode på hans hoved når vi kom på sygehuset. Så vidste jeg jo godt at det blev en fødsel hvor jeg lå fastlejret i sengen med overvågning og hele moletjavsen. Selvfølgelig er det godt de gør det, men det var jo så langt fra hvad jeg ønskede og langt fra den forestilling om min drømmefødsel jeg havde i hovedet. Jeg spurgte om jeg stadig ville føde normalt. Hun sagde “så normalt som det nu kan blive”. Hvad så end det betyder. Hun mente ikke det ville ende med kejsersnit og hun var god til at berolige mig. Hun sagde at vandet jo også havde været grønt med Dagmar og det var jo endt med en god oplevelse og fødsel. Men jeg var bekymret for om han havde det godt nok inde i min mave. Det forsikrede jordemoren mig for. Hun lyttede til hans hjerte og holdt højtaleren op så jeg kunne høre at han havde det godt. Det beroligede mig og jeg vidste jo at jeg var i gode hænder, så efter det lå bekymringen egentlig mest på hvordan jeg ville tackle det hele og om jeg ville få en rigtig dårlig oplevelse. Jeg lå og forestillede mig ve-drop fordi veerne var gået i stå, kejsersnit og en fødsel hvor jeg ikke havde kontrol over noget som helst. Hvor tingene blev gjort hen over mit hoved og langt over mine grænser. Selvfølgelig er det vigtigste at bebs har det godt og kommer til verden sund og rask, om det så er på den ene eller anden måde. Men derfor er det jo øv med en dårlig fødselsoplevelse.\nPludselig kom der en ve der ikke var som de andre. I slutningen af veen følte jeg en lille pressetrang. Jeg kan huske at jeg følte stor lettelse – det blev ikke en fødsel med en masse indgreb og overvågning alligevel. Nu var vi snart i mål! Jordemoren kiggede dog noget forbavset på mig da jeg sagde jeg skulle presse. For siden vandet gik havde jeg nok max haft 4-5 veer. De var jo nærmest gået i stå. Hun mærkede på mig. Jeg var 7 cm åben og der var en god kant som nok skulle holde på ham et godt stykke tid endnu og vi var der lige om lidt sagde hun. Jeg havde egentlig slet ikke i mit hoved at vi ikke ville nå frem, men jeg kan huske hvor lettet jeg var over jeg ikke skulle alt det overvågning mm igennem. Forestillede mig nok at vi stille og rolig ville trille op på fødegangen og så ville han komme ud der. Jeg lå og tænkte på hvad jordemor-Line havde sagt et par dage inden til mig. At hvis jeg skulle presse når jeg ikke var helt åben og barnet ikke lå helt nede skulle jeg bare give efter for presset for så ville jeg åbne mig det sidste og han ville komme helt ned. Nu var det min fødsel igen – YES!\nLidt efter kom endnu en ve. Denne gang en rigtig presseve. Jordemoren bad mig om at gispe og jeg gjorde hvad jeg kunne. Ville jo trods alt gerne nå at holde stille inden han kom ud. Jeg kunne mærke han tog et kæmpe ryk ned i bækkenet. Der viste jeg at vi ikke ville nå op på fødegangen. Jeg sagde, eller nok nærmere råbte, at nu kommer han. Hun mærkede på mig igen, nu var jeg helt åben og han lå klar. Præcis som Line havde sagt.\nVeen efter bad hun mig igen om at gispe for vi var der næsten. Jeg kunne ikke rigtig gispe, måtte bare presse. Det gjorde hamrende ondt. Jeg fik øje på Falck-mandens hånd og tog fat og klemte så hårdt jeg kunne. Ambulancen holdt nu stille. Jordemoren sagde “Kan vi lige få farmand herind?”. Tue kom ind og stod bag båren og holdt mig i hænderne mens jeg fik den næste ve hvor hovedet kom ud. Jordemoren bad mig om at kigge ned, jeg havde ellers kigget op på Tue. Hun sagde at når jeg skulle presse igen ville han komme ud. Det kunne jeg ikke vente på så jeg pressede igen og ud kom en dejlig slimet dreng. Han var helt smurt ind i klamt grønt og tykt fostervand, var blålig og hævet, men noget af det dejligste jeg nogensinde havde set. Min søn!\nPå den halve times tid det tog fra fostervandet gik til Frederik var født oplevede jeg at min krop mistede kontrollen for så i den grad at erobre den igen. Det endte med at blive en rigtig god fødselsoplevelse. Bortset fra at slutpræstationen ikke foregik derhjemme som planlagt og slet ikke i rolige omgivelser som ønsket og jeg lige mistede fodfæste for en stund endte det alligevel med at være min fødsel fordi jeg nåede at føle at jeg havde kontrollen og styringen til sidst. Jeg føler mig skånet for alt det hårde ve-arbejde. Det var nogle meget smertefulde presseveer, men herregud der var jo kun et par stykker af dem. Det bedste ved presseveerne er jo at man ved at målet snart er nået, at ens baby snart vil ligge på ens mave. Der var jeg egentlig fuldstændig ligeglad med om det var i en ambulance og foran en fremmed mand. Tror det kunne have været nede i Netto og jeg ville have haft samme følelse. Der kom ur-kvinden virkelig op i mig og de kræfter jeg lige havde mistet kom 100 gange igen. Min krop var SÅ meget på lige der.\nJeg tror grunden til at veerne nærmest stoppede i ambulancen var fordi jeg fik sådan et chok. Det gjorde at jeg slog min krop fra, som på en kontakt. Jeg kunne ikke mærke min krop. Nogle ville måske have spændt op pga. bekymringerne og chokket, men jeg kan huske at jeg nærmest kappede min krop af og lukkede mit system nede for en stund og det har nok gjort at den har slappet af og derved har udvidet sig så meget på kort tid. Måske har bumpene på vejen også gjort sit 🙂\nJeg tror jeg oplevede det grønne fostervand voldsommere end hvis det var en hospitalsfødsel og vandet var gået på fødegangen, for det var voldsomt for mig at skulle køres i ambulance. På hospitalet er man nok mere afklaret med at der kan forekomme indgreb i fødslen. Dem er man indstillet på når man vælger en hospitalsfødsel. Ligesom man også er indstillet på smertestillende. Det er man ikke når man vælger en hjemmefødsel. Det gør man jo fordi man gerne ville have det så naturligt som muligt. Jeg var egentlig ret afklaret med at en overflytning til hospital kunne forekomme, men jeg blev meget skuffet og ked af det alligevel da det så skete. Den reaktion kom ret meget bag på mig. Men som sundhedsplejersken sagde til mig er det jo ok at blive skuffet og ked af det over det ikke blev drømmehjemmefødsel alligevel og at jeg skulle give mig selv lov til at være skuffet og ked af det over det.\nHvis ikke det var gået så stærkt og det var endt med flere timer på fødegangen håber jeg at jeg ville have fundet mig selv og fået gang i nogle gode veer igen. Så det ikke ville være nødvendigt med indgreb der ville være grænseoverskridende for mig, såsom ve-drop. Jeg håber at jeg ville have kommet mig over chokket og genvundet min krop og min fødsel når der var kommet ro på igen efter overflytningen. Jeg vælger at tro på at jeg ville kunne samle mig selv op og finde kræfterne frem igen. Men mon ikke? Man er jo en ur-kvinde trods alt 🙂\n1. april 2016 kl. 12:56\nDejlig historie – som minder næsten om min egen ved mit 2. barn. Motivationen for at føde hjemme var den samme. Fostervandet var grønt, da jeg var 3 cm udvidet. Vi kørte afsted i vores egen bil og har en lille halv time til hospitalet. Efter 20 minutters ret kraftige veer i bilen, får jeg presseveer og ender med at føde min datter på forsædet af vores Skoda på en cykelsti centralt i Aalborg – ca. 500 meter fra hospitalet. Det var fantastisk. Det var en fødsel, der var helt min egen, hvor min ur-kvinde tog over. Det føltes ikke dramatisk, men helt naturligt. Så selv om jeg også – som fortælleren her – var meget bange for at blive overflyttet, så gik det faktisk helt fint – omend ikke efter planen 🙂\n1. april 2016 kl. 17:58\nArh hvor er jeg glad for det trods alt ikke var i vores bil, men at jordemoderen var ved min side. Men ja det kan nogle gange gå lidt hurtigere end man lige regner med😄\n1. april 2016 kl. 22:56\nEn kvindekrop er fantastisk!!! Det er utroligt hvad den kan! Skøn Fødselsberetning 🙂\n1. april 2016 kl. 23:00\nOh dont we know. Jeg skulle have haft alle 3 hjemme. Men den første ville ikke ud, så de ville have mig på sygehuset. NUmmer to blev født hjemme. Nummer 3, fik jeg alle dårlige ting. Vand i alle organer, nyresten og alt muligt andet. Så vi måtte på sygehuset.


Linköping, Sverige Opening 6. april 2021\nFint hotel til gunstig pris\n24. juli 2016, Malmø, Sweden, Jan N\nET virkeligt dejligt hotel til en fornuftig pris. Beliggenheden er eminent. Lige midt i centrum med adgang til 80 % af byens restauranter inden for 5 minutter. 10 minutter gåtur op til domkirken som e…\nET virkeligt dejligt hotel til en fornuftig pris. Beliggenheden er eminent. Lige midt i centrum med adgang til 80 % af byens restauranter inden for 5 minutter. 10 minutter gåtur op til domkirken som er et besøg værd. Også 10 minutter ned til åen som også er et hyggeligt sted at spadsere.\nOk - men heler ikke mere..\n15. april 2016, København, Danmark, SuneC_12\nHavde tre overnatninger på hotellet. Værelset var ikke specielt stort men ok størrelse for en person. Selve værelset er meget standard og trænger efter min mening til en opdatering. Dog var alt pænt…\nHavde tre overnatninger på hotellet. Værelset var ikke specielt stort men ok størrelse for en person. Selve værelset er meget standard og trænger efter min mening til en opdatering. Dog var alt pænt og rent. Klart største minus var dårlig wifi hvor jeg ikke kunne få forbindelse og kun meget forbindelse. Personalet prøvede at hjælpe - men fandt aldrig en løsning. Ok til overnatning uden noget særligt. Er ikke velegnet hvis du gerne vil arbejde på værelset.\nFantastisk hotel i centrum af byen\n3. november 2014, Thisted, Denmark, Per B\nSuper flot & skønt hotel lige i centrum af byen, nemt at gå rundt & se byen. hjælpsomt personale & fantastisk rent & nydeligt værelse. som bonus var der ørepropper, hvis man syntes der var larm fra na…\nSuper flot & skønt hotel lige i centrum af byen, nemt at gå rundt & se byen. hjælpsomt personale & fantastisk rent & nydeligt værelse. som bonus var der ørepropper, hvis man syntes der var larm fra nattelivet udenfor.\n25. juli 2013, Odense, Danmark, StigKuhlman\nFint Hotel. Lige midt i byen. singel room værelserne er små med enkelte senge. hvis man sover med åbne vinduer er der meget støj fra gå gaderne det meste af natten, men der er ørepropper, og 4 lagsgla…\nFint Hotel. Lige midt i byen. singel room værelserne er små med enkelte senge. hvis man sover med åbne vinduer er der meget støj fra gå gaderne det meste af natten, men der er ørepropper, og 4 lagsglas så hotelet har gjort hvad de kan. hvis man vil bo lige der hvor det hele sker så er det her det sker. God morgen mad\n8. februar 2020, London, Storbritannien, MrPhileasF


Pete Doherty s lejlighed drypper af blod - Avisen.dk\nPete Doherty s lejlighed drypper af blod\nRockstjernen og jetsetteren er smidt ud af sin lejlighed, fordi væggene er smurt ind i blod.\n22. april 2008 10:46\nFor tiden er han i fængsel, og når han kommer ud, kan han ikke længere slappe af i sin lejlighed med ni soveværelser. Rockstjernen fra Babyshambles Pete Doherty, der for alvor blev kendt som narkopåvirket kæreste til modellen Kate Moss, er blevet smidt ud.\nDa hans vært kom på besøg i den tidligere så smukke landejendom, opdagede han, hvordan huset var efterladt i en miserabel og aldeles ulækker tilstand.\nAlle vægge var oversprøjtet med blod. Ni forladte katte løb desuden rundt i det smadrede hus, og deres efterladenstaber stank forfærdeligt. Både gulvet, vægge og loftet har Pete Doherty desuden udsmykket med egne skriblerier, skriver Mirror.co.uk, der har talt med en kilde tæt på stjernen.\nNår fængselsopholdet på Wormwood Scrubs er overstået, skal Pete Doherty ikke kun bekymre sig om at være hjemløs. Han skylder angiveligt mange tusinde kroner væk til lånehajer, der allerede har truet ham for at få gælden indfriet.


Serie 9.5-APD´er med forhøjet NIR-følsomhed op til 950 nm - First Sensor Scandinavia AB\nSerie 9.5-APD´er med forhøjet NIR-følsomhed op til 950 nm\nPressemeddelelse • Maj 24, 2016&nbsp13:48&nbspCEST\nDe nye Avalanche-fotodioder i serie 9.5 fra First Sensor opnår en højere følsomhed i det nær-infrarøde (NIR) bølgelængdeområde op til 950 nm. Fotodioderne egner sig, i kraft af deres hurtige stigetid og deres meget lave mørkestrøm især til applikationer med lave lysintensiteter og høje modulationsfrekvenser, som f.eks. laserafstandsmåling og laserscanning. Den langsomme stigning i serie 9.5-Avalanchefotodiodernes forstærkning med spærrespænding muliggør en præcis og enkel indstilling af en høj forstærkningsfaktor.\nSerie 9.5-APD´erne fra First Sensor giver en fremragende kvantevirkningsgrad på > 80 % i området 730…930 nm og kan som ekstraudstyr udstyres med forskellige båndpasfiltre. De meget flade SMD-keramikkabinetter egner sig til reflow-lodning i industriel printplademontering. Andre kabinetter og former fås på forespørgsel. Med egen halvlederproduktion og omfattende udviklingskapacitet kan First Sensor tilpasse alle optiske sensorer til kundespecifikke krav, f.eks. hvad angår følsomhed, forstærkning, stigetid eller kapacitet.\nDe vigtigste karakteristika for serie 9.5-lavinefotodioder:\nHøjere NIR-følsomhed op til 950 nm\nHurtig stigetid og meget lille mørkestrøm\nMeget fladt SMD-keramikhus\nTypiske applikationer for den nye serie 9.5-APD´er med forhøjet NIR-følsomhed er sikkerhedsscannere, 3D-måling, miljøovervågning, højopløsnings-LIDAR-systemer til autonom kørsel samt højhastigheds-fotometre og optisk kommunikation.


Livsfarlig ekstrakvote - jollefiskere i fare | Sermitsiaq.AG\nLivsfarlig ekstrakvote - jollefiskere i fare\nNaalakkersuisuts beslutning om forsøgsfiskeri efter hellefisk med joller ved Qeqertarsuaq kan bringe menneskeliv i fare, mener medlem af kommunalbestyrelsen for Siumut i Qaasuitsup Kommunia\nOrdningen er med forsøgsfiskeri efter hellefisk kan bringe menneskeliv i fare, mener lokal politiker Leiff Josefsen\nMandag, 26. august 2013 - 10:51\nNaalakkersuisoq for fiskeri Karl Lyberth fra Siumut får kritisk fra egne rækker for beslutningen om at indføre forsøgsfiskeri i farvandet mellem Qeqertarsuaq og Aasiaat. Medlem af kommunalbestyrelsen i Qaasuitsup Kommunia Palle Jeremiassen fra Siumut mener, at placeringen af forsøgfiskeriet bliver alt for farligt for jollefiskerne.\nLæs: Forsøgsfiskeri på hellefisk\nNaalakkersuisut har besluttet at give en såkaldt ekstrakvote på hellefisk til jollefiskerne i Diskobugten på 700 tons. Men forsøgsfiskeriet må kun drives i farvandet mellem Aasiaat og Qeqertarsuaq og kun af jollefiskere. Forsøgsfiskeriet sker, efter at jollefiskerne i Diskobugten opfiskede deres kvote i starten af august.\n- Hvilke jollefiskere kan drive fiskeri i det farvand på det tidspunkt af året? Man kan sætte menneskeliv i fare, hvis man skal fiske med jolle i det farvand. Jollefiskerne skal sejle meget langt, og jeg har svært ved at forestille mig, at jollerne kan sejle der ladet med fisk, siger Palle Jeremiassen.\nHan mener, at beslutningen om at indføre forsøgsfiskeri er et spil for galleriet og kræver, at Naalakkersuisut lever op til valgløfterne om medinddragelse af brugerne.\n- Fiskerne bør tages med på råd, hvis man skal indføre forsøgsfiskeri i Diskobugten. Forsøgsfiskeriet bør drives i et område, der er tilgængelig for jollefiskere. Der er flere områder ved Ilulissat og andre steder i Diskobugten, der er egnede til forsøgsfiskeri, siger Palle Jeremiassen.


Søndag tager miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen(V) på skovtur nær Næstved. Her skal han navngive et nyt skovareal. Arkivfoto.\nMiljø- og Fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen og borgmester i Næstved kommune Carsten Rasmussen fejrer den 14. oktober sammen med lokale foreninger og naturglade borgere, at der nu er skabt 328 hektar bynær skov og natur i en grøn ring omkring Næstved.\nMiljø- og fødevareministeren og Næstveds borgmester Carsten Rasmussen indleder folkefesten med en cykeltur i Rønnebækskovene, som er den yngste af Næstveds nye skove. Herefter løfter miljø- og fødevareministeren sløret for skovens nye navn.\nDer vil også være mulighed for at komme på guidede ture i området og smage lokale råvarer.


The Conjuring 2 / Nattens Dæmoner 2 | DVD Film | Dvdoo.dk\nVores brugere har bedømt The Conjuring 2 / Nattens Dæmoner 2 DVD til\nVi har solgt film og tv-serier i en lang årrække, og de Dvd-film vi har i vores sortiment favner et utal af forskellige genrer. Vi har alt lige fra actionfilm til romantiske film på hylderne.\nSelvom holdningerne omkring bordet kan være vidt forskellige, og somme tider fører til små kærlige diskussioner, så forbliver vores fælles passion altid den samme. Passionen samler os og når vi diskuterer TV-serier og film, så er vi eksperter.\nVi håber, at en brøkdel af vores interesse smitter af på dig, og at du får en fantastisk oplevelse, når du sætter The Conjuring 2 / Nattens Dæmoner 2 i hjemmebiografen. God fornøjelse.\nI Danmark har vi eksisteret siden 1999, og vi hører derfor til blandt landets ældste filmbutikker online. Dvdoo.dk er endvidere en af de ældste webshops i landet på tværs af de øvrige markeder. Da dvdoo.dk blev etableret var det som en DVD webshop. Og som tiden er gået, mens lidenskaben for film og nye filmformater blot fortsatte med at gro, begyndte interessen for spiluniverset og musikken at forme sig. Så det var for os helt naturligt, at vores kunder også skulle have en mulighed for at købe deres spil og CD'er hos dvdoo.dk.\nDet er vigtigt for os, at vi altid har fokus på, og får frembragt, den gode kundeoplevelse. Og de mange års kendskab til salg af musik, spil og film på internettet har givet os stor indsigt i, hvad du som kunde har af ønsker, når du besøger vores webbutik. Vi håber at vores passion for musik, spil og film brænder klart igennem, og smitter af på dig, når du besøger vores univers af topunderholdning.\nHar du spørgsmål til musik, film eller spil kan du ofte finde svar i vores FAQ. Du kan også sende en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat måtte have yderligere spørgsmål - de er altid klar til at assistere dig med et glimt i øjet og godt humør. God fornøjelse med dit besøg i vores onlinebutik.


Anne's Bogblog : Alt godt fra skabet: Anmeldelse af "Ørkenguden" af Wilbur Smith\nAnmeldelse af "Ørkenguden" af Wilbur Smith\nFararoens højre hånd Taitia må tage til Kreta for at gifte faraoens to søstre væk. Der er taktiske planer der skal aftales, hvilket ikke er let, da intet går som det skal.\nSelve beskrivelsen af bogen lød virkelig spændende, men jeg blev fælt skuffet, da jeg begyndte at læse bogen. Jeg kan virkelig ikke holde Taita ud, som er fortælleren i bogen. Han er uovervindelig og den bedste i hele verden, hvilket han selv godt ved og nævner utallige gange i løbet af bogen.\nFordi Taita er uovervindelig, så formår bogen aldrig at blive særlig spændende. De farlige episoder bliver aldrig særlig farlige fordi man jo godt ved, at der ikke sker Taita noget. Han er jo så kedelig og ufejlbar, så der ikke kan ske ham noget. På et tidspunkt bliver det ligefrem nævnt, at han er halvgud. For mig gjorde det bare bogen endnu mere usandsynlig.\nPersonerne i bogen er utroligt flade og kun delt op i gode og onde, selvom der er forsøgt at give dem forskellige facetter. Forsøget synes jeg dog er faldet fuldstændigt til jorden.\nJeg kan altså konkludere, at jeg blev meget skuffet over historien. Nok mest fordi jeg absolut ikke brød mig om hovedpersonen og derfor hele tiden blev irriteret. Øv!\nCharlotte Raun Leth Mikkelsen 18. november 2014 kl. 20.06\nØv! Det værste man kan komme ud for er at blive skuffet over en bog man har glædet sig til at læse. Det er så ærgerligt. Håber du får en bedre oplevelse med det du skal (er) i gang med at læse :)


Lagt online: 03.10.2019\nGlobal Energy Prize 2019 er netop blevet overrakt til AAU-professor Frede Blaabjerg ved en stor ceremoni i Moskva. Prisen uddeles hvert år til en eller flere forskere, der har udmærket sig ved at levere fremragende forskning og udvikling på energiområdet.\nVed overrækkelsen blev der lagt vægt Frede Blaabjergs tekniske og ledelsesmæssige bidrag til forskningen i effektelektronik. En teknologi, der kan bidrage til at øge andelen af vedvarende energi i vores energisystemer og dermed et vigtigt skridt på vejen mod FN’s verdensmål om at sikre bæredygtig energi til alle.\nI flere år har Frede Blaabjerg markeret sig som en af de mest indflydelsesrige forskere inden for effektelektronik, og han er blevet hædret ved adskillige lejligheder – blandt andet indtager han pladsen som verdens mest citerede forsker per publikation inden for fagfeltet ”engineering”. Derudover bestrider han lige nu også posten som præsident for IEEE Power Electronics Society, der er en verdensomspændende sammenslutning af forskere i effektelektronik med i alt 9.000 medlemmer.\nSelvom priser og bevillinger ikke er en sjældenhed for den 56-årige professor, så betyder enhver udmærkelse noget særligt:\n- Det var stort at få overrakt Global Energy Prize her i Moskva. Det er en af de helt store energipriser internationalt, så derfor er jeg da også både stolt og ydmyg over at modtage den. Og når jeg kigger på listen over tidligere modtagere, så er det et meget fint selskab at komme i. Samtidig betragter jeg det også som en anerkendelse af, at mit fagområde er en vigtig bidragsyder til at gøre energisystemer mere vedvarende og mere effektive for verden, siger Frede Blaabjerg.\nPå tilskuerrækkerne til selve overrækkelsen var AAU’s ledelse repræsenteret ved dekan for det Ingeniør- og Naturvidenskabelige fakultet, Mogens Rysholt Poulsen. Han er fuld af beundring for Frede Blaabjergs enorme bidrag verdens energiforskning.\n- Den her pris er noget af det ypperste en energiforsker kan opnå, og at den nu er gået til Frede, er en fortjent anerkendelse og ikke mindst et soleklart udtryk for den positive forskel, Frede og hans forskning har gjort og fortsat gør for at løse nogle af verdens allerstørste udfordringer på energiområdet. Det kan jeg kun bøje mig i støvet for, siger Mogens Rysholt Poulsen.\nHan glæder sig naturligvis også over, at en international pris af denne kaliber er med til at sætte Aalborg Universitet på verdenskortet.\nFrede Blaabjerg til pressemøde forud for selve prisoverrækkelsen i Moskva. Foto: Global Energy Prize.\nSe Global Energy Prize’s nyhed om prisoverrækkelsen til Frede Blaabjerg.


tTEM-metoden anvendt: Oversvømmelser i Sunds kan afværges med viden | Geoviden\ntTEM-metoden anvendt: Oversvømmelser i Sunds kan afværges med viden\nI Sunds ligger grundvandsspejlet tæt på jordoverfladen, og det kan give oversvømmelser, når det regner meget. Nu afslører geologien under byen, hvordan man bedst mindsker risikoen for grundvandsoversvømmelser i området.\nI Sunds nord for Herning er det populært at bo ned til den smukke Sunds Sø, der er Danmarks største hedesø. Ved vintertide, hvor det regner mere, er det desværre også forbundet med risiko for oversvømmelser, da grundvandsspejlet i byen ligger meget højt. Ofte under en meter fra jordoverfladen.\nVed længere perioder med regn får dele af byen problemer med oversvømmelser fra både sø og grundvand. Dertil kommer, at kloakrørene under og omkring den midtjyske by er utætte og skal skiftes. Modsat hvad man måske skulle tro, kan det komme til at betyde endnu værre oversvømmelser rundt om i Sunds, da de hidtil utætte rør har virket som dræn for grundvandet. Helt op mod 800.000 m3 vand om året er sandsynligvis ledt væk via de gamle kloakrør.\nSidst, men ikke mindst medfører klimaforandringerne mere nedbør, og i Midtjylland, som allerede har danmarksrekorden i nedbør, er det opskriften på problemer …\nSunds Sø og Sunds by midt på den sandede jyske hede. (Foto: Kortforsyningen.dk)\nOverblik over undergrunden\nHeldigvis er der folk på sagen. Både Aarhus Universitet, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Region Midtjylland, Herning Kommune og Herning Vand A/S arbejder sammen om at afværge, at Sunds drukner i stigende grundvand i de kommende år. Blandt andet fungerer byen som case i et stort EU-finansieret klimatilpasningsprojekt ved navn Topsoil, der netop skal finde ud af, hvordan bedre forståelse af den terrænnære geologi kan afhjælpe problemer med stigende grundvand.\n”Ved at kortlægge den præcise geologi i de øverste lag under en by som Sunds kan vi pludselig bedre forstå, hvordan grundvandet påvirkes udefra, hvad enten det er fra nye kloakker, regn eller tørke,” fortæller Flemming Jørgensen, der er geolog ved Region Midtjylland og projektleder på Topsoil.\n”Målet er at bruge den viden til at finde de mest optimale og økonomiske måder at klima- og grundvandsikre Sunds by på, så både vandløb, grundvand og beboere bliver tilgodeset.”\nI forbindelse med Topsoil-projektet har geologer fra Aarhus Universitet og GEUS derfor kortlagt de øverste 100 meter af Sunds’ undergrund ved hjælp af TEM-metoden (læs mere om metoden her), både den ATV- og gummibådstrukne udgave. (Se kort herunder, hvor den gule streg svarer til det tolkede geologiske tværsnit længere nede). Her kan forskerne pludselig skelne præcist mellem, hvor de vandledende og vandstandsende lag er, samt hvor forbundne de er. Derudover har de for første gang kunnet kortlægge geologien under søen, så den kan regnes med i det hydrologiske kredsløb. Alt sammen parametre, der har meget stor indflydelse på grundvandets flow i området.\nForskerholdet fra Aarhus Universitet stod for indsamling af data ved hjælp af en flydende udgave af TEM-metoden. (Foto: Aarhus Universitet)\nInden projektets start var den gængse forståelse af den midtjyske hedes geologi, at det var én stor sandkasse i de første mange meters dybde. De nye målinger viser imidlertid, at virkeligheden er langt mere kompleks.\nLæs også: Landskaber i flydende overgang\nDe første 10-20 meter under terræn er ganske rigtigt sand, formentlig aflejret for omkring 20.000 år siden i den sene Weichsel-periode. Under sandlaget er der dog et tykt lerlag, kaldet Måde Gruppen, som er voldsomt uregelmæssigt og bugter sig op og ned, hvilket sandsynligvis skyldes forstyrrelser fra gletsjerbevægelser. Målingerne afslørede også en begravet dal fyldt med sand og grus, der snor sig på tværs af lerlagene fra nord mod syd fra Sunds Sø og gennem byen. Søens undergrund viste et tykt lag dynd, hvor der nedenunder var et ’hul’ i lerlaget.\n(Øverst) Kort over områder, hvor der er hhv. indsamlet TEM-data med ATV-motorcykel og båd, samt hvor data var god nok til at kunne bruges i en geologisk model efterfølgende. Gul streg viser det tværsnit, der kunne laves af undergrunden ud fra data. (Nederst) Geologisk tværsnit (‘profil’) med TEM-data kombineret med tolkninger af målingerne. Blå områder viser lerlag, som giver lav elektrisk modstand, og lilla områder viser sand, som giver høj elektrisk modstand. Udover kortlægning af Sunds Søs undergrund fandt forskerne også en begravet dal syd for søen, der også kan have betydning for vandkredsløbet. Illustrationer: Jesper Pedersen m.fl., Aarhus Universitet og Anders Kallesøe m.fl., GEUS.\n”Det er meget mere dynamisk og kompliceret, end man normalt går rundt og tror,” siger Torben Sonnenborg, der er ingeniør og seniorforsker ved GEUS. Han er en af dem, der står for at omforme den nye geologiske model af Sunds til konkrete anbefalinger til kommunen om, hvilke klimasikringer der vil kunne afværge oversvømmelserne. De nye informationer er en stor fordel.\n”Den nye viden om især det deformerede lerlag og de tykke lag gytje eller dynd i søen er afgørende for den fulde forståelse af, hvordan det terrænnære grundvand påvirkes af både søen, de nye kloakker og klimaforandringer. Det giver et meget bedre bud på den rigtige klimasikring,” siger han.\nFire mulige anbefalinger\nBåde lerlaget og det tykke lag dynd i søen har stor betydning for klimasikringsplanerne. Begge dele fungerer som en mere eller mindre effektiv barriere for vandgennemstrømningen, så det er vigtige aspekter at have med i sine beregninger, forklarer Torben Sonnenborg. Han fortæller, at han og kollegerne lige nu regner på flere metoder til klimasikring mod grundvandsstigning, hvor nogle også involverer Sunds Sø.\n”En mulighed, vi regner på, er at ændre udløbet fra søen og derigennem finde en måde at kontrollere vandspejlet i søen på. Her er det for eksempel meget vigtigt at kende til blandt andet dyndlagets betydning for vandets strømning til og fra søen.”\nUd over tilpasningen af udløbet er der en række andre muligheder, som generelt er effektive til at styre grundvandet i et område, og som forskerne også har regnet på for Sunds-området:\nPlante skov, hvis blade fordamper store mængder vand tilbage til atmosfæren.\nLave ekstra grundvandsdræn, der kan styres, så grundvandsspejlet i nogen grad kan kontrolleres ved at lede regnvand ud i vandløb eller søer.\nBegrænse lokal afledning af regnvand (LAR), hvor man lader regnvandet filtrere direkte ned i grundvandet via bevoksede arealer som folks haver og offentlige opsamlingsbassiner. Denne metode kan få grundvandsspejlet til at stige meget, hvis det i forvejen ligger højt.\nHvad der præcis bliver løsningen i Sunds, er der dog stadig ingen, der ved. Og selvom forskerne finder frem til, at én løsning er den mest effektive, vil det stadig være usikkert, om det rent faktisk bliver den, forklarer Torben Sonnenborg.\n” Det er jo eksempelvis svært at plante en skov midt i en by “\n”Vi sidder bare herinde og regner på, hvad der objektivt set er mest effektivt, men der er jo en masse andre hensyn at tage, når det føres ud i virkeligheden, hvor det påvirker folks liv,” siger han.\nEksempelvis kan beregningerne sagtens vise, at beplantning af skov er det mest effektive, men derfor skal der stadig regnes en masse praktiske hensyn ind.\n“Det er jo eksempelvis svært at plante en skov midt i en by,” siger seniorforskeren.\nForskernes rapport med anbefalinger baseret på den nye geologiske og hydrologiske model sendes til Herning Kommune i efteråret 2019.\nNår der bygges nyt i Sunds, er man efterhånden begyndt at starte med at sprede en meter sand og grus på området, så jordoverfladen hæves. På den måde er der mindre sandsynlighed for, at de nye huse får vand i kældrene eller våde græsplæner. (Foto: Flemming Jørgensen)\nGeolog ved Region Midtjylland.\nIngeniør og seniorforsker ved De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS).


Hvornår skal du plante ægplanter til frøplanter i Uralerne?\nI Uraler dyrkes Aubergine som en årlig plante, selv om det var "formodet" at være flerårigt. Men i flere år har aubergine råd til at vokse i et varmt hjemland og ikke i koldt Rusland. Hvis man tæller, hvor mange haveafgrøder der kræver særlige forhold på grund af deres oprindelse fra de sydlige varme lande, så spørgsmålet "hvad ville vegetarianere spise i de nordlige lande, hvis mennesket ikke ville dyrke næsten uspiselige planter for nogle tusinde år siden?" plantens generelle lykke blev dyrket.\nAubergine i lang tid tilhørte antallet af betinget spiselige planter på grund af det høje indhold af solanin i det. I sovjetiske tider, da der kun var en slags aubergine "Almaz" i sortimentet, og deres ankomst til butikken var enten for moden eller opbevaret i for længe, var den tidligere Union medtaget i de kulinariske opskrifter brugen af aubergine fra huden og koge noget tid for at fjerne bitterhed . Derudover kunne de nordlige regioner kun bruge indkøbte ægplanter. Om nogen dyrkning af denne haveafgrøde i Trans-Urals og talen kunne ikke være.\nDisse dage har alt ændret sig. Aubergine sorter er allerede udviklet, ikke kun indeholdende solanin, men også i stand til at vokse ud over uralerne selv i åbent terræn, selvom kun erfarne gartnere stadig risikerer at dyrke ægplanter i dette område.\nTil dyrkning i Urals-regionen skal sen-modnesorter undgås, hvilket ikke vil få tid til at vokse, vælge de rigtige sorter blandt tidlige modner eller mid-season ægplanter under hensyntagen til deres holdbarhed, udbytte og deres egne smag præferencer, men også vokser dem gennem planter. Ellers har ægplanter måske ikke tid til at vokse til det stadium af teknisk modenhed, hvor de er spiselige.\nUdvælgelse af frø og jord til frøplanter\nDet er bedre ikke at købe auberginefrø fra hænder på markedet, da dette ikke kan garantere deres kvalitet og fraværet af infektion. I firmaets butikker, der værdsætter deres omdømme, vil du blive tilbudt kvalitets auberginefrø egnet til din region. Med omhyggelig læsning af annotationen er det muligt at drage visse konklusioner om egnetheden af en bestemt mængde ægplanter til at vokse på dit websted.\nOfte er mikroklimaet i et område meget forskelligt fra mikroklimaet til et andet. En sådan nuance påvirker ofte gartnerne selv: her har vi tomater, der vokser godt, og vores nabo forsvinder altid, men agurker har altid ingen steder at gå. Det er kun at ændre høsten. Men ved de første forsøg på at plante nogle grøntsager bliver det nødvendigt at vælge alt empirisk. Aubergine er ingen undtagelse.\nTip! Når du vælger auberginefrø, er det nødvendigt at være opmærksom på holdbarheden.\nJord til aubergineplanter er bedst købt i butikken. Allerede færdigblandet blanding, beregnet til ægplanter, har sædvanligvis optimale indikatorer for surhed, åndbarhed, tæthed, vandpermeabilitet.\nNår du vælger det tidspunkt, hvor du kan plante ægplanter på frøplanter i Urals, skal du huske om de hyppige frost i denne region. Normalt plantes aubergineplanter på et fast sted fra den sidste uge af maj til midten af juni. Da ægplanter i første halvdel er dyrket med meget langsom vækst, sås frøene til frøplante fra slutningen af februar til midten af marts.\nAubergine Frø Forberedelse\nAdvarsel! Til plantning er bedre egnet til sidste års frø, det vil sige de, der er blevet opbevaret for andet år.\nSpirehastigheden af sådanne frø er højere end for årtier, og toårige frø spire hurtigere også.\nFør såning frø i jorden, er det nødvendigt at udføre deres desinfektion og vækststimulering. Til desinfektion skal frøene gennemblødes i en halv time i en 2% opløsning af kaliumpermanganat. Efter desinfektion suges frøene i to timer i en opløsning af mineraler.\nI tilfælde af at du har købt de belagte eller indlagte frø, er deres forbehandling ikke påkrævet. Sådanne frø er allerede dekontamineret, og næringsstoffer sættes til deres skal.\nHvad er forskellen mellem indlagte frø og pelleterede (granulerede) frø?\nFor nylig er der kommet en hel del nye frøbehandlingsmetoder til bedre spiring. I butikkerne kan du finde coatede og indlægne frø, frø behandlet med plasma eller laser. De sidste to metoder er endnu ikke blevet udarbejdet, og laserbehandling er desuden fornuftigt, hvis den er færdig senest 10 dage før såning. Det er usandsynligt, at sådanne frø vil fremstå i detailsalg.\nNormalt drazhirovanie udført med små frø, letter deres podning. I denne operation er frøene dækket af lag med vækststimulerende midler, mikroelementer og lægemidler til forebyggelse af sygdomme. I sidste ende viser det sig bolden, hvor i midten er frøet.\nNyligt dukkede gel dråber, hvis formål er at regulere vandstrømmen til frøet, forårsagede ikke stor entusiasme blandt mange gartnere.\nNår indlagt, overtrækkes frøene med en vandopløselig belægning indeholdende vækststimulerende midler og desinfektionsmidler. Frøstørrelsen forbliver den samme som den var. Denne operation udføres med store frø, det har været kendt for landmænd i flere årtier. På grund af indlæg er malingen malet i forskellige farver. Ofte bruger fabrikanten "corporate" farve, der bekræfter, at de originale frø i pakken.\nSåning aubergine frø\nTil såning skal du forkoge beholdere tilstrækkeligt stort. Da ægplanter ikke kan lide transplantationer, er det bedre at plante dem i separate beholdere med det samme.\nEfter påfyldning af beholderne med jord er jorden lidt skuret og frøene af ægplanter er anbragt til en dybde på 1 til 1, 5 cm. De sprøjtes med jord og vandes igen.\nNogle mennesker plante et korn ad gangen, mange foretrækker at plante to frø på en gang og derefter fjerne en svag spire. Det andet tilfælde er et sikkerhedsnet, hvis et af frøene ikke kommer op.\nEfter såning er plantene dækket af folie og anbragt i et rum med en temperatur på 25-28 °. Efter fremkomsten af skud optages filmen og temperaturen reduceres til +17 i to uger. Hvis du ikke sænker temperaturen, vil planterne strække sig overdrevent. Endvidere vil den sænketemperatur hærde plantene. Efter slukning kan du indstille temperaturen til +27 i løbet af dagen og 10 grader lavere om natten.\nAt etablere et sådant regime i huset er ikke en triviel opgave. I videoen kan du se, hvordan en erfaren gartner fra de nordlige uraler kommer ud af situationen.\nSelv om ægplanter elsker fugt, tåler de ikke vandstagnation. Derfor må aubergineplanter kun vandes, efter at toplaget tørrer. Vand skal holdes køligt og varmt. Afløbshuller forhindrer stagnation af vand i frøplanter. I potter specielt lavet til kimplanter leveres sådanne åbninger oprindeligt. Når de anvendes til kimplanter improviserede beholdere som kopper fra yoghurt, skære flasker, shell fra æg og andre ting, skal hullerne udføres, før beholderen er fyldt med jord.\nPas på aubergineplanter\nDet er vigtigt! Tilvejebring aubergineplanter med tilstrækkelig dagslængde.\nAubergine - lysende planter. Længden af dagslys for dem bør være 12 timer, hvilket er umuligt om vinteren under forholdene i de nordlige regioner. For at sikre normale vækstbetingelser for kimplanter er det nødvendigt at belyse dem yderligere med fluorescerende lamper eller phytolamper, der er specielt designet til planter.\nFor dyrkning af frøplanter af høj kvalitet vil det være nødvendigt at føde hende i fase af de første blade og før plantning på et fast sted. Normalt kræves der ikke mere gødning, men hvis kimplanterne ser træg ud, kan du foretage yderligere fodring.\nVed korrekt dyrkning er planteplanterne klar til at transplantere til et permanent sted om to måneder.\nMen hvis du plantede auberginefrø i begyndelsen af marts, kan det være, at det i maj stadig er for koldt til plantning af kimplanter direkte under åben himmel, selvom det er i en varm have seng.\nDet skal bemærkes, at selv om ægplanter betragtes som sydlige planter, der kun kan dyrkes i drivhuse i nord, producerer de faktisk grønmasse i stedet for frugt i drivhuse og blomstrer og sætter frugter meget bedre under åben himmel.\nFor at kunne vokse ægplanter i åbne senge, men samtidig for at undgå faren for frysning, bør planten efterhånden vænne sig til kold gadeluft, og det er bedre at plante dem på varme senge under filmhyllen. Med starten på varme dage fjernes filmen og ægplanterne bliver efterladt til at vokse i frisk luft.\nMed den rigtige landbrugsteknologi vil du fjerne de første ægplanter i juli.\nHvornår skal du plante ægplanter til frøplanter i Uralerne? © 2017 - April 2021


Spillemaskiner har eksisteret i mange år, og du kender sikkert allerede til nogle af dem. Måske har du før prøvet en enarmet tyveknægt i en spillehal, og prøvet lykken på de mange forskellige spillemaskiner på nettet. Måske kender du til spillemaskiner fra de mange reklamer rundt omkring, eller måske er du allerede en rutineret casinospiller. Uanset hvad, så har vi her en guide om spillemaskiner. De er ekstremt populære blandt casinospillerne, og byder på lidt ekstra end de klassiske casino spil. I denne guide vil vi komme dybere ind på spillemaskinen, hvad du kan forvente af dem, vinderchancerne, gevinsterne, og hvor du egentlig kan spille gratis på spillemaskiner henne. Ofte vil de fleste forbinde et online casino med spillemaskiner. Det er også klart, da mange online casinoer har det største udvalg af spillemaskiner frem for andre casino spil. Spillemaskiner online er nemlig fyldt med farverig grafik og bonusspil fra nogle af de bedste spiludviklere.\nBarriere man spille online spillemaskiner med ellers uden casino bonusser? Hvis du ikke gør det i forvejen, er det sikkert fordi du finder bonusser plus krav om gennemspilninger forvirrende og misvisende. Her har du nogle tip plus råd til hvordan du spiller inklusive og uden bonusserne. Det er lettest og mest simpelt, at spille på spillemaskiner uden casino bonusser. Man opretter ganske enkelt en konto og uploader penge, finder sin yndlings spillemaskine, gør sine indsatser og så er de i gang. Det er let, at forstå og let, at komme pr. gang med.\nDer findes mange grunde til at starte at spille på et online kasino, og casino bonusser er en af dem. Det er heller ikke antagelig at du får et antal jetoner, du kan spille slots for, undtagen du har mange penge på lommen. Heldigvis er det præcis sådan det er, hvis du spiller på et online casino. Betway blev grundlagt pr. og er siden da blevet aldeles etableret spiller i den danske casinoverden. De tilbyder mere end spil af høj kvalitet, af verdens førende bidragyder Micr Simba Games bliver drevet af Skill On Net, der siden har fuldvoksen casino software. IndOgVind har sit hovedsæde i Malta og har selvfølgelig fuldstændig licens til at udbyde casinospil pr. Danmark. Det betyder bl.


Angrebet med syre på skytrain station\nDen udenlandsk kunstner, Elizabeth Briel, rapporterede på Twitter fredag, at hun og hendes mand havde var blevet angrebet med syre på Asoke Skytrain station torsdag aften.\nStørst risiko i Filippinerne og Thailand\nTurister har størst risiko for at få problemer, som er så store at de har brug for hjælp fra ambassaden, i Filippinerne. Ind som en sikker nr. to på den negative liste, kommer Thailand.\nTurist i underbukser: Pas på...\nEn russisk turist, Ruslan Suleymanov Hamitovi, 36, troede han skulle han en dejlig tur til stranden i Pattaya. Men i stedet mistede han alt. Næsten. Underbukserne, som han heldigt nok havde på, fik han lov til at beholde.\nAnholdt med 800.000 amfetaminpiller\nTo mænd, Khun Karan sae Heng, 26, og Sitthi Sithiwattana, 26. er blevet anholdt, fordi de var i besiddelse af mere end 800.000 amfetaminpiller, 1.5 kg krystalamfetamin (kaldet ice), til en samlet værdi af 200 millioner bath.\nSlangeblod, tankvogne og...\nHar du en indre drøm om at blive soldat for én dag, én uge, én hel ferie? Hvis svaret er ja, kan du få opfyldt din drøm i Thailand, hvor TAT, den officielle turistorganisation siden 1997 har samarbejdet med den thailandske hær om kurser og events for turister.\nThailændere er glade og sunde\nThailand er generelt fyldt med glade og sunde borgere, men den ældre del af befolkningen føler ofte, at de har for lidt kontrol over deres helbred og velbefindende.\nFærre danskere til Thailand\nDe samlede indtægter fra turismen i Thailand satte i 2011 ny rekord. Indtægterne fra turismen er steget med næsten 24 %.\nThaikvinde bag bande fra Vietnam\nEn thaikvinde, Khun Pathaithip; med en kriminel fortid er sammen med sin seks mand stærke bande fra Vietnam blevet anholdt. Thaikvinden og de seks bandemedlemmer har efter politiets mening mere end 100 tyverier på samvittigheden.\nNye sæder til og fra København\nThai Airways har travlt. Hvad de har travlt med? Udskiftning af sæder i de forholdsvis gamle fly, som de har overtaget fra ruterne BKK London og BKK Frankfurt. Ok, de er ikke alle sæderne som skiftes ud. Monkey class forbliver det samme, men de nye lækre sæder monteres 1. klasse og det som tidligere var Busines Class, som sælges Premium Monkey Class, undskyld: Premium Economy.\nThai politiker: Find en farang\nEt medlem af det thailandske parlament bliver voldsomt kritiseret, efter at han foreslog, at alle fattige thaikvinder skulle gifte sig med en skandinav, eller, ok, en tysker kan også bruges.\nStjal dansker lånt MC?\nEn yngre dansk bodybuilder er mistænkt for bevidst at have lejet en MC i Phuket, for derefter at løfte lejegodset til Pattaya. Og i går torsdag den 20 sekpemter 2012 fandt politiet ham endeligt.\nSvensk par mister guldkæde\nMicke og Giselar holder meget af guld. Og nu har de mistet Giselars guldhalskæde, som havde en værdi af 900.000 bath. Det er PattayaOne som har historie, og på et medfølgende billede sidder Micke med et halvt kg guld, sådan cirka, om halsen, mens han er med til at anmelde røveriet af konen, kærestens, madammens guldhalskæde.\nSide 77 ud af 84


Fighterpokalen | Submit\nOK's Fighter Pokal er en pris, der blev uddelt første gang i 2011, og som tilfalder den virksomhed, der med fightervilje og masser af hårdt arbejde enten har fightet eller er i fuld gang med at fighte sig til en stærk position i fremtiden.\nKonkurrencen der blev en tradition\nDa konkurrencen Fighter Pokalen i 2011 så dagens lys, var det oprindeligt meningen, at den skulle være en engangs-forestilling, men konkurrencen blev så stor en succes, at OK valgte at gentage den i både 2012 og 2013. Prisen har til formål at anerkende målgruppens (små og mellemstore virksomheder) store betydning for dansk erhvervsliv, og prisen tildeles den virksomhed, der "med fightervilje og masser af hårdt arbejde enten har eller er i fuld gang med at fighte sig til en stærk position i fremtiden". Vinderpræmien er øremærket et arrangement for alle medarbejdere i virksomheden. I år er præmien på 100.000 kr. i anledningen af OK´s 100 års jubilæum.\n3 hjemmesider på 3 år\nSubmit har stået bag udviklingen af hjemmesiderne for både 2011, 2012 og 2013. De første 2 år stod vi primært for den tekniske del, dvs. udvikling af hjemmesiden, kodning, opsætning i CMS m.m., og et reklamebureau forestod den designmæssige del. I 2013 har Submit stået for både den tekniske og den designmæssige del.\nLøsningen er baseret på Drupal\nKonkurrence-hjemmesiderne er alle 3 opbygget i Drupal, som er det bagvedliggende system, som bl.a. bevirker, at OK's medarbejdere nemt kan oprette tekster, billeder, videoer m.m.\n2013 versionen er desuden lavet, så den fungerer på både tablets (iPads m.m.) og computere.\nOK har samarbejdet med Submit om at designe og udvikle hjemmesiden for vores årligt tilbagevendende kampagne henvendt til små og mellemstore virksomheder i Danmark, Fighter Pokalen.\nMed Drupal har vi et CMS, hvor vi relativt hurtigt kan etablere et nyt site, som er nemt for redaktøren at arbejde i, og som er fleksibelt og kan udbygges efter behov.\nVi er glade for samarbejdet med Submit, og ikke mindst den lynhurtige ekspeditionstid, når der opstår et problem, som vi ikke selv kan løse.\nPia Dyrmose Jørgensen


Læring og udvikling » Stort udvalg af stimulerende legetøj\nLæring og udvikling - Legetøj som stimulere dit barn\nLeg og læring ved brug af Legetøj er en rigtig god måde til at få stimuleret børns kognitive og motoriske evner på. De legetøj som du kan finde her, består af mange forskellige slags spil, som har det formål at sætte gang i børns udvikling, ved at udfordre dem til at gør en bestemt ting, som for eksempel at stable klodser oven på hinanden eller putte bestemte former og figure sammen. Udforsk vores store udvalg og find det rigtige stykke legetøj til dit barn.\n- Vores sortiment\n- Stimulerende legetøj med forskellige sværhedsgrad\n- Børns læring og udvikling\nVi ved, at dit barns udvikling er vigtigt for dig og med legetøj fra Topbaby kan du også være tryg ved at overlade det til dit barn, da vores produkter er miljøvenlig og fri for farlige kemikalier.\nLegemåtte med dyr\nWonderworld - Puttekasse sortering\nWonderworld - Pingvin spil\nWonderworld - Sjov spil med spøgelser\nWonderworld - Transport spil\nWonderworld - Alfabet ramme\nWonderworld - Form bygger\nWonderworld - ABC bloks\nWonderworld - Rasleklodser\nWonderworld - Form sortering\nWonderworld - Puttekasse hus\nWonderworld - kravle bold\nLegemåtte med bogstaver - Lille\nStimulerende legetøj med forskellige sværhedsgrad\nVi har et bredt udvalg af produkter i forskellige sværhedsgrad, som vil gør det sjovt og udfordrende for dit barn at lege med enten selv eller med andre børn.\nTil de yngste og op til 18 måneder gamle, har vi for eksempel Wonderworld - Giraf stableringe og formsortering, hvor barnet kan få stimuleret hjernen og motorikken ved at stable figurerne rigtigt.\nTil børnene i alderen 2-3 år har vi f.eks. Wonderworld - Transport spil, Rasleklodser eller Pingvin spil, som er mere komplekse at løse og kræver at barnet har tilegnet sig nogle kompetencer for, at barnet får det sjovt med at lege med det.\nBørn lærer og udvikler sig forskelligt, hvor de typisk går igennem forskellige stadier som beskrevet i kategorien, aktivitetslegetøj.\nSom beskrevet på sundhed.dk, så er det når børn er omkring 18 måneder gammel, at de kan for eksempel begynde med stable klodser og har udviklet motorikken til at kunne gå og spise selv. Det er her, at barnet begynder med at kunne løse komplekse opgaver og derfor er det vigtigt med stimulerende legetøj, som barnet kan bruge til at udvikle sine evner med.\nNår børn er 2-3 år gamle, så kan de mere komplekse ting som at tegne med blyanter og løse enkle puslespil. Her er det også vigtigt at børn får adgang til legetøj som udfordre dem og tager udgangspunkt i deres evner og pædagogiske læreplan for deres fremadrettet udvikling og læring.\nEr der andet som dit barn har brug for?\nSe vores store udvalg af legetøj, hvor du kan finde en bred vifte af kvalitets legetøj til gode priser, som du kan kombinere med vores udvalg af læring og udviklende legetøj, så det giver mening for dit barn.\nDu kan for eksempel under, Kreativ leg, finde et udvalg af legetøj som kan gør legen sjov og inspirerende for dit barn samtidig med at det udfordre deres kreativitet.\nViser dit barn mere interesse for musik, så har vi helt sikkert det rette instrument i vores sortiment, Musik og larmelegetøj.\nKan dit barn lide at bruge hænderne og elsker at bygge ting som køretøjer, huse og puslespil med mere, så kan du finde netop det i vores sortiment, Klodser.\nKigger du efter nogle helt andre ting, er du altid velkommen til at ringe til vores support mellem kl 09:00 - 16:00 på +45 42 33 65 70, og så vil vi gøre vores bedste for hjælpe dig med at finde lige præcis det legetøj eller andet produkt, som dit barn har brug for.


Jeg vil have en venlig morgenmad! - Oplysninger - 2022\nJeg vil have en venlig morgenmad!\nFor at starte dagen fri, gentager vi ofte, morgenmad er et must. Det er dagens første måltid, som vi sørger for at forberede, alene eller sammen med familien, med opvaskene og tilbehøret, der går godt. Her er 8 ideer til en venlig morgenmad!\n© Natur og opdagelser Sæt med 4 skåle, € 22 *, Kare Design\nAldrig uden din skål! Uanset om det er te eller kaffe, vil du elske dette sæt med fire glaserede porcelænstykker. Med dets uoverensstemmende grafiske mønstre kan du nemt tildele dem til hvert familiemedlem eller gæster.\n© Smallable - Nobodinoz Infuser af glas te, 12,90 € *, Cuisy\nHvad hvis vi drak te gennemsigtigt til morgenmad? Du bliver forført af dette runde glas og tekande af rustfrit stål med det integrerede filter og dets store størrelse til at tjene hele familien på samme tid!\n© Fleur Louis Sæt med 3 metalopbevaringsbokse, € 40,12 *, Wadiga\nI stedet for at stable papemballagen på morgenmadsbordet til dine dagligvarer, vælg disse smukke opbevaringsbokse. I cremefarvet metal har de en inskription på engelsk til sukker, te og kaffe.\n© Skandinavisk Frugtkurvsving, € 18,99 *, Paris Pris\nIngen morgenmad uden frugt til at fylde på vitaminer! Leder du efter et tilbehør til at præsentere dem chic på bordet? Denne kurv har alt, hvad du behøver: kombinationen af rustfrit stål og bambus, og dets afrundede svingdesign.\n© Fleur Louis Sæt med 4 glasflasker, € 18,88 *, Wadiga\nVed morgenmad eller under brunch kan vi godt lide at tage os tid og nippe til vores yndlingspressede frugtsaft, selv efter at vi har forladt bordet. Du vil elske dette sæt integrerede halmflasker med en lille besked afhængig af øjeblikets stemning.\n© Ikea Æg Cuber firkantet æg, € 13,80 *, Chevalier Diffusion\nEt æg, der aldrig vender rundt? Imponer dine venner med dette originale redskab til at præsentere dine æg i firkantet form. Indsæt blot et hårdt kogt æg i formen, så er du klar til at gå. Børn vil endda bede om mere!\n© Ikea Pandekage ryster, € 16,80 *, Chevalier Diffusion\nHer pandekager, pandekager, blinier for at variere glæderne ved familiebrunch! Vi satser på, at denne alt-i-en doserings ryster bliver vigtig, da det er praktisk at måle, blande og røre dejen fra dine præparater, umuligt at gå glip af!\n© Fleur Louis Filtbrødkurv, € 31,15 *, Wadiga\nHer er en kurv, der skifter fra kurvekurve til at rumme varmt brød. Vi elsker dens elegance lige så meget som dens enkelhed, det praktiske håndtag til frem og tilbage, det filtmateriale og musens farve til en sød morgenmad! Fyld op med ideer til alle værelser i huset her! Img id = "237142" / Priser, der er anført på siden den 13/13/2018, kan ændres afhængigt af kommercielle tilbud.\nCopyright 2022 \_ Jeg vil have en venlig morgenmad!...


Billig Tømrer i Skibby Frederikssund ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud nu!\nSådan finder du en god tømrer i Skibby Frederikssund\nDu er nødt til at ansætte en tømrer i Skibby Frederikssund til at udføre flere projekter, der ikke kan gøres alene uden en ekspert hånd. Men ikke alle tømrer ville være nyttigt for dig i mange henseender. Du skal vælge den, der er enig med dine vilkår og betingelser; og har nok kapacitet til at held udføre et givet projekt. Her er nogle enkle tips, der vil hjælpe dig med at leje en tømrer på dine krav.\nBillig tømrer i Skibby Frederikssund\nDen allerførste løsning i dette tilfælde er troværdig venner og familiemedlemmer kontakter. Der ville være en masse mennesker, der ville have hyret en tømrer i deres hjem forbedring eller hjemme byggeprojekter. God tømrer i Skibby Frederikssund efterlade en god omdømme blandt deres kunder, og det er altid nyttigt at bruge sådanne kontakter. Hvis nogle af dine venner vide om en god tømrer, bør du gå efter det.\nHvis du kender nogen af tømrer i Skibby Frederikssund i dit område, diskutere dine projekter og beder om den rette person ville løse dit problem. Entreprenører har et bredt netværk, og de har en masse nyttige kontakter. At tale med dem vil hjælpe dig med at leje en god tømrer i Skibby Frederikssund .\nHold noter af illustrationer, som du tilfældigvis til at se et eller andet sted, og også holde noter af tømrere, som du finder bedre blandt resten. Når du har en liste over nogle filtrerede tømrer i Skibby Frederikssund , vil det være lettere for dig at hyre en tømrer, der er bedst for dit projekt. En anden vigtig ting ved tømrer i Skibby Frederikssund er, at de skal være punktlig og pålidelig. Hvis en entreprenør tilbyder dig meget overkommelige pris satser, men han ser ikke pålidelig eller punktlig, afvise ham på en gang. Der er ingen grund til at ansætte tømrer i Skibby Frederikssund med sådanne træk. Det vil være skadeligt for dit projekt.\nDu skal også diskutere dit projekt og forklare tømrere om detaljerne i det. Hvis en tømrer ikke er i stand til at fuldføre et projekt til din ønskede omfang, vil det være lettere at slippe af med ham i begyndelsen. Lej en tømrer i Skibby Frederikssund , der er sikker på at fuldføre dit projekt i en rekordtid med fuldkommenheder. Hvornår er alle klar til at ansætte en tømrer, skal du tage i meddelelsen hele den juridiske dokumentation af kontrakten. Det hjælper meget i fremtiden, og undgår at have problem med tømrer i Skibby Frederikssund. Dette er, hvordan du kan leje en tømrer efter eget valg og krav. Der er nogle virksomheder, der tilbyder tømrere og i virkeligheden er nogle tømrere selv registreret over internettet. Men det er altid bedre at tage nogen risiko.\nTømrer Frydendal Aalborg


PHOENIX CONTACT | Så er det tid til Automatik '16 13-15. september\nSå er det tid til Automatik '16 13-15. september\nMød os på Automatik '16 - branchens stærkeste mødested. Vi er klar med innovative produkter og løsninger til industriel automation. Find os på stand B1130.\nAutomatik messen i Brøndby Hallen er lige om hjørnet - og vi glæder os til at byde dig velkommen. Vi har både nyheder og gamle kendinge med.\nDerudover inviterer vi også til et foredrag om Proficloud - læs mere om både det og alle de øvrige produkter, vi har med på messen, nedenfor.\nPROFICLOUD til sikker kommunikation på tværs af lokationer\nKom og hør om PROFICLOUD på vores foredrag torsdag den 15. september 10-11.30 på Automatik messen, hvor en ekspert fra vores moderselskab vil fortælle mere om teknologien og de fordele, som du kan få med PROFICLOUD.\nHer berører vi hele Proficloud løsningen og viser, hvor simpel den er at installere uden forudgående IT-viden.En del af foredraget – som foregår på engelsk – vil være ”hands on”, hvor vi demonstrerer en real life opsætning, der kommer til at fungere med udstyr placeret på Phoenix Contacts stand B1130 i hallen.\nMed PROFICLOUD-systemet lægges det velrenommerede fieldbussystem PROFINET op i skyen. Den unikke kombination af dokumenteret automatiseringsstandard og den nyeste it-teknologi forenkler den globale kommunikation på tværs af lokationer mellem maskiner og udstyr fundamentalt, også inden for Industrie 4.0.\nDu kan læse om PROFICLOUD på nedenstående link.\nHøjteknologiske strømforsyninger forlænger dine anlægs levetid\nVores ingeniører er altid på udkig efter den perfekte strømforsyning og udvikler derfor hele tiden nye teknologier. Altid med det mål at give dig maksimal rådighed over dine anlæg og systemer.\nLæs mere om de mange forskellige typer strømforsyninger i vores program og de fordele, du får med lige netop vores strømforsyninger.\nPhoenix Contact gør sikkerhed enkel. Helt fra klassiske sikkerhedsrelæer til komplekse styringer – alle Safety-produkter er nemme at installere og konfigurere. Funktionel sikkerhed vil for dig sige: Pålidelig beskyttelse for mennesker og maskiner.\nMed de nye Ethernet-extendere kan du forbinde Ethernet-netværk på op til 20 km vha. enkle 2-leder-kabler. Dermed kan du kombinere managed og unmanaged Ethernet-extendere i ét netværk. Denne nye kombination og særligt lette idriftsættelse via Plug & Play-grænseflader muliggør økonomisk fortrådning og diagnose af alle deltagere og strækninger via IP.\nLæs mere om Ethernet extenders\nPLC'er i alle effektklasser - effektiv styring af automatiseringsanlægget\nLæs mere om controllere\nProfessionel automatisering til dit anlæg: I/O-komponenter fra Phoenix Contact er den passende løsning til dataoverførsel på ind- og udgangsniveau. Uanset om det er i felten, i styreskabet, som tilpasningsvenligt modulsystem eller i blokdesign, uafhængigt af hvilket netværk eller hvilken protokol, du foretrækker - hos os finder du de passende I/O-er.\nEt netværk - alle muligheder med Industrial Ethernet\nEthernet er ensbetydende med maksimal frihed ved udformning af infrastrukturen. Med Industrial Ethernet-produkter fra PHOENIX CONTACT bruges alle muligheder, som Ethernet-netværk tilbyder. Utroligt fleksibelt, effektivt, gennemgående og hurtigt.