Gruppe 8 Den amerikanske sundhedsrefom Indhold - PDF\nGruppe 8 Den amerikanske sundhedsrefom Indhold\nDownload "Gruppe 8 Den amerikanske sundhedsrefom 31-05-2010. Indhold"\n1 Indhold Emne... 3 Motivation Indledning Problemfelt Problemformulering og arbejdsspørgsmål Forklaring af problemformulering og arbejdsspørgsmål Begrebsafklaring Metode Analysestrategi Afgrænsning Valg af teori A) Kritik af teori B) Litteraturgrundlag for teori Valg af empiri Projektdesign Kapitelgennemgang Del Sundhedsreformen i historisk perspektiv Problemstilling Den amerikanske uafhængighedserklæring Den amerikanske selvopfattelse Sundhedsreformhistorie Opsummering A) Delkonklusion Teori statslig indgriben i sundhedssystemet Problemstilling Velfærd og velfærdsstater Grunde til statslig indgriben Sundhed et marked? Opsummering Empiri - Det amerikanske sundhedssystem op til reformen Problemstilling Systemet op til reformen Problemer i det amerikanske sundhedssystem Analyse af det amerikansk sundhedssystems problemer Opsummering A) Delkonklusion Del Teori Velfærdsregimer og Sundhedssystemet Problemstilling Det liberale velfærdsregime A. Liberalisme B. Klassisk og neoklassisk økonomisk teori C. Implikationer for sundhedssystemet Det socialdemokratiske velfærdsregime A. Socialdemokratisme B. Keynesiansk økonomisk teori og moderne velfærdssteori C. Implikationer for sundhedssystemet Det korporative velfærdsregime Side 1 af 86\n2 A. Konservatisme B. Korporativ økonomi C. Implikationer for sundhedssystemet Opsummering Empiri - Reformen Problemstilling Vejen til reformen Indholdet i reformen Analyse og fortolkning af reformen Opsummering A) Delkonklusion Del Teori og empiri - Debatten omkring reformen Problemstilling Magtbegreber A) Aktørmagt B) Strukturel magt C) Diskursiv magt D) Sporafhængighed Debatten modstandere og fortalere A) Modstandere B) Fortalere Analyse af debatten Opsummering A) Delkonklusion Konklusion og perspektivering Konklusion Perspektivering Litteraturliste Bilag Side 2 af 86\n3 Emne Denne opgave handler om den nye amerikanske sundhedsreform: om hvorfor der er kommet en reform, dvs. hvilke problemer i det forhenværende system den vil løse; om hvad reformen egentlig indeholder og hvilken retning den trækker det amerikanske samfund i forhold til statens rolle; og til sidst om den heftige debat, der har været i forbindelse med den. Motivation Da vi i dette forår begyndte at interesse os for den nye amerikanske sundhedsreform, var den ikke blevet endeligt vedtaget endnu, men var derimod i stærk modvind og reformen mødte således massiv modstand, specielt fra den republikanske højrefløj. Det var denne store modstand, der i første gang virkelig fangede vores interesse og således kom til at udgøre vores primære undren. Vi havde som danskere svært ved at forstå, hvorfor der var så stor modstand mod en reform, som skulle løse de store problemer, der var og er i det amerikanske sundhedssystem. Efterhånden i processen som vi fik mere viden om reformen, blev vi også meget optagede af, hvordan Obama egentlig ville løse disse store problemer; altså hvad indholdet egentlig bestod i. I forlængelse heraf, hvis reformen gik igennem, hvor omfattende ville ændringerne så blive? Ville statens rolle blive markant større og således nærme sig danske forhold? Reformen gik igennem, men dette gjorde ikke debatten mindre intens, nærmere modsat, og dette gjorde emnet endnu mere spændende. Det er alle disse forhold og tanker, der har gjort, at vi har valgt at skrive et projekt om den amerikanske sundhedsreform. Vi vil sende en særlig hilsen til vores vejleder, Mogens Refsgaard, der har støttet os fra start til slut i processen. Side 3 af 86\n4 1. Indledning 1.1 Problemfelt Søndag d. 22 marts i år blev en ny sundhedsreform vedtaget i USA, som på mange måder er en historisk reform (DR Orientering: ). Reformen har været et af Barack Obamas helt store prestigeprojekter, siden han tiltrådte embedet som USA's præsident for lidt over et år siden (Berlingske: ). Og netop i forbindelse med etårsdagen for hans præsidentskab, har der været meget tale om, at hans popularitet er faldet betydeligt siden han blev valgt. Dette skal ikke mindst ses i lyset af hans arbejde, for at få et nyt sundhedssystem på benene. Reformen har mødt massiv modstand i det meste af USA (Avisen.dk, ), specielt fra den politiske højrefløj. Kritikken går især på, at det er en socialistisk, hvis ikke lige frem kommunistisk, reform, der i øvrigt ikke kan betale sig. Og det er netop denne debat og kritik, der har fanget vores interesse og har startet vores undren. Ud fra et dansk perspektiv har vi svært ved at forstå, hvorfor en reform, der foreslår et sundhedssystem, der ikke er tilnærmelsesvis ligeså offentligt eller omfordelende som det danske, møder så stor modstand i det amerikanske samfund. Hvis man ser på den amerikanske reformhistorie, finder man dog hurtig ud af, at denne modstand ikke kan overraske nogen, da forsøg på at reformere det amerikanske sundhedssystem gentagende gange er løbet ind i problemer. Dette betyder derfor også, at Obamas reform er den første større ændring indenfor sundhedssystemet i mere end 40 år (The New England Journal of Medicine, ). Fælles for alle de forhenværende forsøg er, at de er blevet anklaget for at være et skridt i retningen mod socialistiske forhold. Disse anklager har haft betydning for udformningen af tidligere reformer og for processen omkring de forslag, der er gået igennem. Man er blevet nødt til at modificere forslagene, så de bedre kunne accepteres og i sidste ende vedtages. Dette har også været tilfældet for Obama, der bl.a. er blevet nødt til at droppe sine planer om at oprette et offentligt alternativ til de private forsikringer (Information, ). Da han skal kommentere den endelige vedtagelse, erkender han da også, at reformen ikke er perfekt: Denne lov vil ikke fikse alt, men den er et skridt i den rigtige retning. Det er sådan her, forandring ser ud. Vi frygtede ikke vores fremtid. Vi skabte den, fastslog præsidenten (Berlingske Tidende, ). Obamas primære mål med reformen har fra starten været, at alle amerikanere skal forsikres, hvor der i den nuværende situation er 45,7 mio., der ikke har nogen form for forsikring (Et system i (mange) stykker 2009:34). På begge sider af den politiske skala er der enighed om, at det ikke er tilfredsstillende, at USA bruger mere end dobbelt så mange penge på sundhed pr. indbygger end det gennemsnitlige OECD-land (Et system i (mange) stykker Side 4 af 86\n5 2009:34), og at sundhedssystemet har store sociale omkostninger for de mindrebemidlede, både direkte og i form af, at der ikke er råd til andre sociale ydelser. Tilmed har man været enige om, at det ikke længere skal være muligt for forsikringsselskaber at afvise folk, selvom de ikke mener, det ville være en god forretning at forsikre dem. Markedskræfterne har gjort, at USA har verdens højeste niveau af avanceret medicinsk forskning og behandling, hvis man kan betale for det (Et system i (mange) stykker 2009:34). Netop denne måde at tænke sundhed på, som en vare eller en forretning og noget, der ikke er enhver mands ret, er helt central i problematikken i vores øjne. I Danmark kan alle gå til lægen, når de har brug for det, fordi Danmark har et offentligt system, finansieret over skatterne. På den måde kan man sige, at sundhed i Danmark er blandt mange betragtet som en rettighed. Dette, mener vi, må forholde sig helt anderledes i USA, når en reform, der foreslår et sundhedssystem, der ikke på nogen måde er ligeså statsstyret og finansieret som det danske, møder så stor modstand. Der hersker en helt anden mentalitet, hvor sundhed, ligesom så mange andre ting, er ens eget ansvar. Heri altså også en accept af, at nogen ikke har råd til det og derfor må leve med sygdom eller dårligt helbred. Denne mentalitet har vi enormt svært ved at forstå, mens vi også stiller os kritiske overfor den. Vores akademiske felt ligger mellem den politologiske og den økonomiske samfundsdiskussion om, hvordan sundhedssystemer er indrettet i samfundet og hvordan statens rolle er i det. Hovedvægten ligger på politologi, men der indgår også elementer af sociologi i samfundsanalysen og medievidenskab i diskursdelen af projektet. Formål med denne opgave er at opnå en forståelse for denne tankegang ved, gennem forskellige velfærdsteorier, at undersøge hvilke tanker, der ligger til grund for et system som det amerikanske, både før og efter reformen. Det vil vi gøre ved at se på hvad den økonomiske og sociale baggrund er for behovet for en sundhedsreform i USA, og hvordan det amerikanske sundhedssystem før og efter reformen kan fortolkes ud fra de klassiske velfærdsteorier. Vi ønsker ligeledes at undersøge, hvilke konsekvenser reformen har for statens rolle i USA, og hvilke årsager der kan være til den voldsomme diskussion om sundhedsreformen; Er det forskellige holdninger til velfærdssamfundet der har skabt denne debat? og hvordan har mediedebatten bidraget til diskussionerne omkring reformen? Ved at stille sådanne spørgsmål, mener vi, at vi får en forståelse for problematikken omkring statens rolle i det amerikanske samfund, som netop er det helt centrale i vores projekt, da det netop er statens roller, der er omdrejningspunktet i de forskellige velfærdsteorier syn på økonomien og social retfærdighed. For at indramme alle disse elementer har vi valgt en problemformulering som lyder: Side 5 af 86\n6 1.2 Problemformulering og arbejdsspørgsmål Hvad er baggrunden for den amerikanske sundhedsreform, hvordan kan den fortolkes ud fra nogle klassiske velfærdsteorier, og hvilke årsager kan der være til debatten om den? Denne problemformulering leder frem til følgende mere specifikke arbejdsspørgsmål, der undersøges i de enkelte dele af projektet: 1.a) Hvad er den historiske og sociale baggrund for reformen? 1.b) Hvordan kan man begrunde statslig regulering af sundhedssektoren og hvordan har problemerne i det amerikanske sundhedssystem skabt behov for reform? 2) Hvordan kan reformen fortolkes ud fra forskellige velfærdsregimer, og hvilke konsekvenser har reformen for statens rolle i USA? 3) Hvilke årsager kan der være til uenigheden om reformen, og hvilken rolle har mediedebatten haft? 1.3 Forklaring af problemformulering og arbejdsspørgsmål Problemformulering Vores problemformulering er opbygget af tre spørgsmål, der bygger på to led og en relation (Olsen, Pedersen 2003: 36). Spr.nr 1. led Relation 2. led 1 Hvad er baggrunden for 2 Hvordan kan den fortolkes ud [sundhedsreforme fra n] 3 Hvilke årsager kan der være til den amerikanske sundhedsreform nogle klassiske velfærdsteorier debatten om den Fordi vi har tre spørgsmål i vores problemformulering, i hvilke der ikke springer et umiddelbart problem ud af, så kan man ikke ud fra denne, sige at vi har én bestemt type problemformulering. Grunden til vi har valgt denne opbygning, er fordi vi interesserer os for reformens hele, dvs. ikke bare dens baggrund, dens indhold eller debatten omkring den, men hele den komplekse problemstilling omkring den. På den måde er vores overordnede problemstilling først og fremmest en anomali, fordi reformen er en afvigelse fra normen. Side 6 af 86\n7 Noget nyt. (Olsen, Pedersen 2003: 32). At den er noget nyt er indlysende, men den er samtidig en afvigelse fra normen, fordi reformer for det første er sjældent i USA, i særdeleshed sundhedsreformer, hvor statens rolle udvides. Den bryder altså med en mere eller mindre udpræget opfattelse af statens rolle hos mange amerikanere, hvilket vi naturligvis uddyber yderligere i løbet af opgaven. Endvidere kan man argumentere for, at reformen, eller i hvert fald alle vores perspektiver på den, udgør et paradoks, som er: En anomali, der samtidig problematiserer eksisterende opfattelser (Olsen, Pedersen 2003: 32). Vi problematiserer den ovenfor beskrevne meget udbredte amerikanske opfattelse af staten ved at se på, hvordan det forhenværende udprægede sundhedssystem, der bygger på denne liberale opfattelse, fungerer. Endvidere kritiserer vi implicit denne opfattelse, når vi i slutningen af opgaven bl.a. ser på den markante kritik af reformen, der ofte ikke har meget sammenhæng med reformens egentlige indhold. Forklaring af arbejdsspørgsmål Eftersom vi har tre spørgsmål i vores problemformulering, men fire arbejdsspørgsmål kunne det umiddelbart virke som om, der var et konsistensproblem. Dette er dog helt bevidst, og det er fordi arbejdsspørgsmål 1.a og 1.b begge drejer sig om baggrunden, dvs. problemformuleringens første spørgsmål, mens de to andre arbejdsspørgsmål dog relaterer sig til de to sidste spørgsmål i problemformuleringen, et til hver. Grunden til dette er, at spørgsmål 1.a er til kapitel 3, det historiske kapitel, der ikke indgår i en egentlig analyse, ligesom de andre, men stadig er en del af baggrunden for reformen. I det følgende afsnit forklarer vi arbejdsspørgsmålene nærmere. 1. a) Hvad den historiske og sociale baggrund for reformen? Som sagt udgør dette spørgsmål en del af det første spørgsmål i problemformuleringen omkring baggrunden for reformen. Det er den historiske og sociale baggrund, vi vil se på her. Vi har udvalgt nogle elementer og forhold, vi mener, har en hvis direkte eller indirekte betydning for processen omkring vedtagelsen af denne reform. Det er henholdsvis lidt ældre historie om den amerikanske uafhængighedserklæring, lidt nyere historie i form af tidligere forsøg på at reformere sundhedssystemet og lidt om den amerikanske selvopfattelse. Som sagt kommer dette ikke til at være genstand for en egentlig analyse, men noget der giver én en for forståelse for denne reforms historiske baggrund, hvorfor vi også trækker på det løbende i opgaven, hvor det er relevant. Side 7 af 86\n8 1.b) Hvordan kan man begrunde statslig regulering af sundhedssektoren og hvordan har problemerne i det amerikanske sundhedssystem skabt behov for reform? Dette arbejdsspørgsmål er anden del af baggrunden for reformen, og er det første spørgsmål i problemformuleringen. Her ser vi på det amerikanske sundhedssystem op til reformen og de problemer der er i dette. Problemerne analysere vi på ved hjælp af noget økonomisk velfærdsteori om grunde til statslig indgriben, for på den måde at få en forståelse, for hvad der har skabt behovet for reform. 2) Hvordan kan reformen fortolkes ud fra forskellige velfærdsregimer, og hvilke konsekvenser har reformen for statens rolle i USA? Dette arbejdsspørgsmål hænger sammen med problemformuleringens andet spørgsmål om fortolkning af reformen. Dette vil vi gøre på baggrund tre typer velfærdsregimer, det liberale, det socialdemokratiske og det korporative. Dette gør vi for at se, i hvilken retning sundhedssystemet bevæger sig, hvis det da gør det. Fokus her vil særligt være på, hvilken betydning reformen har for statens rolle i samfundet. 3) Hvilke årsager kan der være til uenigheden om reformen, og hvilken rolle har mediedebatten haft? Dette arbejdsspørgsmål hænger sammen med det tredje spørgsmål i problemformulering om årsager til uenigheden om reformen. Her vil vi se på, hvordan debatten har udspillet sig, specielt igennem, fremtrædende politikeres udtalelser, mens vi også ser på andre gruppers holdninger til den. Disse sætter vi op imod nogle magtbegreber, henholdsvis aktørmagt, strukturel magt og diskursiv magt, for at kunne sige noget om, hvorfor debatten har været så ophedet. Fokus vil her være på diskursanalyse af fortalernes og modstandernes udtalelser. 1.4 Begrebsafklaring I dette afsnit forklarer vi de begreber, som indgår i vores problemformulering og i vores arbejdsspørgsmål: Klassiske velfærdsteorier Med klassiske velfærdsteorier, mener vi de teorier eller tanker og den økonomiske teori, der ligger til grund for de velfærdsregimer, vi bruger i opgaven. Det er henholdsvis de tre gamle hovedideologier, liberalisme, konservatisme og socialisme (herunder socialdemokratisme). Meningen med velfærdsteorier er, at give en teoretisk baggrund til Side 8 af 86\n9 forståelsen af, hvordan de forskellige velfærdsstatstyper adskiller sig fra hinanden, og hvad tankerne bag dem er. Fokus vil primært være på statens rolle i samfundet. For mere om forholdet mellem modellerne og teorien se valg af teori. Debatten omkring den nye reform Med debatten omkring den nye reform, mener vi, den debat, der har kørt lige siden Obama blev valgt til vedtagelsen af reformen og også debatten herefter. Vi redegør for denne proces i indledningen til afsnittet om reformen, mens vi senere går mere ned i debatten og ser på fremtrædende politikeres udtalelser og forskellige interessegruppers holdninger. Statslig regulering af sundhedssektoren Dette hænger sammen med teorien om grunde til statslig indgriben, der tager udgangspunkt i et samfund uden regulering og ser på hvorfor dette ikke fungere i praksis, og dermed hvorfor staten skal gribe ind i markedet, ud fra et økonomisk synspunkt. Her er det så bare ført over på behovet for regulering i sundhedssektoren i USA, som i høj grad er organiseret som et marked, som vi skal se senere i kapitel 5. Velfærdsregimer Her menes de tre typer velfærdsregimer; det liberale, det socialdemokratiske og det korporative. Som sagt med underliggende økonomiske teori, ideologi og syn på statens rolle i samfundet (jf. næste punkt). Statens rolle i samfundet: Statens rolle skal forstås i sammenhæng med velfærdsregimer. Der er tre begrundelser for den offentlige sektors eksistens (Musgrave, 1959): (1) Allokering, (2) Omfordeling og (3) Stabilisering. Med allokering menes der rettelse af markedsfejl, herunder ufuldkommen information, monopol- og oligopoldannelser, ikke-markedsbestemte priser etc.. Med omfordeling menes der fordelingspolitik, velfærdsydelser, omfordeling af ressourcer i samfundet etc. og i denne sammenhæng også, hvor meget ansvar den enkelte borger har i forhold til sin egen situation, særligt i forhold til sundhed. Med stabilisering menes der konjunkturudjævnende politik. Disse tre begrundelser er af forskellig grad alle sammen en del af de tre velfærdsregimers offentlige sektor. Mediedebatten Side 9 af 86\n10 Her menes den debat, der har udspillet sig i medierne, herunder både i aviser og på tv, i forbindelse med reformen. Her ser vi især på fremtrædende politikeres udtalelser, både modstandere og fortalere, mens vi også ser på, hvordan andre gruppers interesser er kommet til udtryk og hvad årsagen til dette kan være. 2. Metode Projektets metode angiver måden at besvare spørgsmålet på skriver Poul Bitsch Olsen i bogen Problemorienteret Projektarbejde (2008: 169). Spørgsmålet han taler om, er problemformuleringen. Vi skal altså se på hvordan vi vil besvare det ovenfor beskrevne spørgsmål, herunder underspørgsmål, samt hvorfor vi har valgt at disponere, som vi har. Vi vil komme ind på analysestrategi, afgrænsning, valg af teori herunder kritik af teori og litteraturgrundlag for teori, valg af empiri, projektdesign og kapitelgennemgang. 2.1 Analysestrategi Som det fremgår af vores indholdsfortegnelse og forklaring af arbejdsspørgsmål består vores opgave af flere dele. Da indholdet og tidshorisonten i disse forskellige afsnit er af relativ forskellig karakter, ligger nogle af dem derfor også op til forskellige analysestrategier og videnskabelige tilgange. Vores indledning og nærværende metode er ikke som sådan analytiske afsnit, hvorfor vi ikke behandler disse her. I forhold til vores historiske afsnit, er hensigten, at vi og læseren igennem nogle udvalgte forskellige centrale elementer i amerikansk historie, får en baggrund for, og indsigt i, problemer med at få gennemført sundhedsreformer. Det er en induktiv tilgang, hvor vi bruger noget specifik historisk empiri, som vi kommer nærmere ind på under empiri, til at slutte noget generelt omkring den amerikanske selvopfattelse. Særligt i forhold til deres syn på frihed, og i forlængelse heraf statens rolle. Altså danner vi en slags hypotese ud fra det. Dette afsnit bliver ikke på den måde genstand for analyse, men mere noget vi trækker frit på i løbet af opgaven, særligt i sidste del omkring debatten om reformen. I vores del 1 ser vi på problemerne i det amerikanske sundhedssystem op til reformen, ud fra velfærdsøkonomisk teori omkring grunde til statslig indgriben. I del 2 analyserer vi reformens tiltag, på baggrund af nogle mere politologiske velfærdsmodeller og teorier. Der er i begge tilfælde altså tale om en udpræget deduktiv tilgang, hvor vi prøver forstå noget specifikt empirisk materiale ud fra nogle generelle teorier. På den måde ser vi også hvilke Side 10 af 86\n11 teorier og regimer, der kan forklare empirien bedst. Igen kommer vi nærmere ind på vores empiri under afsnittet med samme navn. I vores analyse af reformen laver vi tekstanalyse, dog ud fra en bearbejdning af reformens indhold. Dette forklarer vi i empiri. I 3. del vil vi se på hvordan debatten om reformen har været i USA, og hvorfor den har været sådan, med særligt fokus på fremtrædende politikeres udtalelser. Dette ligger op til en diskursiv tilgang, hvor man ser på hvordan der bliver talt om reformen. Hvilke billeder det er de forskellige parter prøver at danne af reformen. Denne analyse bliver ikke så omfattende, da vi ikke har haft undervisning i diskursanalyse og da vores teori, som vi fortæller mere om under teori, er rimelig overordnet. Ligesom i de indledende kapitler, er der heller ikke i konklusionen og perspektiveringen tale om egentlig analyse, hvorfor vi ikke behandler disse videre her. Overordnet om vores opgave kan man sige, at der på den ene side er et realistisk nutidigt niveau, hvor vi prøver at forklare eksisterende problemer i det amerikanske sundhedssystem. Reformen er også en realitet, men fordi dens tiltag går mange år ud i fremtiden og man ikke ændrer et helt sundhedssystem over natten, har vi valgt ikke at fokusere vores analyse på om den løser problemerne, men i stedet hvordan den vil gøre det. Det er derfor vi har valgt den deduktive tilgang her, fordi vi er interesserede i at se hvilken retning det amerikanske samfund bevæger sig i forhold til statens rolle i samme. Fremtidsperspektivet omkring om reformen bliver en succes eller ej, kigger vi på i vores perspektivering, hvor vi også inddrager danske forhold. Udover denne mere realistiske tilgang, har vi som nævnt valgt at, at se på italesættelsen af modstand og støtte til reformen, altså en mere konstruktivistisk tilgang, hvor fokus ikke er hvad der rent faktisk er rigtigt eller forkert, sandt eller falsk, men bare hvordan man taler om den. Dette sammenholder vi så til sidst med vores analyse af reformens indhold. Vi er bevidste om, at vi har mange bolde i luften, men vi mener, at dette er nødvendigt for at give et egentligt billede af den komplekse problemstilling omkring reformen, og forhåbentlig opnå en ny og dybere forståelse for samme. 2.2 Afgrænsning I det følgende skal vi se på nogle af de afgrænsninger vi har gjort i processen. I forhold til emnet, så har vi lige fortalt om hvad vi vil og hvordan vi vil gøre det, hvorfor vi her kun ser på hvad man også kunne have gjort. Først vil vi dog lige kommentere et par metodiske afgrænsninger. Side 11 af 86\n12 I forhold til opbygningen af vores opgave, kunne man også have analyseret det amerikanske sundhedssystem op til reformen ud fra velfærdsregimetyperne og de andre teorier i kapitel 6. Dette har vi fravalgt, da vi havde en klar antagelse om, at det har været udpræget liberalt, hvilket Gøsta Esping Andersen også bekræfter i sin inddeling af lande på regimetyperne. Derfor synes vi det var mere interessant at kigge på problemerne i dette system, da disse naturligvis har en stor del af grunden for, hvorfor der er kommet en reform. I forlængelse heraf kan vi nævne, at i forhold til reformen, så holder vi os fra, at lave en direkte tekstnær analyse af den, da det er en lovtekst, vi derfor ikke mener vi har faglig balast til at kunne analysere på, mens den også er over 2000 sider på engelsk. Dette kommer vi yderligere ind på i afsnittet om empiri. Selvom vi favner bredt i vores opgave, er vi alligevel blevet nødt til at vælge nogle perspektiver fra. Løbende i processen som vi har fået mere viden om emnet, er vi stødt på spændende spørgsmål og vinkler, som vi har haft lyst til at beskæftige os med, men har flere gange måttet erkende, at det ikke har kunnet ladet sig gøre, indenfor omfanget af denne opgave, både i forhold til sidetal og tid. En vigtig og relevant problemstilling i forhold til dette projekt kunne udgøre en diskussion af, hvorfor reformen er blevet vedtaget netop nu. Vi kommer til dels ind på det, i form af vores udlægning af problemer ved den liberale vældfærdsmodel, og hvordan disse problemer muliggør vedtagelsen af en ny reform, men den dybdegående problematisering af om hvorvidt reformer tit gennemføres i krisetider, lader vi ligge. Udover finanskrisen, så er der uden tvivl også noget omkring den praktiske politiske udarbejdelse af reformen, som har haft indvirkning på vedtagelsen. Hvor Clinton administrationens forslag er kendetegnet ved en hvis lukkethed, så har Obama sørget for, at processen er så åben og dermed så legitim som muligt. Dette blev gjort ved kun at opstille otte ledende principper, hvor det så var meningen at der skulle udarbejdes et fælles forslag omkring disse. Legitimitet er så alligevel gået hen og blevet et kritikpunkt fra flere republikanere i forbindelse med den endelige vedtagelse af reformen, hvor Obama er blevet nødt til at gennemføre reformen med simpelt flertal, for at få den igennem. Vi afholder os også fra at lave en komparativ analyse af henholdsvis USA s og Danmarks sundhedsvæsen, hvilket kunne have været spændende. Vi har fravalgt det, da det vil være yderst krævende og svært for os at sammenligne et system, der på nuværende tidspunkt ikke er implementeret i USA. Side 12 af 86\n13 2.3 Valg af teori I vores tre analysedele har vi ligeledes tre forskellige teoretiske kapitler. I begyndelsen første del ser vi på lidt teori omkring hvad velfærd og velfærdsstaten er. Dette afsnit er med, fordi vi beskæftiger os med velfærdsteori og det vil give læseren en god baggrundsviden inden de næste kapitler. Det teori vi bruger videre i analysen i kapitel 5 fra kapitel 4, handler om grunde til statslig indgriben. Dette er primært økonomisk teori, der tager udgangspunkt i et samfund uden nogen regulering eller statslig indgriben og ser på hvorfor dette ikke fungere optimalt, og dermed hvorfor staten i nogle situationer skal gribe ind. Denne teori bruger vi til at analysere problemerne i det amerikanske sundhedssystem før reformen, da USA, som sagt, jo som udgangspunkt er et liberalt velfærdsregime, men med store problemer. Til 2. del tager vi udgangspunkt i Gøsta Esping-Andersens tre velfærdsregimer, den liberale, den korporative og den socialdemokratiske. Disse regimetyper er ikke egentlig teori, men mere overordnede modeller, der kan bruges til at klarlægge forskellige typer velfærdssamfund, hvorfor det også er sådan vi bruger dem, når vi kigger på tiltagene i reformen; til at forstå hvilken retning det amerikanske sundhedssystem, og dermed samfund er på vej i. Som man kan høre på navnene i velfærdsregimerne, og som vi skal se i kapitel 6, har de et vist ideologisk tilhørsforhold, hvorfor vi har valgt at udbygge dem med nogle ideologier, henholdsvis liberalisme, konservatisme og socialdemokratisme. Endvidere bygger tankerne bag disse modeller på nogle forskellige økonomiske overbevisninger, hvorfor vi også har valgt at tilføje noget om disse. Det handler om klassisk og neoklassisk økonomisk teori, keynesianisme og korporativisme. Meningen med dette er, at få en større forståelse for argumenterne for de forskellige typer, mens det også giver os et stærkere teoretisk fundament til vores analyse af indholdet i reformen, og til dels debatten om samme. Til del 3 bruger vi forskellige magtbegreber, herunder aktørmagt, strukturel magt og diskursiv magt, samt sporafhængighed til at se på debatten omkring reformen. Disse beskriver forskellige måder at udøve eller besidde magt på. Det er især diskursiv magt vi kommer til at bruge i forhold til at se på hvordan især republikanerne og demokraterne har udtalt sig. De andre begreber bruger vi på nogle andre samfundsgrupper, der ikke har været så meget fremme i debatten, men alligevel har markante interesser i om reformen gik igennem eller ej. A) Kritik af teori Vi vil i dette afsnit fremhæve den kritik man kunne rette mod de valgte teorier, som blev Side 13 af 86\n14 beskrevet ovenfor. I forhold til opgavens første del, og den økonomiske teori omkring grunde til statslig indgriben, kan man kritisere teorien for, at den udelukkende tager højde for det økonomiske perspektiv. Der er således ingen social dimension der kan begrunde statslig indgriben, men kun økonomiske i form af allokering, stabilisering og omfordeling. Bogen med denne teori har dog i andre kapitler taget højde for den sociale dimension, men dette vil vi først gøre brug af i kapitel 6 omkring velfærdsregimerne. Der kan også rettes en kritik imod teorien omkring velfærdsregimerne. Vi har valgt at bruge Gøsta Esping-Andersens definitioner af velfærdsregimer, og kritikken kunne rettes imod, at de alle er meget overordnede. Dette er vi klar over, og vi er også klar over at intet samfund vil kunne kategoriseres direkte efter disse regimer, da de som sagt ikke går ned i detaljer omkring det enkelte samfund, men blot fungerer som modeller. I forlængelse af dette kan man sige at regimerne, og specielt deres ideologiske og økonomiske teoretiske rødder, er mere normative i deres fremstilling. Således har alle disse regimer et indbyrdes modsætningsforhold, og gennemgangen af disse i kapitel 6, kommer på den måde til at udgøre kritikken af regimerne, både eksplicit og implicit. I forhold til de anvendte teorier omkring debatten, er de fremstillinger af magtbegreber, som vi har valgt i samarbejde med vores vejleder, relativt enkle og overordnede. Dette er vi klar over, og det er også hensigten, at de ikke skal bruges til en dybdegående analyse, men nærmere en overordnet snak omkring debatten. B) Litteraturgrundlag for teori Poul Bitsch Olsen & Kaare Pedersen: Problemorienteret projektarbejde en værktøjsbog: Denne bog har været vores guideline til projekthåndværket. Den har fungeret som støtte og værktøjskasse. Nicholas Barr: Economics of the Welfare State: Denne bog har været fundament for den økonomiske teori i kapitel 4 om grunde til statslig indgriben og den økonomiske analyse af USA gamle sundhedssystems problemer. Det er en 400 siders lang bog på engelsk om teorien bag velfærdsstatens økonomi og social retfærdighed i samme. Gøsta Esping-Andersen: The Three World of Welfare Capitalism: Denne bog har været vores teori til kapitel 6. Bogen er en komparativ analyse af 18 udvalgte nationer, hvor forfatteren forklarer forskellene i de velfærdsregimer, som nationerne har opbygget. De tre regimetyper er det liberale, det korporative og det socialdemokratiske. Gøsta Esping- Andersen er dansker, professor i sociologi, og anerkendt samfundsforsker. Side 14 af 86\n15 Jesper Jespersen: Introduktion til makroøkonomi: Denne bog har været med til dannelse af vores teoretiske fundament for de økonomiske begreber, som danner baggrund for den økonomiske forståelse af velfærdsregimerne samt grunde til statslig indgriben. Søren Christensen og Poul Erik Daugaard Jensen: Kontrol i det stille: Vi har anvendt denne bog i kapitel 8, som det teoretiske grundlag for diskursanalysen. Vi inddrager desuden et uddrag af Jacob Torfing om begrebet sporskifte. Vi bruger de forskellige magtbegreber til en analyse af diskursen i debatten, og forsøger på den måde at forklare hvordan de forskellige aktører har forsøgt at påvirke om reformen blev vedtaget eller ej. Vi har haft generelle problemer med at anskaffe den nødvendige litteratur og på de rigtige tidspunkter. USA s sundhedsreform er et meget populært emne, ikke bare på RUC, men over hele landet, da der har været reserveringskø på bøger bestilt via databasen, bibliotek.dk, der er de danske offentlige bibliotekers database. Desuden er der ikke nogle af RUC s studerende, der har uploadet projekter om sundhedsreformen til Roskilde Universtetsbiblioteks database, så dermed har vi ikke kunne søge inspiration til specielt førstehåndskilder gennem dem. Side 15 af 86\n16 2.4 Valg af empiri Ligesom der er tre typer teori, en til hver analysedel, så er der også tre overordnede empiriafsnit, samt lidt til det historiske afsnit og perspektivering. Gennemgående for alt vores empiri er, at det er sekundær empiri, idet vi ikke selv har været ude og producere eller indsamle empiriske oplysninger, men i stedet bearbejder eksisterende empirisk materiale af forskellig art. Det er disse vi skal se på i det følgende. I 3. kapitel om reformen i et historisk perspektiv har vi brugt tre forskellige historiebøger. Disse er alle tre hovedsageligt historisk beskrivende, især Arild Hvidtfeldts Nordamerika (1976), som afsnittet om uafhængighedserklæringen bygger på. John Duffys The sanitarians - a history of American public health (1990), som reformhistorien op til Clinton bygger på, er en smule mere analyserende og konluderende, mens dette dog er endnu mere fremtrædende i den tredje bog, USA historie og identitet (2000) af Niels Bjerre Poulsen, som vi har skrevet afsnittet om den amerikanske selvopfattelse du fra. Således kan man sige, at denne empiri er kvalitativ historisk analyse, som vi først og fremmest har sorteret i og redegjort for, og til sammen bruger til at slutte noget generelt ud fra. I øvrigt bygger beskrivelsen af Clintonadministrationens sundhedsreformforsøg på en kvalitativ analyse i artiklen Reformen der faldt på gulvet fra Berlingske Tidene fra I forhold til vores empiri til kapitel 5 om sundhedssystemet op til reformen, har vi to afsnit, henholdsvis om opbygningen af systemet og om problemerne i det. Til redegørelsen for opbygningen så er informationerne til dette primært fundet på Kaiser Family Foundations hjemmeside, der er en officiel ikke profitorienteret organisation, der levere statistisk materiale til politikere og lign(kaiser Family Foundations ). Udover det har vi supleret med nogle tal, eller kvantitative data, fra forskellige artikler, herunder særligt Et system i mange stykker (Ræson nr 4, 2009). De empiriske kvantitative data til beskrivelse af problemerne bygger også på diverse artikler og rapporter fra OECD, mens vi også har set på kvalitative vurderinger af problemerne, i forhold til markedsfejl osv., som inspiration til analysen af problemerne. Reformen er en lov på over 2000 computerskrevne sider i juridisk og teknisk sprog på engelsk. Dette mener vi ikke, at vi har egenskaberne til at kunne læse og forstå. Derfor har vi i stedet, som inspiration, kigget på forskellige artikler, både amerikanske og danske, der fortæller om indholdet i reformen. Dette har vi brugt til at opstille nogle overordnede punkter for, hvad reformen går ud på og har således bidraget til at indføre os i reformens indhold. Dog passede informationerne ikke altid med hinanden på kryds og tværs af Side 16 af 86\n17 artiklerne, sandsynligvis fordi forskellige aviser fokuserer på forskellige ting. Derfor har vi fundet frem til et resumé af reformen samt en tidslinje for, hvornår de forskellige tiltag i reformen skal gå igennem, fra Kaiser Family Foundation (bilag A og B). Ud fra disse har vi revideret vores overordnede punkter, tilføjet nogle, og konkretiseret dem. Under analyse af reformen vil vi yderligere komme ind på specifikke tiltag for, hvordan man rent praktisk vil gennemføre tiltagene. Men det er altså bevidst, at det holdes på en mere overordnet, principielt niveau, da vi for det første ikke mener, at vi er i stand til at vurdere de mere tekniske dele af indholdet, mens dette heller ikke er det interessante i vores problemstilling omkring hvordan statens rolle i det amerikanske samfund ændrer sig med reformen. Kort om afsnittene om implikationer for sundhedssystemerne under de forskellige velfærdsregimer, kan vi fortælle, at vi har hentet inspiration til disse, ved at kigge på kritik af sundhedssystemet i nogle af de lande Esping Andersen siger, høre under regimetyperne. Det drejer sig om USA for det liberale velfærdsregime, Danmark under det socialdemokratiske og Tyskland under det korporative. Her har vi både kigget på sammenlignende kvantitative data i rapporter og kvalitative vurderinger i artikler. Til kapitel 8 om debatten om reformen har vi indsamlet udtalelser fra diverse artikler, tvdebatter og taler. Disse bliver som sagt genstand for en magtanalyse, særligt magtdiskursanalyse, som skal hjælpe os til at svare på, hvorfor debatten har været så intens, og evt. til at forstå hvorfor den er gået igennem. Vi har ikke lavet en stor kvantitativ indsamling af artikler i et bestemt tidsrum og sorteret dem i fortalere og modstandere, men derimod sikret os en hvis grad af repræsentativitet ved at tage fat i nogle meget prominente politikeres udtalelser, herunder især Obamas. Han og ledende republikanere er dem, der har fået mest spalteplads og tv-dækning i debatten, mens de også i høj grad er meningsdannere, hvorfor vi mener de udtalelser vi har valgt, giver et reelt billede af debatten. I forhold til afdækning af andre gruppers mening om reformen har vi fundet udtalelser, der hvor det var muligt, mens vi har lænet os op af eksperters vurderinger med f.eks. forsikringsselskabernes interesse, da det ikke har været muligt at finde direkte kilder til disse. Dette er, som vi skal se i kapitel 8, ikke tilfældigt, mens sandsynligvis en del af deres taktik, fordi de har andre måder at udøve magt og få indflydelse på. Perspektiveringen skal give et billede af fremtidsudsigterne for reformen, i forhold til om den bliver en succes eller ej. Der er forskellige forhold, der kan have indvirkning på dette, som vi skal se. Disse forhold har vi til dels selv kommet frem til under arbejdet med reformen, mens vi også ligger os op af kvalitative vurderinger i et par artikler, som vi mener giver et godt og velargumenteret bud på dette. Side 17 af 86\n18 2.5 Projektdesign Problemformulering: Hvad er baggrunden for den amerikanske sundhedsreform, hvordan kan den fortolkes ud fra nogle klassiske velfærdsteorier, og hvilke årsager kan der være til debatten om den? Arbejdsspørgsmål: 1a) Hvad den 1b) Hvordan kan 2) Hvordan kan 3)Hvilke årsager historiske og man begrunde reformen kan der være til sociale baggrund statslig regulering fortolkes ud fra uenigheden om for reformen? af de klassiske reformen, og sundhedssektoren velfærdsteorier, hvilken rolle har og hvordan har og hvilke mediedebatten problemerne i det konsekvenser haft? amerikanske har reformen for sundhedssystem statens rolle i skabt behov for samfundet? reform? Erkendelsesspørgsmål: At opnå indsigt i At opnå At vise hvor den At opnå indsigt baggrunden for forståelse for nye reform kan i debatten reformen begrebet fortolkes ud fra omkring den velfærd for teori nye reform statslig regulering At opnå At undersøge At vise den forståelse og hvordan statens skabte diskurs begrunde rolle ændre sig med mellem debat behovet for en den nye reform og virkelighed nye reform. Herunder at begrunde statslig regulering i det amerikanske sundhedssystem Side 18 af 86\n19 Konkret spørgsmål: Hvilken rolle Hvordan Bevæger USA sig, Hvilke spiller den definerer man med den nye argumenter har amerikanske velfærd og i reform, imod en der været imod uafhængighedse forlængelse mere reformen? rklæring for den heraf hvad er socialdemokratisk Hvilke amerikanske problemerne velfærdsmodel? argumenter har mentalitet ved det liberale Hvordan skal man der været for omkring frihed? system? karakterisere det reformen? Hvad er liberale, det Hvordan ser det Hvordan har de amerikanske sundhedsreform er udviklet sig gennem tiden? præmisserne for statslig regulering? socialdemokratiske og det kooperative velfærdsregime? Hvordan ændres statens rolle med politiske diskurs ud i forhold indholdet af den nye reform? den nye reform? Dataanvendelse: Beskrivende Økonomisk Ideologiteori Citater og gennemgang via teori, samt uddrag fra litteratur beskrivende og avisartikler og filosofisk afsnit tv-klip omkring velfærd. Opstiller Bearbejdning af Magtteori problemstillinger resume og for det gamle tidslinje for den system nye reform Konklusion: Uafhængighedser Det liberale Den nye reform Både reformens klæringens system er i er en hybrid af fortalere og værdier om praksis for dyrt alle tre modstandere personlig frihed og for mange velfærdsregimer, forsøger at er stadig at finde borgere er ikke dog ses flest træk påvirke i moderne forsikrede, dette fra det liberale diskursen i hver Side 19 af 86\n20 amerikansk skyldes regime deres retning. mentalitet markedsfejl som manglede information m.m. Obama har Sundhedsreforme r har gennem tiden mødt massiv modstand Den amerikanske stat får på nogle område en mere omfordelene rolle formået at ændre sporskiftet med vedtagelsen af reformen Diskursen stemmer ikke overens med det virkelige indhold i reformen 2.6 Kapitelgennemgang Vores opgave er endt med at have en klar struktur for os, dette ønsker vi selvfølgelig også at den har for læseren. Derfor vil vi med en kort kapitelgennemgang, fortælle hvad kapitlerne indeholder og som en kort indledning forklarer strukturen: Vi vil ikke gennemgå kapitel 1 og 2 i dette afsnit, da dette blot vil være en gentagelse af det der lige er blevet læst og ikke bidrager til det samlede overblik. Kapitel 3: Her vil vi komme ind på amerikansk historie, som vi mener, er væsentlig i forhold til at forstå modstanden mod reformen og statens rolle i USA, som vi kigger på sidst i opgaven. Kapitel 4: I dette kapitel vil vi gennemgå noget velfærdsøkonomisk teori omkring grunde til statslig indgriben i et samfund med et frit marked. Dette vil fungere som det teoretiske grundlag i kapitel 5 til analysen af problemerne i det nuværende sundhedssystem i USA (kun få af reformens tiltag er gået igennem endnu og har ikke fået reel effekt endnu). Kapitel 5: Vi vil forstå hvilke problemer, der har været ved det amerikanske sundhedsvæsen, ved at Side 20 af 86


Verificeret 5% - AllPop Art Rabatkode Maj 2022\nAllPop Art Rabatkode Maj 2022\nBesøg AllPop Art\nAktiv AllPop Art Rabatkode Maj 2022\nVerificeret 5% rabat på din ordre på AllPop Art\nBrug koden og få 5% rabat på din ordre på AllPop Art.\nGratis Foto Konsultation på AllPop Art\nStart nu med AllPop Art og få en gratis fotokonsultation.\nKæledyr Kunst Under $225 på AllPop Art\nShop og få Kæledyr Art under $225 på AllPop Art.\nAllPop Art •Tilmeld\nTilmeld dig nyhedsbrevet til specialtilbud og kampagner på AllPop Art\nTilmeld dig nyhedsbrevet for særlige tilbud og kampagner på AllPop Art.\nPopulære AllPop Art Rabatkode Maj 2022\nGratis Foto Konsultation på AllPop Art ******** 21st Jul 2021 1\nAllPop Art Officiel hjemmeside\nHvordan bruger jeg min AllPop Art kuponkode?\nVælg den kuponkode ovenfor, du vil bruge. For eksempel, hvis du leder efter 10% rabat på ordrer på, AllPop Art så find kuponkoden fra vores hjemmeside, og klik på Få kupon for at afsløre koden.\nKopier den kuponkode, der vises til dig. Du har brug for denne kode og føje den til indkøbskurven af AllPop Art for at fjerne en del af omkostningerne ved din samlede ordre og få rabatten.\nFind de varer, du gerne vil købe på, AllPop Art og føj dem blot til din indkøbskurv. Når du er færdig med at surfe og købe, skal du gå videre til trin 4 for at hente din rabat.\nTrin 4: Indtast koden ved AllPop Art kassen\nNu hvor du har kuponkoden kopieret, skal du blot indsætte den i boksen på AllPop Art hjemmesiden, der siger rabat, promo, kupon eller salgsfremmende kode i kassen.\nAllPop Art Penge-besparende tips\nHer er nogle gode tips og tricks til ekstra besparelser på AllPop Art:\nBesøg altid og tjek LoveCoupons.dk for de seneste pengebesparende kuponkoder og tilbud på, AllPop Art før du er færdig med dit køb.\nDeltag i AllPop Art nyhedsbrevet for at få de bedste tilbud, pengebesparende kampagner og eksklusive tilbud sendt direkte til din indbakke.\nSørg for at tjekke salgsafsnittet og rabatsektionen på AllPop Art hjemmesiden for de nyeste kampagner og rabattilbud.\nFølg AllPop Art på sociale medier for at holde dig opdateret med deres nye ankomster og tilbud.\nTilmeld dig LoveCoupons.dk nyhedsbrev for vores seneste ugentlige kuponer til mærker som AllPop Art og mange flere.\nHvordan kan jeg få en kuponkode til AllPop Art?\nVores team her på LoveCoupons.dk tilbringe timer hver dag på udkig efter de bedste AllPop Art kuponkoder. Det betyder, at hvis der er en AllPop Art kuponkode tilgængelig, er der en god chance for, at LoveCoupons.dk holdet vil gøre deres bedste for at liste den her for dig. Tjek vores liste over tilbud ovenfor for de bedste AllPop Art kuponkoder, vi har fundet.\nHvordan indløser jeg min AllPop Art rabatkode?\nScan vores liste over kuponkoder og klik på knappen „Få kode“. Der vises en kode på din skærm, og AllPop Art hjemmesiden åbnes i en ny fane. Indtast kuponrabatkoden ved AllPop Art kassen, og din rabat vil automatisk blive anvendt.\nHvordan bruger jeg en kuponkode på AllPop Art?\nLoveCoupons.dk Holdet bruger meget tid på at indsamle de bedste og nyeste AllPop Art kuponkoder. Holdet forsøger også at liste, hvordan man bruger AllPop Art kuponkoder. Læs indholdet, som vores team skriver for at få flere oplysninger.\nHvor ofte AllPop Art frigiver salgsfremmende koder?\nTak fordi du besøger LoveCoupons.dk på din jagt efter AllPop Art kupon- og kuponkoder og andre pengebesparende tilbud. Vi håber, at en af vores 4 AllPop Art kuponer og tilbud om Maj 2022 hjælp du spare penge på dit næste køb. Når du besøger, kan LoveCoupons.dk du være sikker på, at vores team har søgt højt og lavt for at finde alle tilgængelige AllPop Art tilbud. Dette omfatter kontrol af de AllPop Art sociale konti som Facebook, Twitter og Instagram, besøg blogs og fora relateret til AllPop Art, og endda kontrol af andre top kupon sites for de nyeste AllPop Art kuponkoder.\nNår du handler online for AllPop Art, er det en god idé altid at besøge os her på, LoveCoupons.dk før du er færdig med din ordre. LoveCoupons.dk Holdet gemmer vores besøgende tusindvis af pund hver måned, hvoraf mange aldrig vidste AllPop Art rabatkoder var tilgængelige, før de besøgte vores hjemmeside. Nu hvor du ved, hvor nemt det er at spare på AllPop Art med vores promo og kupon koder, bogmærke LoveCoupons.dk og altid tjekke os ud før du checkout.\nHvis du er AllPop Art på udkig efter mere end blot kuponkoder, giver LoveCoupons.dk vi her kuponer og rabatter til tusindvis af andre populære mærker og detailhandlere. Tjek vores AllPop Art relaterede butikker, eller besøg vores hjemmeside for at søge i vores database med tusindvis af kuponkoder.\nAllPop Art Forsendelsesoplysninger\nAllPop Art skibe til Australien, New Zealand, Det Forenede Kongerige, Irland, Indien, Malaysia, Singapore, Filippinerne, Hongkong, UAE, Canada, USA, Argentina, Østrig, Belgien, Brasilien, Bulgarien, Chile, Kina, Colombia, Kroatien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Indonesien, Italien, Japan, Letland, Mexico, Holland, Norge, Peru, Polen, Portugal, Rusland, Slovakiet, Slovenien, Sydkorea, Spanien, Sverige, Schweiz, Thailand\nAllPop Art var en bevægelse, der opstod i slutningen af 1950’erne i England og USA som en reaktion mod abstrakt ekspressionisme kunst, som de betragtes som tom og elitær.\nDet fælles element i AllPop Art bevægelsen er ikke en lignende stil eller teknik i kunstværkets sammensætning, men et fælles tema blandt alle de stykker, der produceres i denne æra.\nHer på LoveCoupons.dk, kan vi godt lide at spare dig penge, uanset hvor vi kan. Så det er derfor, vi søger og indsamler alle de nyeste pengebesparende kuponkoder, salgsfremmende koder, rabatkoder og tilbud til AllPop Art vi kan finde.\nLoveCoupons.dk er her for at hjælpe dig med at strække dine penge lidt længere. Så før du går over til AllPop Art hjemmesiden, tag et godt kig på alle vores penge besparende tilbud for at se, hvad du kan spare.\nAllPop Art Links til sociale medier\nTilbud til AllPop Art blev sidst opdateret: 21 juli 2021\nKategorier relateret til AllPop Art\nSvarende til AllPop Art\nDe bedste AllPop Art kuponrabatkoder, rabatkoder, kampagnekoder, tilbud og tilbud kan findes på LoveCoupons.dk


vidunderlig Søg Job I Føtex Design 2018 - loveandelegance\nvidunderlig Søg Job I Føtex Design 2018\nsøg job i føtex Når du fastsat at øge din ejendom, kan man overbelastet af hver eneste af de ting du kan gøre at gøre din ejendom ser langt bedre. Efter der er ingen grund at gøre alt på, alligevel. Her er nogle ting du kan gøre til fremhæve dit eget hjem uden at bruge overdreven dollars eller tager for meget på.\nDen mindre rummet, større afgørende det er at prøve at bruge fleksible møbler. Snarere end sofa, overveje at bruge osmannerne. Det kan bruges til sidder eller en køkkenbordet, og du vil selv gemme produkter inden for, når det starter. Hvis du bruger nogle ting der kunne være dekoration og også kan gøre brug af du kan gøre allerbedst din stue.\nBrug spejle når designe din egen home. Spejle kan være ganske praktisk, især hvis du lever i en lille værelse. A forfængelighed spejl på én eller to væg plads er ikke bare problemfri til fastsættelse din hårtop på farten. De kunne også levere den illusion af mere værelse. En enkelt strategisk sætte forfængelighed spejl er i stand til at gøre magic for åbning et værelse.\nRådføre sig med venner inden at tage på de projekt. Dette bør hjælpe dig at erhverve tips der du kan ikke forestille sig, som du kan indarbejde til din venture. Også, dette tillader dig at mindske sandsynligheden for generere en fejl som en anden muligvis område det.\nBrug farverige materialer tilføje lidt liv til en kedelig plads. Flere smide puder eller måske en smide en farvestrålende materiale kunne tilføje hurtig tiltrække en eller andet kedeligt placere. Bære den tema med nogle kunstværk eller endda en vase af blomster fremvisning den samme farve, koblingssalg rummet kollektivt.\nJob: Føtex Hobro Søger Nye Kollegaer… | Hobro Portalen køkken vidunderlig Søg Job I Føtex Design 2018 by hobroportalen.dk\nTo Posthuse Bliver Samlet Hos Føtex I Esbjerg – Retailnews vitrineskab Søg Job I Føtex by f.nordiskemedier.dk\nKarrieremuligheder: Elev Til Service Og Bager, I Føtex Guldsmedgade dekoration Søg Job I Føtex by dsg.plateau.com\nFinde møbler thats område bevidst hvis du ved hjælp af en lille boligareal. Hvis du ikke besidder den værelse for en inviterede plads, Køb en møbler eller futon der kunne udvikle sig til en seng møbler, f.eks. Søger en madlavning område middagsbordet der kan oprulles op hvis du ønsker tilføjet opholdsstue. Du på ingen måde gerne din hus til virkelig føler overfyldt. Værelse følsomme hjem møbler kan hjælpe en lille residence lyst en stor 1.\nOprette din møbler smart. Gå gå omkring din mellemrum og overveje forskelligartede veje: kunne du nemt spænder fra en enkelt placere mod de andre? Møbler må ikke være inde i din måde, alligevel nogle elementer skal være lavet vigtigste hvis du gerne udvikle en tema eller eventuelt en skygge mønster baseret på et ark møbler.\nEn utrolig hjem design idé er at begynde i det små. Efter masser af mennesker er bange for Boligindretning simpelthen fordi de føler de gøre det hele på. Du kunne begynde lille, ligesom picking en lys eller kaffe tabel , du vil som. Du kan dem operere efter dette.\nNu du se hver eneste af de ting du kan gøre at skabe dit hus mere smukke, søg job i føtex kan du få flytter et projekt. Investere noget tid og sørg for at udføre et skridt samtidig, at sikre den afsluttet ser er én ting din husstand kan drage fordel af. Held!\nTagged søg arbejde i føtex, søg job i bilka, søg job i bilka horsens, søg job i bilka odense, søg job i bilka randers, søg job i bilka uopfordret, søg job i bilka viborg, søg job i føtex, søg job i føtex randers, søger job i føtex\nPrevious post tilbehør Blue Energy Svindel ideer 2018\nNext post vidunderlig Hvor Lang Tid Tager En Begravelse Design 2018


Vi vægter højt at børnene får en viden og kendskab til den natur, de er omgivet af og vi ser mange muligheder i naturen som oplevelses- og læringsrum for børnene.\nVi arbejder med at børnene får erfaring med og mulighed for lege og sanse naturen. Når børn har mulighed for at være i, sanse og opleve naturen på alle årstider, i forskelligt vejr og terræn, styrkes deres sanseapparat og motoriske udvikling. Naturen er en enestående legeplads for både sind og krop. Når børnene leger i naturen, får fantasien og det sociale samspil med andre spillerum og børnene udfordres på både motorik og sanser.\nVed at komme ud i naturen og få kendskab til at færdes og bevæge sig i den får børnene mulighed for at udvikle deres lege, nysgerrighed og fantasi. Gennem børnenes erfaringer med naturen får de en forståelse og udvikler et ansvar for at passe på omgivelserne. At bruge naturen som eksperimentarium og legerum danner børnene ligeledes grundlag for en varig interesse, respekt og ansvarlighed for naturen og miljøet.\nVi bruger i børnehaven og i vuggestuen naturen på forskelligvis og har gode muligheder for at bruge den natur, som omgiver os. Sø, skov, vandløb, hede og bakker er tæt på vores børnehus og her tager vi ofte på turer til. Vi er 2 gange om året ude i Kryb i Ly, som er et fantastisk sted ude i en lille skov, hvor børnene kan fordybe sig i undersøgelsen af smådyr, udforske og lege med de materialer, som findes i naturen.\nDerudover bruger vi vores legeplads, som giver rum for andre natur oplevelser.\nVi har stor opmærksomhed på børnenes motoriske udvikling, idet det er væsentligt, at de helt fra starten har en veludviklet motorik.\nI kontakten med nærværende voksne og andre børn, motiveres de til at bruge kroppen. Vi giver børnene fred til leg og fordybelse. Vi skaber rammerne for leg og lader børnene udfylde dem, for det er for en stor del gennem legen, at børn udvikler sig motorisk.\nAktiviteter foregår så vidt muligt ikke siddende ved bordet. Vi mener, at børnene skal bevæge sig mest muligt. Vi gør børnene til aktive deltagere i hverdagen ved at motivere til deltagelse, giver dem mindst mulig af unødig service. Det gør sig eksempelvis gældende ved måltider, puslerum, toiletbesøg og garderoben, hvor børnene opfordres til være aktivt deltagende. De lærer et kravle op på og baglæns ned fra puslebordet og til selv at tage deres tøj af og på. De bedste rammer for dette skabes, når børn får ro og rum til at udfolde sig og prøve til selv.\nVi giver derved børnene erfaringer med kroppen og styrker således deres motoriske udvikling. Vi prioriterer tid til, at børnene selv klarer påklædningen og de opfordres til at kunne selv med de voksnes støtte og opmuntring.\nSe SMTTE på vores forløb i Kryb i Ly


Relancering af mig selv? - Blog cornflaky - Jubii Debat\nRelancering af mig selv?\nEn blog af cornflaky\nJa, jeg står jo for at skulle vende hjem til Århus som nyuddannet cand.ling.merc og efter ti år på djævleøen.\nVed ikke helt hvordan jeg har det med at skulle flytte, for jeg glæder mig rigtig meget til at komme til Århus, min familie og de venner jeg stadig har kontakt med, men det bliver godt nok også mærkeligt. Kommer til at savne Kbh rigtig meget, og selvfølgelig også menneskene her..... Så det er lidt af en tvetydig følelse...\nMen som min søster sagde, så flytter jeg jo over til en hel ny bunke mænd! Og ja ja, granted, jeg havde en mere eller mindre "vild" periode på det område hele sidste år, men det er vel også fair nok, når man lige var kommet ud af syv års fængsel (aka forhold).\nOg jeg har da overvejet om jeg skal relancere mig selv som en good girl, men kan ikke helt finde ud af om grunden til at jeg kun har været sammen med en fyr i år er fordi jeg ikke har haft lyst eller om det er fordi mulighederne ikke har været der....? Har godt nok afvist et par fyre som jeg før har været sammen med, så lysten har vel egentlig ikke været der... Eller også er det bare fordi de er max nederen mennesker...\nNr. 1 har lige boet en periode i Mexico med indianere og er nu pludselig selv indianer inkl åndesyn og det hele. Desuden har han ved et uheld gjort sin lesbiske veninde gravid og skal være far om et halvt år - nej tak!\nNr. 2 skulle sove hos mig efter en fest i vores lejlighed. I løbet af natten vækker han mig så med ordene: Den er helt stiv! Jeg vendte mig bare om og svarede: Nå, den må du sgu selv klare.\nNr. 3 ville jeg faktisk gerne have knaldet... Hvis det ikke lige var fordi han havde sovet mellem mig og min søster og hun kun lige havde forladt rummet for at ryge en smøg... Hvad tror du selv mester!?\nI det hele taget burde jeg faktisk koncentrere mig lidt mere om at pakke og søge job end at tænke på fyre.... Men det er bare ved at være længe siden, you know.....\nNæste indlæg Puh man er blevet voksen....


Sådan bruger du Bitcoin Gold med Ledger Nano S | MyCrypto\nSådan bruger du Bitcoin Gold med Ledger Nano S\nHvis du ejer en meget praktiske og relativt billige hardware wallet Ledger Nano S (klik her for at købe), så er der endelig gode nyheder omkring Bitcoin Gold. Det er nu muligt at få adgang til dit Bitcoin Gold – der har længe været spekulation omkring, hvornår og hvordan man skal gøre det. Derfor kommer der nu en guide på dansk, med mine egne screenshots. Denne guide tager dog udgangspunkt i Ledgers officielle udmelding.\nBitcoin Gold-netværket er på nuværende tidspunkt (d. 24.11.2017) ikke stabilt, og derfor gøres alt (som sædvanligt) på eget ansvar. Vær dog ekstra opmærksom her!\nSådan gør du, hvis du har en Ledger Nano S\nKorrekt version af Chrome-udvidelsen\nLedger Nano S’ firmware\nInstaller Bitcoin Gold\nÅbn den almindelige Bitcoin Wallet\nDu har nu adgang til Bitcoin Gold\nSådan gør du, hvis du har en TREZOR\nTop 10 Exchanges (volumen)\nNedenstående vil være en step-by-step guide til at få dit Bitcoin Gold på en Ledger Nano S.\nDu skal sørge for, at du har den nyeste version af Ledgers Chrome Wallet til Bitcoin (v1.9.9). Som udgangspunkt skulle dit Chrome automatisk opdatere udvidelsen. Hvis ikke, så kan det måske hjælpe at geninstallere udvidelsen til Chrome.\nDet er vigtigt, at din Ledger har firmware v1.3.1. Har den ikke det, så skal du opdatere din enhed.\nNu skal du åbne “Ledger Manager”, efter at du har tilsluttet din Ledger til din computer. Her ruller du så helt ned og installerer Bitcoin Gold. Du skal bekræfte installationen på din enhed, ellers installerer den ikke noget.\nPå din PC åbner du Bitcoin Wallet, som du kender det. På din enhed vælger du Bitcoin Gold. Du vil blive bedt om at vælge mellem Legacy, SegWit eller I Don’t Know. Her skal du ikke trykke på dem! Du skal trykke på “BTG Split Tool” markeret med den røde cirkel.\nHerefter skal du vælge, hvor dine oprindelige Bitcoins lå – om det er på Legacy-chain eller SegWit-chain.\nApp’en vil synkronisere, og det kan godt tage lidt tid. Du skal bare have tålmodighed 😉\nSend det til en exchange eller en anden wallet. Ifølge Ledger er der “native replay protection”.\nJeg har ikke selv en TREZOR (klik her for at købe), og derfor kunne jeg ikke lave en guide til TREZOR, men de har selv lavet en på deres hjemmeside. Denne kan du læse her.\nJeg har lige inkluderet et billede fra CoinMarketCap, der viser hvor du kan sælge dine Bitcoin Gold, hvilken pris der handles for, og hvilken volumen den pågældende exchange har.\nHvor køber man Bitcoins? Liste..\nKøb Ledger Nano S med rabat (B..\nHvordan overfører jeg mine xrp fra min ripple Wallet til min nano s,\nJeg har kopieret adresse men når jeg siger send siger min Wallet error i bunden..\nVed du hvorfor. Mvh Flemming\nDet bliver du nødt til at uddybe.


juli | 2013 | Cruiserron's Blog\nUdgivet den juli 29, 2013 by cruiserron\nmandag den 29. juli 2013 Never giv up. Jeg kan da godt hjælpe lidt varme hænder er godt. Ja hvor kommer nu den hånd fra. Billedet hedder Hest der svømmer … Læs resten →\nHjerne og strandpiger\nUdgivet den juli 21, 2013 by cruiserron\nsøndag den 21. juli 2013 Hjerne og strandvejr Hvor hulen lagde jeg den Bikini Sidste skrig i Hollywood Hi Dad. Et eller andet sted. Menneskelig hjerne tæt på. Ægte Sommercyklist. Og ægte strandpige.\nNatur og Øretæver\nUdgivet den juli 19, 2013 by cruiserron\nfredag den 19. juli 2013 Natur og Øretæver Græsset kalder. OK. jeg kommer Jeg kan se at jeg ser for lidt Fodbold. ihvertfald fra USA. Ikke om jeg deltog. disse mennesker er gale. Næhh må jeg så bede om … Læs resten →\nBiler og Baller\nUdgivet den juli 17, 2013 by cruiserron\nonsdag den 17. juli 2013 Baller og Biler Bare nyd det som jeg gør. hæhæhæ Så er der noget ved en Kranvogn Flot rovdyr men kun i Dubai Balkonudsigt. Jeg vil godt se daddy løfte et glas. hihihi Sådan … Læs resten →\nLille Spejl osv.\nUdgivet den juli 16, 2013 by cruiserron\nLille spejl osv. Ja jeg er parat til at sige næsten hvad som helst. hæhæhæ Davs Mis Jeg elsker osse dig. Fandens som det larmer du vækker naboen Cykel Taxi men hvor. Det kalder jeg for en Grill Så … Læs resten →\nEngle og Kløe\nUdgivet den juli 11, 2013 by cruiserron\nEngle og kløe Nydelig Bikini Selv Engle SKA. Godt fanget begge dele. Hun husker da at komme Olie på. det er da altid noget, hæhæhæ Ja i det store Univers … Læs resten →\nUdgivet den juli 7, 2013 by cruiserron\nGrønt er godt Ja grønt er godt for Øjnene Den tror jeg på. Opfindsomhed for mange år siden. Nydeligt er du i tvivl. Ingen tvivl om hvem det drejer sig om Indrømmet Jeg var vendt om. Skidesmart sådan sætter … Læs resten →


Sådan arrangerer I en god barnedåbsfest - MamaLil.dk\nAf Maria Lauridsen\t På Oct 16, 2018\nBarnedåben er den første festlighed for dit barn. Dette er derfor en stor dag for både jer og jeres barn. Derfor vil I sandsynligvis gerne gøre lidt ekstra ud af denne begivenhed. Dog kan det være svært at vide, hvordan man arrangerer en god barnedåbsfest. Planlægningen bliver heller ikke nemmere af, at man som nybagte forældre i forvejen har rigeligt at se til med den lille. Derfor har vi lavet en kort guide til, hvordan I arrangerer en god dåbsfest.\nTag stilling til dåbskjole, dåbsdato og faddere i god tid\nMan har 6 måneder til at navngive barnet efter fødslen. Selvom dette måske lyder som lang tid, så flyver tiden meget hurtigt, når man er nybagte forældre. Man kan selvfølgelig navngive barnet først og holde barnedåben senere, men de fleste navngiver deres barn i forbindelse med dåben. Derfor bør I tage kontakt til præsten, i det lokale sogn, i god tid. Så er I sikre på, at I har rigeligt med tid til at arrangere dåben. Herudover bør I også tage stilling til andre ting, såsom hvem der skal være faddere, og hvilken dåbskjole barnet skal have på, i god tid. Dette giver både fadderne mulighed for at forberede sig på dåben, og det giver jer mulighed for at finde en dåbskjole til barnet.\nOvervej hvor mange I vil invitere\nDet er vigtigt, at I overvejer, hvor mange I vil invitere. Antallet af gæster har nemlig en stor indflydelse på, hvor dyr dåbsfesten bliver. Herudover er der oftest meget arbejde i at afholde store dåbsfester. Desuden spiller antallet af gæster også en stor rolle for, hvilken type dåbsfest I får. Hvis I inviterer mange gæster, har festen en tendens til at blive mere formel, da mange af gæsterne ikke har et tæt forhold. Dog kan en stor fest også være en vidunderlig oplevelse, da det giver mulighed for at møde personer, man ikke har set længe. Hvis I holder en mindre dåbsfest, så er der ofte mindre arbejde, og festen bliver mere intim, da I kan holde dåbsfesten derhjemme. Udover dette har gæsterne ofte et tættere kendskab til hinanden, hvilket gør festen mindre formel.\nDet er vidt forskelligt, om man har lyst til at holde en stor fest eller en lille fest, men det vigtigste er, at I tager stilling til dette i god tid. Hvis I inviterer gæsterne lang tid før dåben, er I nemlig sikre på, at jeres gæster får afsat tid til den store dag.\nOvervej mad og lokaler\nNår I ved, hvor mange I vil invitere, og hvornår I vil afholde barnedåben, så skal I tage stilling til maden og lokalerne. Hvis I holder festen derhjemme, så har I mulighed for at lave maden selv. Dog kan det være en stor mundfuld for nybagte forældre at tilberede maden selv. Derfor kan I med fordel bestille maden udefra, eller I kan få nogle familiemedlemmer til at hjælpe jer med madlavningen. Herudover skal I tage stilling til lokalerne. Hvis I inviterer mange gæster, så bør I leje nogle lokaler til dåbsfesten. I kan for eksempel leje selskabslokaler på denne side.\nNår I har taget stilling til dette, så skulle I gerne være klar til den store dag. Det eneste, I nu mangler, er at nyde dagen i godt selskab, mens I fejrer jeres lille mirakel.


Kørsel med veterantog Haderslev - Vojens, Regnvejrsaktiviteter\t, Jul, Vojens\nKørsel med veterantog Haderslev - Vojens\nAdresse: Gåskærgade 26, 6100 Haderslev Vis kort\nAdresse: Gåskærgade 26, 6100 Haderslev\nOplev den hyggelige stemning med en tur tilbage i tiden i et veterantog. Tag del i en ægte kulturskat, som giver en unik historisk oplevelse for både børn og voksne. Nyd den smukke natur langs banestrækningen, som har forbundet Haderslev med Vojens siden år 1866. Toget kører mellem Haderslev Bystation (ved Rådhuset) og Vojens Banegård. Undervejs holder toget i Hammelev og Styding. Alle billetter er returbilletter.\nALLE BILLETTER ER RETURBILLETTER


Fair gennemspilkrav Dansk licens Når man kigger på danske betting sider, så ligner de fleste hinanden. Dog har de alle hver især forskellige fordele og elementer, der gør, at de kan variere en del. Måske foretrækker du en operatør, hvor det primære fokus er betting. Her kan du fx vælge at kigge nærmere på Cashpoint. Det kan også handle om udvalget af sportsgrene, der tilbydes, hvilke muligheder for bonus der er, kan man spille via mobil samt mange andre faktorer.\nEnkelte er uden betaling, andre er fraregnet og koster penge. Nogle helt tredje er tilegnet gamle, andre er forbeholdt biseksuelle. Der er simpelthen så adskillig muligheder, at det kan være svært at vide, hvor man skal begynde. Derfor har vi etableret Datingtjek. Inklusive vores guide til troværdige og anmelderroste sider kan du være sikker på, at du får en succesfuld begyndelse på din oplevelse med internetdating. Læs med her, hvor vi kommer nøjere ind på de bedste sider før for online dating. Vi henviser desuden til grundige anmeldelser af de få sider. På den måde kan man vurdere lige præcis, hvilket tilbud der fanger din interesse. Opsummeret har vi et mål om at blive din uundværlige partner, når du skal beslutte mellem de mange gode dating sites, som vi har i Danmark.\nUdbetalingsmuligheder: Kreditkort, Dankort, PayPal, Neteller, Skrill Indtil udbetaling er det muligt at bruge sig af de fleste af ovenstående betalingsmuligheder. Ventetiden vil variere lidt, derefter hvilken mulighed man benytter. Til e-Wallets og PayPal vil udbetalingstiden være tre dage, mens det til kort varer mellem dage. Det er desværre ikke muligt at udbetale direkte til konto. Sikkerhed og reguleringer Som udbyder på det danske marked har operatøren dansker licens udstedt af Spillemyndigheden. Dette er en selvstændig afdeling af Skatteministeriet, der sørger for udstedelsen af licens indtil spiludbydere på det danske marked plus sikrer, at udbyderne overholder de fordring, der gør sig gældende for den lovgivning, licensen hører under. For at få licens i Danmark kræves det, at en lang række strenge reservation overholdes af udbyderen, der er inklusive til at sikre fair spil plus garanterer, at der ikke er nogen former for bedrageri. Disse forbehold inkluderer blandt andet strenge retningslinjer for, hvor en udbyder håndterer spillernes personlige oplysninger samt foranstaltninger, der sikrer spillernes indestående.


Kirkebladet. Bering Valgmenighed Aarhusegnens Grundtvigske Valgmenighed. Maj - juni - juli - august - september - PDF\nKirkebladet. Bering Valgmenighed Aarhusegnens Grundtvigske Valgmenighed. Maj - juni - juli - august - september\nDownload "Kirkebladet. Bering Valgmenighed 2-2015. Aarhusegnens Grundtvigske Valgmenighed. Maj - juni - juli - august - september"\n1 Bering Valgmenighed Aarhusegnens Grundtvigske Valgmenighed Bering Kirkes lysekrone. Foto: Carsten Bach-Nielsen Kirkebladet Maj - juni - juli - august - september\n2 Året 2014 har på ingen måde afstedkommet voldsomme ændringer for Bering Valgmenighed. Og sådan vil vi vel egentlig også helst have det. Men det betyder altså ikke, at her ikke er sket noget. Allerede i årets start blev vi enige om at fremtidssikre vore lån, således at de nu består af to komponenter: et 30 års tilpasningslån på kroner, rentesats 2,33 % med årlige afdrag på kr ,- og et 30 årigt F1 lån, stort kr , rentesats 1,93 %, afdragsfrit i 10 år. Bestyrelsen mener hermed, at vore lån svarer bedst muligt til Valgmenighedens behov. Vi har samtidig lagt alle lån i præstegården, således, at funktionærboligen er gældfri, hvad jo repræsenterer en væsentlig økonomisk buffer, skulle tidernes ugunst nødvendiggøre realisering. Samtidig har bestyrelsen fortsat arbejdet med at udnytte vor arv efter søstrene Anna og Martha: Vi har lagt nye hynder på kirkebænkene, hvad - efter vor mening - har oplivet indtrykket, når man træder ind i kirken, Vi har måttet udskifte opvaskemaskinen og køleskabet i køkkenet. Vi har sat ny hoveddør i forsamlingshuset, der er købt nyt brandskab til præstekontoret. Der er sat nyt, elektronisk orgel op i kirken, hvilket har givet Filt mere arbejdsglæde og os andre mere vellyd, 2 Formandsberetning for 2014 der er købt ny plæneklipper, og der er indkøbt ni nye borde til erstatning af de gamle træborde i Forsamlingshuset. Her ud over er indkøbt 30 nye stole til forsamlingshuset. Så nu kan vi klare op til 90 gæster. Vi har også brugt penge på at få fældet nogle af vore træer. Det var med blødende hjerte, jeg så de smukke træer segne, men, som jeg har gjort rede for i Bladets januar nummer: Det var nødvendigt! Derimod har vi udskudt udskiftningen af vort varmesystem. En sådan udskiftning vil nu være et led i en større renovering af kirken. For at få en sådan financieret, vil vi søge midler i diverse fonde, og vi har indset, at den slags kræver en mere professionel behandling, end vi selv kan klare. Derfor er det med stor taknemmelighed, vi har taget i mod Carsten Bach Nielsens tilbud om at hjælpe os. Carsten har stor erfaring netop i fundraising, og har vist os, hvordan et arkitektfirma kan lave prospekter, der vækker interesse hos bevilligende myndigheder. Vi har følgelig kontaktet Arkitektfirmaet Vilhelmsen, Marxen og Bech-Jensen med hvem vi har et fortrinligt samarbejde. Omlægningen af kirkegården blev afsluttet den 1. maj, på dagen for Susannes 10-års jubilæum, der blev markeret ved en lille komsammen på kirkegården. Senere på året havde også Marianne 10 års jubilæum, som vært i Forsamlingshuset. Desværre måtte vi også i 2014 døje med en langtidssygemelding, denne gang fra Su-\n3 sanne, der pr 1. oktober måtte kapitulere overfor svage led. Trods diverse behandlinger var Susanne fortsat sygemeldt ved årets udgang. Vi organiserede et arbejdshold, der vedligeholdt kirkegården, indtil vi, ved hjælp fra Ole Sørensen, Skanderborg, fik grandækket gravene. Vi er såvel arbejdsholdet - som Ole -stor tak skyldig. Men det er givet, at vi ikke på længere sigt kan klare os uden graver. Her bryder jeg lige ud af årsberetningen, for at a jourføre beretningen om kirkegårdens vedligeholdelse, for siden beretningen blev skrevet er der sket store ting: I slutningen af februar kontaktede Susanne mig med den triste besked, at det ikke var realistisk, at hun nogensinde ville blive i stand til at genoptage pasningen af kirkegården. Hendes led var simpelthen for svage. Vi enedes så om, at vi skulle sige Susanne op med tre måneders varsel til den 31. maj, hvad er sket. Men inden vi nåede at få et problem blev vi opmærksomme på, at Ole muligvis ville være interesseret i at overtage jobbet og da jeg kontaktede Ole viste det sig, at der var hold i rygtet! Så pr. 16. marts 2015 altså i mandags er Ole ansat som kirkegårdsgraver og med opgaver vedrørende kirkens klargøring til højtideligheder. Vi er Ole stor tak skyldig og håber og tror, vores samarbejde her vil blive lige så godt og tillidsfuldt, som det vi har haft med Susanne. I 2013 gæstede stormen "Bodil" os som bekendt og som andre steder var hun os et dyrt bekendtskab. Vores roset på kirketårnet hang efter besøget i en underlig vinkel, og en tilkaldt blikkenslager kunne hurtigt konstatere, at rosetten skulle ned aldeles omgående. Efter konsultation med fagfolk enedes bestyrelsen om at erstatte rosetten med et spir tårnets konstruktion kunne ganske enkelt ikke modstå vindtrykket på andre toppe. I øvrigt er spir også den oprindelige udsmykning. Heldigvis kunne reparationen klares via stormskadeforsikringen. Men trods tilsagn om erstatning, er sagen endnu ikke afsluttet. Vi regner dog ikke med, vi skal betale andet end selvrisikoen. Og så gav stilladset os mulighed for at komme op i højden og fotografere den nyomlagte kirkegård, hvad I alle har haft mulighed for at nyde via forsiden på medlemsbladet. Mange vil nok have bemærket, at vores hjemmeside er blevet ændret. For at aflaste Henning har vi valgt at samarbejde med en af mine tidligere kolleger fra Møllevangskirken, der har et mindre hjemmeside-firma. Vi håber, I vil tage vel i mod den nye opsætning og så bruge hjemmesiden. Det er bestyrelsens hensigt at alle arrangementer 3\n4 og ændringer vil kunne findes på hjemmesiden, så snart vi kender dem. Økonomien vil Else Marie gøre rede for. Her skal det blot noteres, at var det ikke for Søstrenes arv, ville vi have været økonomisk hårdt trængt. Det er ikke tilfredsstillende, at medlemstallet balancerer omkring 200 medlemmer. Vi skulle meget gerne have det tal øget. I september havde vi derfor indkaldt til medlemsmøde, hvor forskellige ideer til nye initiativer blev fremført. Vi takker for en positiv debat og har fået et katalog af muligheder, som vi trækker på, ligesom bestyrelsen også har haft et møde, udelukkende med fremtiden som emne. Jeg synes da også, vi har haft held til at lokke fremmede mennesker ind til vore arrangementer, vi mangler bare at få underskrevne medlemsblanketter. I den sammenhæng er vi meget glade for et tæt samarbejdet med Gymnastikforeningen. Vi har to årlige fællesmøder, hvor vi koordinerer vores kalendere og udveksler ideer. Vi har i begge bestyrelser erkendt, at vi er to forbundne kar, der er stærkt afhængige af hinanden. Som mange vil have bemærket, er salmebøgerne blevet flyttet ind i kirken. Dels skulle det forlænge levetiden, da klimaet inde i kirken er bedre end ude i våbenhuset, dels giver det bedre plads ved ind- og udgang fra kirken Men lykkeligvis er menighedens liv ikke kun praktisk arbejde. 4 Basis for vort daglige liv er gudstjenesterne og her er vi begunstiget af Margrethes aldrig svigtende omhu med at give gudstjenesterne mening. I en tid, hvor det jo ingenlunde er nogen selvfølge, at præster i Folkekirken ved, hvad de egentlig tror på, og hvor biskopper vrider og vender ord for at legitimere besynderlige udlægninger, har vi den lykke, at vores præst i hvert fald ikke problematiserer unødigt, så vort fundament ikke vakler, men vi som oftest har noget tankegods at bearbejde efter gudstjenesterne. Tak for det, Margrethe. Som traditionen byder, indledte vi året med nytårskur i præstegården en god måde, menigheden kan udveksle nytårsønsker på. Den 6. februar var der Syng sammen, hvor Marianne og Filt som vanligt tryllede med tangenter og ventiler. Man bliver altså så glad efter en sådan aften. Den 13. marts havde vi inviteret Nils Malmros, der gav os en god aften og et fint indblik i hans film og deres tilblivelse. Og vi havde den glæde, vi måtte dække flere borde, en planlagt. Påskens række af gudstjenester havde et fint, harmonisk forløb, fællesmåltidet gav god mening blot kunne vi have ønsket os lidt større fremmøde. Den 4. maj havde vi fint fremmøde ved besøget af Skanderborg Kammerkor blandt andet med Kaj Munk-sange, som det gav en ekstra mening at synge netop den aften. I april/maj afviklede vi i samarbejde med gymnastikforeningen de årlige traveture i vort Østjyske søhøjland. I år var samtlige aftener begunstigede af fantastisk vejr og fremmødet var flot i gennemsnit 45 men-\n5 nesker. Så ingen tvivl om, at de ture fortsætter. Kristi Himmelfarts dag afviklede vi årets menighedstur i år I Brorsons fodspor. Vejret var helt fantastisk, og vi havde genoplivet traditionen med at alle deltagere var i samme bus, hvilket gav en meget fin stemning. Og somme snakker stadig om den afsluttende brø`tort! Med skam at melde deltog ingen i Valgmenighedernes årsmøde i Svendborg. Forskellige omstændigheder gjorde, at ingen i bestyrelsen kunne tage af sted. Til gengæld var årets Sankt Hans arrangement meget vellykket. Forsamlingshuset var for lille til alle de, der ønskede at overvære Oliver Twist årets båltaler var Margrethe og vejret helt, som det altid var i gamle dage! Hvad lokkede mange med over til bålet. Den 11. september afviklede vi det før omtalte møde om Valgmenigheden på kort og langt sigt. En fin aften med mange gode indlæg alt er skrevet ned og vil blive overvejet/brugt. Ja noget er allerede afprøvet, idet vi den 21. okt, i forbindelse med børnegymnastikken serverede boller i karry for forældre plus børn medens Sanne lavede mad og andre dækkede bord sad Margrethe i lille sal og læste historier for de mindste. Et fint arrangement, vi har høstet megen ros for. Den 25. september efterårets version af Syng sammen, der denne gang indledtes i kirken med indlæg af cand teol Uffe Holmsgaard om Byzantinsk salmesang hvorefter vi samledes i forsamlingshuset for igen at få sunget igennem. Den 9. oktober afholdt vi, - for at vise, at intet menneskeligt er os fremmed, et ølsmagningskursus. Fint fremmøde og mange herlige øl på bordene. Skade, at vi skulle køre hjem! Men rotterne blev lykkelige, da vi hældte til overs blevet øl i vasken. 1. november mødte 18 mennesker fra Bering frem til Kirkehøjskolen, i år i Balle. Vi fik en meget indholdsrig og vellykket dag med fremragende foredrag om hhv. 1814, 1864 og Og så en guddommelig fragilite-lagkage. Mennesket lever ikke af ånd alene! Den 13. november var Arne Ryge foredragsholder. Et spændende foredrag om hans far og det at være dansk lærer i Sydslesvig lige efter 2. verdenskrig. Beringkoret medvirkede ved gudstjenesterne 1. søndag i advent og ved de 9 læsninger 2. søndag i advent. 5\n6 Og vi må nok se i øjnene, at hvis ikke interessen bliver større, er koret i fare for at blive nedlagt. En deltagelse på cirka 10 i gennemsnit pr prøveaften retfærdiggør ikke, at Filt udfører så stort et arbejde for så få. Som det forhåbentlig fremgår, har 2014 været et travlt og spændende år for bestyrelsen og forhåbentlig jer. Men ikke kun bestyrelsen har været i gang. Vi bliver mere og mere afhængige af hjælp i de praktiske gøremål: Kirkerengøring, pudsning af kirke sølv, forsamlingshusrengøring, vedligeholdelse, kirkegårdsomlægning, kaffelavning, borddækning osv osv. Til alt held går vi sjældent forgæves, når vi beder om hjælp. Men nogle fortjener mere tak end andre: Vore ansatte øver fortsat væsentligt mere, end de bliver betalt for interessen og ildhuen nyder vi godt af. Susanne har gennem året med iver holdt kirkegården i forbilledlig stand og evner samtidig at tale med besøgende. Vi ønsker Susanne alt muligt held med en tilværelse uden Bering Kirkegård. Marianne har driften af forsamlingshuset helt under kontrol vi er helt trygge ved at have Marianne ved roret. Filt giver, ud over at passe orglet, masser af musikalsk overskud, og hvad vi ikke får der, medbringer Marianne, når vi kalder. Vi er godt hjulpne med sådanne musikalske mennesker. Henning har fuldt styr på redaktionen af bladet - til trods for, at vi i bestyrelsen ikke er så gode til at overholde dead-lines. 6 Men mon ikke vi bliver bedre det er jo menigheden, det går ud over, hvis arbejdsvilkårene bliver umulige. Og vi går aldrig forgæves, hvis vi lige skal have trykt en flyer mere! Kirkegårdsholdet har formået på rekordtid at omlægge kirkegården efter Hans Jørgens tegninger og resultatet kan enhver jo se jeg kan kun takke for arbejdsiveren. Pudsedamerne skal da også nævnes med tak, lige som Åse og Holger de to er her jo bare, og klarer i det stille alle praktiske opgaver, Åses sikre sans for farvesammensætninger nyder vi alle godt af og Holgers falkeblik overvåger kirken til alles gavn. Tak! Og tak til Poul for at møde frem, når vi kalder - senest ved flytningen af salmebøgerne. Og så er der jo holdet bag gudstjenesterne kirkesangerne og kirketjenerne. Ikke engang Margrethe vil kunne fejre gudstjeneste uden backinggruppen. Margrethe har jeg nævnt, men også Carsten fortjener stor tak dels for omhyggelig bagning af oblater, dels for aldrig svigtende hjælp, når vi beder om det. Og endelig: Tak til bestyrelsen. Med fare for at gentage mig selv: Det er en fornøjelse at arbejde sammen med jer. Altid konstruktive, altid tjenstvillige, men desværre ikke altid enige med mig! Og så er det utroligt, så bredt vi spænder. Vi kan næsten klare alt selv og skulle der dukke noget op, vi ikke selv kan klare, kender en garanteret en, der kan hjælpe. Og til alle: Tak for 2014!\n7 Sankt Hans i Bering 2015 Årets fejring af Sankt Hans (den 23. juni) vil indeholde følgende: stedmoder og datter. Et hold på 20 livlige børn, øver, danser og synger sig klar til Sankt Hans aften, hvor traditionen tro stykket opføres. Kl : Bering Amatørernes Ungdoms afdeling opfører Snehvide i Forsamlingshuset Kl : Sognepræst Jakob Køhn, Hør ning holder båltalen Kl : Sing it (rytmisk kor) vil underholde. Som det er skik og brug Sankt Hans aften vil der være mulighed for at købe pølser og brød, kaffe, øl og sodavand på bålpladsen, ligesom vi naturligvis vil synge en sommersang fra Højskolesangbogen samt Midsommervisen. Vi forventer at det, som de seneste år, vil være aldeles fremragende sommervejr! Bering Børneteater præsenterer i år et ægte eventyr, med talende dyr, magisk spejl, en ond dronning en prins der redder det hele. I år bydes der på fortællingen om Snehvide og mon ikke også de syv små dværge dukker op. Eventyret handler om jalousi og rivaliseren mellem Sing it er et rytmisk a cappella-kor fra Aarhus bestående af 25 dygtige og erfarne sangere, der har sunget sammen siden februar Siden da har de oparbejdet et repertoire af danske og udenlandske pop-numre (bl.a. Tina Dickow, Adele, Julie Maria, Sia), som vi synger i a cappella-versioner arrangeret for 6-7 stemmer og beatbox. Sangerne i Sing it! er overvejende mellem 20 og 30 år, med bred kor- og sangerfaring. Mange er studerende, heraf ca. halvdelen på musikvidenskab eller konservatoriet. Koret ledes af Christian Ronsfeld, der er kandidatstuderende ved Det Jyske Musikkonservatorium, og som også arrangerer flere af sangene på vores repertoire. 7\n8 Det sker i Bering Valgmenighed Maj Søndag 3. kl Gudstjeneste MB 4. s. e. Påske Lørdag 9. kl Loppemarkedet åbner. Se omtale side 10 Søndag 10. kl Loppemarkedet åbner. Se omtale side 10 Lørdag16. kl Gudstjeneste MB - Konfirmation Søndag 24. kl Pinsegudstjeneste MB Pinsedag Juni Søndag 7. Fri og valgmenighedernes årsmøde i Rød - 1. s. e. Trinitatis ding. Se omtale side Søndag 14. kl Gudstjeneste MB 2. s. e. Trinitatis Tirsdag 23. kl Sankt Hans. Se omtale side 5 Søndag 28. kl Gudstjeneste MB 4. s. e. Trinitatis 8\n9 Det sker i Bering Valgmenighed Juli Søndag 5. kl s. e. Trinitatis Gudstjeneste MB Søndag 26. kl Gudstjeneste KDO 8. s. e. Trinitatis August Søndag 9. kl s. e. Trinitatis Gudstjeneste MB Søndag 23. kl Gudstjeneste MB 12. s. e. Trinitatis September Søndag 6. kl Menighedsudflugt til Mors. Se omtale side 12 Søndag 13. kl Høstgudstjeneste MB 15. s. e. Trinitatis Torsdag 24 kl Ølsmagningskursus v/ Michael Kjær Olesen Søndag 27. kl Gudstjeneste MB 17. s. e. Trinitatis 9\n10 Loppemarked i Bering Valgmenighed lørdag den 9. maj kl søndag den 10. maj kl Kom og oplev Bering Forsamlingshus, Torshøjvænget 174, 8361 Hasselager, omdannet til et kæmpe loppemarked. I huset finder du køkkenting, nips, juleting, el-redskaber, elektronik, tøj, og andre spændende effekter. Café med kaffe og kage. Markedets gæster trakteres med festlig spillemandsmusik. Overskuddet går til renovering af varmeanlægget i Bering forsamlingshus. 10 I et telt udenfor er der masser af legetøj. Et andet telt rummer udeting, som værktøj, camping, cykler og haveting og i den gamle rejsestald er der bøger, billeder, lamper, elektronik og meget, meget mere.\n11 Vil du være hjælper til loppemarkedet? Tingene er sorteret i kasser og stablet i bunker. Og der kommer sikkert mere i løbet af den sidste tid. Alle disse lopper skal i ugen op til loppemarkedet stilles op på salgsborde i forsamlingshuset og i et par store telte og i den gamle stald. Vi har brug for flere hjælpere til at stille op, til at sælge og til at rydde op dagen derpå. Som hjælper kan man få lov til at købe lopper før alle de andre. Opstillingen foregår fra tirsdag den 5. maj til fredag den 8. maj. Loppemarkedet afholdes til fordel for renovering af varmeanlæg i Bering Forsamlingshus. Siden december sidste år har vi fyldt den gamle kampestensstald over for forsamlingshuset med de mest fantastiske lopper. Selve loppemarkedet er den 9. og 10. maj Oprydning mandag den 11. maj. Lørdag den 9. maj er den dag, hvor vi har brug for flest hjælpere, men selv et par timer én af de andre dage vil være en stor hjælp. Hvis du vil give en hånd med, så ring eller skriv til: Arne Ryge Petersen\n12 Menighedsudflugt til Mors søndag, den 6. september I år går turen til Limfjordsøen Mors. Vi skal deltage i Øster Jølby frimenigheds gudstjeneste kl Derefter vil frimenighedspræst Ole Kobbelgård vise og fortælle os om kirken, kirkegården og hvad, der ellers hører til i Øster Jølby frimenighed. Ole Kobbelgaard vil også vise / fortælle os om frimenighedens Ottekantede Forsamlingshus 12 Efter vi har spist vores medbragte frokost, vil vejret være nok så afgørende for, hvad vi yderligere skal se på Mors. Under alle omstændigheder vil det blive en smuk tur til den helt specielle natur, vi møder p Limfjordsøen. Vi forventer, at bussen kører fra Bering Forsamlingshus kl og at vi vender tilbage senest kl Et mere udførligt program vil kunne findes i næste nummer af kirkebladet. Men det er en god idé at reservere datoen allerede nu. MB.\n13 Ny kirkegårdsgartner Afsked med Susanne Desværre lykkedes det ikke Susanne at komme over sine ledproblemer, hvilke har plaget hende gennem det sidste halve år. I god forståelse med Susanne er hun derfor fratrådt stillingen som kirkegårdsgraver. Men for de gamle, der faldt, er der ny overalt. Ole Ravnholt Sørensen, der hjalp os med grandækningen før jul, er med kort varsel indtrådt i Susannes stilling. Vi er sikre på, at Ole lige er manden, og vi ønsker ham hjerteligt velkommen. Efter gudstjenesten, søndag, den 14. juni, vil der være lejlighed til at sige farvel og tak for de 10 dejlige år, hvor Susanne har passet kirkegården til perfektion. Susannes arme kunne desværre ikke længere stå model til de fysiske udfordringer, arbejdet som kirkegårdsgraver kræver. Derfor har hun, meget mod sit eget ønske, været nødsaget til at give slip på det arbejde, som hun har holdt så meget af, og hvor vi tilsvarende i rigt mål har påskønnet og værdsat hende og hendes indsats. Alle er velkomne. Nyt Kirkeblad Vi er i fuld gang med at gøre kirkebladet bedre, men ting tager tid. I sidste nummer fik vi lavet nyt layout, og vi får nu trykt hos Discountprint. Vi har designet på plads og prøver på, at få bladet gjort endnu bedre. Hvis du har lyst til at få noget i næste kirkeblad så skriv til redaktionen gerne på mail: Redaktionen 13\n14 Årsmøde 2015 Tid, sted og forandring søndag, den 7. juni i Rødding Frimenighed Rødding Frimenighed glæder sig til at være vært for årsmødet 2015 i Foreningen af Grundtvigske Valg- og frimenigheder. Efter gudstjenesten byder formanden for Rødding Frimenighed, Birgitte Pallesen, velkommen. Kl Frokost på Rødding Højskole Årsmødet bliver efterfulgt af muligheden for deltagelse i et klassisk højskolekursus på Rødding Højskole om den grundtvigske inspiration nu og i fremtiden. Fra kl.9.30 Drop-in kirkekaffe å Kirkebakken 2 udlevering af navneskilte og program. Kl Gudstjeneste i Frimenighedskirken ved præst for Rødding Frimenighed Mette Geil og orga nist Hans Esbjerg samt medvirken af menighedens konfirmander. 14 Kl Generalforsamling i Foreningen af Grundtvigske Valg- og Frimenigheder. Samtidig med generalforsamlingen er der kreativt værksted for børn. Kl Kaffe med Sønderjysk kaffebord. Kl Eftermiddagens aktiviteter Vælg mellem: Kirkegårdens sten og kirkens levende sten ved biskop over Ribe Stift Elof Westergaard.\n15 Vi arbejder med genbrugsmaterialer i højskolens værkstedsfløj ved industriel designer & kunsthåndværker Laila Hygebjerg, Rødding Højskole. Vi arbejder med tekstiler i Solgården på højskolen ved tekstildesigner Inger Storm, Rødding Højskole Vi sammensætter et spændende børneprogram, som er tilpasset alder og antal af børn, der ønsker at være med. Kl Festmiddag på Rødding Højskole med sang og musik. Priser: Børn 0-5 år gratis Børn 6 år til konfirmandalderen kr. 200,- Voksne kr. 400,- For deltagere i højskolekurset Tid, sted og forandring er tilmelding via højskolens hjemmeside Kl Ramt af ingenting, koncertaften med sang og oplæsning i Frimenighedskirken med forfatter Ida Jessen og organist Hans Esbjerg. Vi siger tak for i dag. Kl Mulighed for socialt samvær i højskolens værkstedsfløj. Overnatning: Der tilbydes overnatning fra lørdag aften på Skibelund Gymnastik- og efterskole fra kl Overnatning er på elevværelser. Overnatning inkl. aftenhygge/- forfriskning samt morgenmad kr. 200,- pr seng (medbring eget sengetøj og - linned). Børn overnatter gratis. Der tilbydes også privat indkvartering fra lørdag aften. Rødding Frimenighed formidler kontakten. Af praktiske grunde (transport) beder vi jer, senest den 7. maj tilmelde jer til Margrethe Barfoed, tlf.: Bestyrelsen 15\n16 Formand: Lars Christensen Grøfthøjparken 157 G 3.sal Viby Telefon: Næstformand: Svend Jørgensen Ormslevvej Viby Telefon: Kasserer: Else Marie Pedersen Ustrupvej Skanderborg Telefon: Sekretær: Jørn Borch Hasseltoften Hasselager Telefon: Medlemmer: Dorthe Madsen Pilegårdsvej Hasselager Telefon: Øvrig bestyrelse: Se hjemmeside: beringvalgmenighed.dk Præst: Margrethe Barfoed Torshøjvænget Hasselager Telefon: Graver: Ole Ravnholt Sørensen Almuevej 46, 8660 Skanderborg Telefon: Organist: Niels Jakob Filt Forsamlingshuset: Torshøjvænget Hasselager Telefon: Forpagter: Marianne Ankersen Torshøjvænget Hasselager Kirkebladet: Ansvarshavende redaktør: Margrethe Barfoed Øvrige i redaktionen: Ellen Matthiesen, Henning Madsen. Kirkebladet udgives af Bering Valgmenighed, og udkommer tre gange om året. Vil du være med til at gøre bladet spændende, så modtager redaktionen gerne bidrag til bladet; gerne med billeder. Stof til Kirkebladet afleveres til redaktionen mail Næste nummer udkommer aug Deadline for indlæg Ved adresseændring: Da Post Danmark ikke længere meddeler adresseændring, bedes du venligst give os besked ved adresseændring enten på telefon eller mail: Vi vil jo gerne, at alle får vores kirkeblad. Bladet bliver trykt hos Discountprint\nwww.klimvalgmenighed.dk Å rets præstebørn: Lisbeth Danielsen og Frivillige søges Det særlige ved Klim Valgmenighed er opbakningen fra menighedens mange medlemmer. I menighedens lange historie som først\nBering Valgmenighed. Aarhusegnens Grundtvigske Valgmenighed. Kirkebladet. Berings altertavle 3-2015. September - oktober - november - december\nBering Valgmenighed Aarhusegnens Grundtvigske Valgmenighed Berings altertavle Kirkebladet 3-2015 September - oktober - november - december Beringkoret Som traditionen byder, indbyder Valgmenigheden alle


Klirer ved Følle Bund - FUTO.DK\nKlirer ved Følle Bund\nBy langben120 7. juli 2020 Ture\nVejret har ikke ligefrem været fotooptimalt de seneste dage, hvor jeg egentlig havde satset på nogle gode billeder af de huserende vadefugle ved Følle Bund og Følle Vig – meget tæt på det sommerhus vi i øjeblikket tilbringer nogle uger i. Forleden tog jeg en sen eftermiddagstur til vigen – til at starte med i tørvejr, men efterhånden som jeg nærmede mig vandet begyndte regnen (igen) og vinden tog til:\nFølle Vig i regnvejr, Følle Bund bagtil i billedet.\nPå billedet foroven ses et par hvidklirer samt en enkelt mudderklire (til venstre i billedet) – og et par gråænder. Hvidklirer er meget vagtsomme og fortrækker som regel meget hurtigt væk – selv når man forsøger at nærme sig yderst forsigtigt. Det gjorde de også trods den silende regn, der ellers må have udvisket min skikkelse lidt:\nHvidklirer i regnvejr, Følle Vig.\nEn rødben sås også flyve op og smage på det elendige vejr:\nRødben, Følle Vig.\nJeg valgte herefter at sætte mig i vandkanten og afvente. Efter lidt tid kom klirerne tilbage og jeg fik et par flugtskud, inden de igen fortrak:\nHvidklire, Følle Vig.\nI forgårs så vejrudsigten bedre ud, så planen var at forsøge at komme nær de rastende fugle ved Følle Bund, der ligger i forlængelse af Følle Vig og dermed danner et fuglemæssigt interessant område med overgang fra strandeng til eng. Et fugletårn ved den sydlige afgrænsning giver et flot kig ud over Følle Bund:\nFølle Bund, udsigt fra fugletårnet, taget ved en tidligere lejlighed.\nOmrådet afgræsses af kvæg, men dem så jeg heldigvis ingen af, da jeg tidligt om morgenen bevægede mig ud på engen. Desværre var vejret langt fra så godt som håbet – der var således både regn og kraftig blæst fra morgenstunden. Jeg nåede dog ud på engen, men ikke uden bøvl med at hoppe over en bæk og forsigtigt vade igennem en del passager med meget lidt fast grund under fødderne – man skal altså helst ikke falde med et tungt teleobjektiv i hænderne! Efter at have fundet frem til et passende sted på engen, måtte jeg desværre konstatere, at jeg udover at være gennemkold og våd, havde skræmt alt og alle væk på min vej derud. Jeg ventede en times tid, indtil regnen og blæsten tvang mig hjem – denne gang ad omveje, i det bondemanden i mellemtiden havde sluppet en større mængde køer fri på marken. Jeg valgte derfor at kravle under det elektriske hegn ved fugletårnet og gå hele vejen udenom engen hjem. Lidt af en (Følle) bundskraber!\nMen så i går aftes vendte heldet. Hen sidst på eftermiddagen viste solen sig pludseligt af og til gennem det fortsat uroligt blafrende tæppe af skyer – og jeg tog derfor ved aftentide et hurtigt smut ned til vigen. Klirerne var igen ivrigt fouragerende i vandkanten:\nHvidklirer og rødben, Følle Vig.\nDe fløj som ventet straks op da jeg nærmede mig. Jeg havde medbragt et liggeunderlag og lagde mig cirka svarende til pletten med sand på ovenstående billede og ventede. Og minsandten – efter få minutter kom flokken tilbage:\nHvidklirer og rødben i midten, Følle Vig.\nDet lykkedes for en gang skyld af fastholde fokus på en indkommende fugl på relativ kort afstand – noget der ofte volder problemer, med mindre baggrunden kun er himmel og dermed ikke snyder kameraets autofokus:\nEn enkelt af hvidklirerne valgte ovenikøbet at sætte sig ganske nær:\nDa jeg som nævnt bare lå på et liggeunderlag uden skjul, gik der ikke mange sekunder før uroen bredte sig:\nOvenstående er taget lige før “take off”. Jeg valgte at blive liggende et kvarters tid mere. Gruppen af klirer kom desværre ikke tilbage – bortset fra en enkelt hvidklire, der igen valgte at sætte sig tæt på mig – for så at lette igen efter få sekunder.\nOvenstående billede er kun beskåret en smule – og med fuglen så tæt på, kan man godt tillade sig en “portræt-beskæring”:\nFølle Bund tror jeg ikke jeg vil forsøge mig med igen – det er simpelt hen for bøvlet og jeg tror alligevel ikke stedet er ret meget bedre end Følle Vig. Måske en tur mere til vigen, en morgen og med skjul – hvis vejret ellers arter sig!


Populariten på dykning er gennem de sidste år steget betragteligt, og både flaskedykning og fridykning er begge områder i stor vækst. Uanset hvordan interessen er opstået, skal udstyret være i orden, da det også har meget med sikkerhed at gøre. Webshoppens store kategori , har altid placeret sig selv højt på salgslisten inden for dykkerudstyr. Dyk sikkert når du dykker, og det gælder alle steder og bestemt også i Thailand, og heldigvis kan du i webshoppen finde de ting, du skal bruge for at gøre dit dyk sikrere. De fantastisk oplevelser der venter under overfladen er beroligende for sindet, mens du har din ny-indkøbte [Faktura] Krone metal 2 trin med, er du ret sikker på et skønt dyk.\n[Faktura] Krone metal 2 trin er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i den populære kategori . Du bliver ved købet også tildelt hele 30 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din [Faktura] Krone metal 2 trin hos onlineshoppen Dykkerbutikken, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. I det store udvalg af varer går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være dette produkt. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\n48 reviews for [Faktura] Krone metal 2 trin


Afslapning, trekking og snorkling – jamen det er jo hele 3 ting – Familien Ósland\nMette 23. juli 2015 24. juli 2015 Tioman Island Ingen kommentarer\nEgill var uheldig 🙁\nEgill havde været uheldig og var faldet så vi måtte lave en makeshift støtteforbinding, for at holde hånden i ro – æv, håber det snart går over 🙁\nVi er på en ø og der er ikke mange steder at gå hen – så vi tog den vej vi kunne… Igennem regnskoven ad en sti til næste stop sydpå; Jayamala Resort. Stien var smal og indimellem var der bygget små vakkelvorne trappestykker for at gøre traveturen nemmere. Det tog vel 30-40 minutter og det var VARMT!\nUdsigt på vejen gennem junglen\nPå den fine jetty ved Jayamala Resort\nEn spøgelsesby i junglen\nVed Jayamala Resort – ren luksus\nDa vi endelig var kommet derud og allernådigst fik lov at gå ud på deres fine jetty begyndte det at regne, så vi måtte krybe i læ igen. Men turen derud var rigtig flot og vi fik nogle fantastiske udsigter til det blå/grønne hav, klipper og hvide sandstrande.\nVi var noget forsvedte da vi kom tilbage og efter vi havde fået noget at spise på et temmelig skummelt sted i landsbyen gik vi tilbage for at læse og – for ungernes vedkommende – se TV. Jeg tror de har set mere TV herude end de har set sidste år, og de kan efterhånden Hercules både forfra og bagfra 😛\nOm eftermiddagen kunne vi voksne nu ikke holde os i ro længere og gik ud for at snorkle. Vi havde spottet et potentielt godt sted helt sydligst på stranden, hvor der er nogle store sten/klipper et stykke ude i vandet. Det VAR et fint sted og vi havde det for os selv. Ude omkring kripperne var der fine koraller og en masse forskellige fisk. Ikke som ved Renggis Island eller Marine Park som i går, men på den anden side skulle vi ikke sejle for at komme derud og vi kunne være i fred.\nDa vi kom tilbage sad zombierne stadig og så TV – jeg er nok nødt til at kapitulere og lade dem gøre det de har lyst til når vi nu engang er taget herud til øen for at slappe af… men når vi kommer til Melaka – SLAM, så er det slut! 😛 Muahahaha…..\nEt af de mange skilte rundt omkring\nYndlingspladserne i opholdsrummet ved Aguna\n← Hinn stóri snorkludagur\nSidste dag på Tioman →\nUlveledere og ulveunger ved fjorden - marts 2015\nCopyright © 2021 Familien Ósland. Tema af Colorlib Drevet af WordPress