Online webshops med aronia melanocarpa\nPlantetorvet.dk er pt. en af de største internet virksomheder der sælger planter og blomster. Netbutikkens sortiment består af i omegn af 15000 varer fra diverse mærker. Deres Trustpilot-rating på 8,9 af 10 røber stærk kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 6440 vurderinger, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere fans af Plantetorvet.dk, og her har netbutikken modtaget 1288 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,45 ud af 5, hvilket ligeså er usædvanligt imponerende.\nBlomsterverden.dk er pt. iblandt de mest benyttede netshops inden for planter og blomster. Butikkens udvalg favner omtrent 2000 produkter fra flere brands. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,7 ud af 10 røber stor kundetilfredshed. Scoren er baseret på 2413 ratings, hvoraf 2189 af dem giver topkarakter. På Facebook er 2866 mennesker tilhængere af Blomsterverden.dk, og her har forretningen modtaget 21 ratings med en gennemsnitlig rating på 4,3 af 5, som ligeså er ekstremt godt.\nPlantorama.dk er i dag en af de mest populære e-forhandlere med planter og blomster. Forhandlerens sortiment indeholder mere end 10000 varer fra flere producenter. Firmaets Trustpilot-rating på 8 af 10 viser stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1468 ratings, hvoraf 1019 af disse giver topkarakter. På Facebook er 74484 mennesker tilhængere af Plantorama.dk, og her har de modtaget 293 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4 ud af 5, hvilket ligeledes er ret så godt.\nPlanteshop.dk er nu iblandt de største internet virksomheder inden for planter og blomster. Virksomhedens sortiment rummer flere end 150000 varer fra forskellige brands. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 8,9 af 10 bevidner enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 6440 bedømmelser, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 mennesker tilhængere af Planteshop.dk, og her har firmaet modtaget 1288 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,45 af 5, som lige så vel er usædvanligt overlegent.\nHaveHandel.dk er nu imellem de mest populære online firmaer der sælger planter og blomster. Forhandlerens sortiment spænder over i omegn af 1000 varer fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 8,2 ud af 10 demonstrerer stor kundeloyalitet. Tallet er baseret på 20 anmeldelser, hvoraf 17 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 686 mennesker fans af HaveHandel.dk, og her har butikken modtaget 4 vurderinger med en middel vurdering på 4,1 af 5, hvilket tillige er ret så beundringsværdig.\nEn del e-shops giver i vore dage et hav af forskellige muligheder for levering. En yndling er i øjeblikket pakkeshops, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente de købte produkter når det passer dig. Fragtformen er altså ret nem, og typisk også den billigste fragttype.\nDu bør alternativt udse dig at få ordren sendt til hvor du bor eller ud til din arbejdsplads. Fragtformen bliver til tider lidt mere pebret, men lige så vel særligt let. Den mest letkøbte leveringsmulighed af aronia melanocarpa er uden tvivl at du selv henter ordren, som jo beroer på at du lever nærved aronia melanocarpa e-forhandlerens adresse.\nFragttiden er meget central i tilfælde af at vi har behov for dine nye produkter nu og her, og derfor er det særdeles meningsfuldt at vi ser nærmere på den estimerede leveringsdato på den vedkommende vare.\nEn lang række aronia melanocarpa e-butikker i Danmark udlover levering efter en enkelt hverdag på flere varer, der dog er påkrævet at transaktionen gennemføres forud for et givent tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få aronia melanocarpa skippet afsted før logistikpersonalet har fri.\nNogle internet shops præsterer fragt uden omkostninger, men oftest er det forudsat at du aftager for en fastsat sum. Derudover bør du tage den mest letkøbte mulighed for fragt, hvilket mange gange – hvad end du befinder sig i Helsingør, Nørresundby eller Sorø – er at få dem til at levere dine produkter til et udleveringssted.\nDet er efterhånden vældig praktisk for almindelige dødelige at finde frem til de bedste priser på aronia melanocarpa hos flere internet outlets, og til gengæld har langt de fleste online webshops fundet det nødvendigt at reducere salgsværdien på produkterne – til drenge og piger, og tillige også til kvinder og mænd – betragteligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden omkostninger.\nDog kan det imidlertid blive profitabelt at analysere et par forskellige internet foretagender efter aronia melanocarpa udsalg inden du bestiller, så du er tryg ved at få fat i den skarpeste pris.\nDu skal alligevel være så påpasselig, at i tilfælde af at en online shop frembyder aronia melanocarpa til salg for en udsalgspris som virker ekstraordinært beskeden, kan det tit være et fingerpeg om en falsk internet butik. Betalinger med kort er i hvert fald indbefattet af en retningslinje, der hjælper køberen overfor uoprigtige online forhandlere.\nVi foreslår generelt kortbetalinger eller mobilbetaling. Alternativt burde du anvende et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, forudsat du ønsker at honorere betalingen over en længere periode.\nForinden nogen handler aronia melanocarpa på en shop burde de til hver en tid studere webbutikkens forretningsbetingelser, dog er det bare ikke særlig interessant.\nEt alternativ kunne være at bemærke om e-forhandleren er e-mærke godkendt, siden det almindeligvis er et signal om at e-firmaet forsvarer de danske love, foruden at online firmaet nu og da monitoreres af eksperter som kender vilkårene. Desuden tilbydes du chance for at få assistance, når du udsættes for besvær i forbindelse med din ordre.\nFor øvrigt er det smart at man er påpasselig med de mest vedkommende retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med købet, som fx den ombytningsrettighed på aronia melanocarpa online shoppen har. Her er det tilmed vigtigt, at man altid opbevarer sin faktura, således man altid kan vidne om sin ordre, uanset om man er på udkig efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot resulterer i egentlig habile chancer for at gennemstøve en længere række eksisterende køberes betragtninger og herved anbefales det, at du iagttager online shoppens aronia melanocarpa anmeldelser forud for at du bestiller.\nFacebook giver dig ydermere forholdsvis udmærkede metoder til at få kendskab til netbutikkens kundefokus. Tilmed ser vi en række internet firmaer hvor folk kan frembringe en evaluering af virksomhedens service, som ligeledes kan bruges til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nDette website finansieres af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med en lang række outlets på nettet i Danmark hvori vi introducerer butikkernes produkter, og indhenter honorar forudsat en bruger fra vores hjemmeside laver en transaktion.\nAnvisninger angående aronia melanocarpa og online outlets vedligeholdes hyppigt, men der gives ikke garantier imod reguleringer der kan være udarbejdet siden vi sidste gang opdaterede sidens data.


hvad grønt er godt for - Lise Grosmann\nhvad grønt er godt for\n22/05-2013 Af Lise Grosmann 2 kommentarer\nDer skal kalk til knoglerne, det ved vi. Men vidste du også, at vi skal have nok K-vitamin for ikke at knække? Og pudsigt nok for ikke at få kalkdepoter i blodkarrene og hjerteproblemer? K-vitamin er et ret overset vitamin, som nu oplever fornyet fokus lige som D-vitamin. Tidligere var mangel ikke et problem, men kostvaner og livsstil i det hele taget har ændret sig til det dårligere også på det punkt.\nHvis du har tendens til blå mærker, har ”sprængte blodkar”, kraftig menstruation, har været på antibiotikakur eller af anden grund har fået skadet bakterieflora i tarmen eller måske for ofte får et glas for meget, så er du en af dem, der måske mangler K-vitamin.\nDe fire topscorere på menuen er persille, spinat, broccoli og grønkål. Gå efter grønt simpelt hen. Lige nu f.eks. asparges og ærter. Og så kommer al den dejlige kål. Bare klø på. Også med grøn te. Forklaringen på sammenhængen mellem grøn og K-vitamin er, at klorofylet i planterne er det, der giver dem den grønne farve og leverer K-vitamin. Klorofyl er vældig hypet for tiden.\nPukka’s Clean Greens er topscorer, og indeholder også en lang række vilde vitaminrige ting – brændenælde, hvede- og byggræs, spirulina, tang og mange flere sunde goodies. Men væn dig alligevel til at spise det grønne, gode vaner er mest langtidsholdbare (og billigst), og så får du også mange andre nyttige stoffer, som kun naturen kender. Avivir Aloe Vera kapslerne vil jeg godt anbefale til dig, der har behov for bedre balance i dit tarmsystem på grund af for sjuskede kostvaner, brug af antibiotika eller sygdomme i tarmen.\nPS: K-vitamin blev opdaget af den danske biokemiker Henrik Dam og amerikaneren Edward Adelbert Doisy, og de fik Nobelprisen i medicin for det. K står for ”koagulation”, altså at få blodet til at størkne. Halvdelen af vitaminet bliver lavet af tarmbakterier (hvis de fungerer) den anden halvdel skal vi spise os til.\nLæs i morgen om hudpleje med K-vitamin, som kan mindske ”sprængte blodkar” .\n25/05-2013 kl. 10:52 am\nDet er nemlig lige det, det gør….sørger for, at vi ikke “knækker” 😉\n25/05-2013 kl. 10:31 am\nK vitaminet medvirker til at transportere kalk fra blodet over i knoglerne – derfor også godt til at forbygge knogleskørhed 🙂


Billig Julie Sandlau Classic Sparrow hoops sølv øreringe – 1500 kr.\nEn hel del outlets på nettet frembyder nu til dags et stort udvalg af leveringstyper. En af de mest moderne er i øjeblikket udleveringssteder, og så kan du blot hente de købte varer når det passer ind i din kalender. Leveringstypen er nemlig temmelig praktisk, og desuden endda den prisbilligste fragtform ved køb af Julie Sandlau Classic Sparrow hoops sølv øreringe.\nDu kunne endvidere forsøge at vælge levering til din hjemmeadresse eller ud til dit arbejdes adresse. Muligheden bliver sædvanligvis en tand mere pebret, men lige så vel vældig bekvem. Den mindst kostelige fragtform er unægtelig at du selv henter produkterne, men den løsning betinges af at du opholder dig nærved internet forretningens tilholdssted.\nAntal dages levering på Nyheder er jo ultra aktuel forudsat man står og skal bruge din ordre straks, så med det formål er det temmelig på sin plads at vi besigtiger den estimerede leveringsdato for det vedkommende produkt.\nEn del online shops byder på levering på blot en enkelt hverdag på flere varenumre, eksempelvis Julie Sandlau Classic Sparrow hoops sølv øreringe, hvilket står og falder med at bestillingen køres igennem inden et besluttet tidspunkt, sådan at de højst sandsynligt kan nå at få varerne klargjort forinden personalet har fyraften.\nEn hel del internet varehuse frembyder levering uden omkostninger, men i reglen stiller det krav om at du handler for et bestemt beløb. Som alternativ kunne du tage den mest betalelige fragtmulighed, der mange gange – hvad end du opholder sig tæt på Horsens, Dragør eller Slangerup – er at få fragtmanden til at bringe din ordre til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være ret så enkelt for folk at finde frem til de bedste priser hos diverse e-firmaer, og derfor har mange Julie Sandlau internet webshops ikke kunne lade være med at reducere priserne på varerne – til børn og babyer, samt også til voksne – kolossalt, og endda nogle gange præstere levering uden betaling.\nDog kan det til hver en tid blive gunstigt at efterprøve visse online selskaber efter udsalg på Julie Sandlau Classic Sparrow hoops sølv øreringe inden du placerer ordren, sådan at du er sikret at skaffe sig den skarpeste pris.\nDu må blot ikke overse, at i tilfælde af at en shop på nettet reklamerer en vare til salg for en udsalgspris som virker enormt lav, kan det ofte være et faresignal om en uægte internet shop. Handler med kort er i hvert fald inkluderet i en lovbestemmelse, der skærmer dig imod svindlende online webshops.\nVi tilråder kortbestillinger eller MobilePay. Alternativt kan du drage fordel af en afdragsløsning fra fx ViaBill, når du agter at dække pengene over en længere periode.\nForud for at folk bestiller hos en Julie Sandlau e-forretning burde man principielt gennemgå e-butikkens forretningsbetingelser, men det er tit ikke specielt ophidsende.\nEt nemmere alternativ kunne være at finde ud af hvorvidt e-handlen er e-mærket, hvilket generelt er en sikring om at online firmaet lever op til de officielle regler, og at e-butikken lejlighedsvis monitoreres af sagkyndige som har nøje kendskab til reglementet på området. Desuden giver det dig lejlighed til en hjælpende hånd, for så vidt du skulle få problemer i forbindelse med din bestilling.\nTillige støtter vi at køberen er vidende om de vigtigste betingelser der kan have indvirkning på handlen, fx den returpolitik shoppen benytter. I den relation er det desuden afgørende, at man permanent beholder sin e-mail kvittering, således man i fremtiden kan bekræfte købet af Julie Sandlau Classic Sparrow hoops sølv øreringe, uden hensyn til om du skal shoppe til en pige eller dreng.\nTrustpilot bringer dig super pæne muligheder for at tolke en stor gruppe tidligere brugeres reflektioner og derved stiller vi forslag om, at du eftergår online forhandlerens kritik af Julie Sandlau Classic Sparrow hoops sølv øreringe før du shopper.\nFacebook resulterer i også i højeste grad hæderlige løsninger til at få indtryk af e-handlens troværdighed. Foruden det ser vi mange online virksomheder hvor folk kan udforme en vurdering af virksomhedens service, som på samme måde kan tages i brug til at bedømme kundetilfredsheden.\nDette website er reklamefinansieret. Vi har samarbejdsaftaler med en gruppe af webbutikker i form af at vi fremviser virksomhedernes varer, og modtager godtgørelse hvis en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en bestilling.\nInformationer omkring varer og butikker på nettet opdateres tit, men der gives ikke garantier imod korrektioner der potentielt er udarbejdet siden vi nyligst opdaterede vores oplysninger.


FORORD 3 1 INDLEDNING 4 DEL 1 ANALYSE 8 2 ARBEJDSLIV OG VEJE DERTIL 9 3 DRØMMENES DRIVKRAFT 12 4 MINORITETSFORHANDLINGER 18 - PDF\nFORORD 3 1 INDLEDNING 4 DEL 1 ANALYSE 8 2 ARBEJDSLIV OG VEJE DERTIL 9 3 DRØMMENES DRIVKRAFT 12 4 MINORITETSFORHANDLINGER 18\nDownload "FORORD 3 1 INDLEDNING 4 DEL 1 ANALYSE 8 2 ARBEJDSLIV OG VEJE DERTIL 9 3 DRØMMENES DRIVKRAFT 12 4 MINORITETSFORHANDLINGER 18"\n1 FORORD 3 1 INDLEDNING 4 UNDERSØGELSENS BAGGRUND 4 DE GODE HISTORIER OM UNDERSØGELSEN 5 RAPPORTEN: INDHOLD OG SYNSVINKLER 5 DEL 1 ANALYSE 8 2 ARBEJDSLIV OG VEJE DERTIL 9 3 DRØMMENES DRIVKRAFT 12 SELVFØLGELIG SKAL JEG ARBEJDE 12 MELLEM DRØM OG REALITET 14 NETVÆRKENES BETYDNING 16 4 MINORITETSFORHANDLINGER 18 AT VÆRE EN MINORITET 18 AT BLIVE EN MINORITET 20 NYE SITUATIONER 20 INSTITUTIONALISEREDE RAMMER 21 JOBANSØGNINGEN OG -SAMTALEN 21 DE KOLLEGIALE RELATIONER 22 DEN NØDVENDIGE HENSYNTAGEN OG HJÆLP 23 AT FUNGERE PÅ LIGE FOD 24 VIGTIGT AT VÆRE DYGTIG 25 DEN NØDVENDIGE VIDEN 25 GENSIDIG ÅBENHED 27 5 TEKNOLOGIENS MULIGHEDER OG BEGRÆNSNINGER 28 STARTVANSKELIGHEDER 29 ET TILBAGEVENDENDE PROBLEM 30 6 OVERBLIK, PLANLÆGNING OG KREATIVITET 31 OVERBLIK SKABER POSITIONER 31 PLANLÆGNING OG KVALITET 33 KREATIVE LØSNINGER 34 1\n2 7 KONKLUSIONER 36 DEL 2 PORTRÆTTER 40 MORTEN 41 METTE 43 JENS 45 TRINE 47 KIRSTEN 49 MICHAEL 50 HENNING 52 JOHN 54 IDA 56 KENNETH 58 TANJA 59 SANNE 60 ANNE 62 KAREN 64 THOMAS 66 BILAG 1 UNDERSØGELSENS DATAMATERIALE OG METODE 68 BILAG 2 DELTAGERNE I UNDERSØGELSEN 69 BILAG 3 DELTAGERNES UDDANNELSESVALG 70 BILAG 4 DELTAGERNES ERHVERV 71 BILAG 5 HJÆLPEMIDLER 72 2\n3 Forord Selvfølgelig skal jeg arbejde præsenterer resultaterne af en interviewundersøgelse med 15 blinde og svagsynede foretaget i foråret 2006 af Als Research ApS. Undersøgelsen er gennemført af Helle Rahbæk Asserhøj, Katrine Syppli Kohl, Pia Krüger Johansen og Kirsten Hvenegård. Denne rapport udgør første fase af projektet Lær af succesen, flere synshandicappede i arbejde et E-mentoring projekt. I projektets anden fase opbygges, blandt andet på baggrund af erfaringer indhentet i denne undersøgelse, en internet-baseret mentordatabase. Det overordnede formål med både rapporten og databasen er at give blinde og svagsynede, pårørende og andre større viden om, hvad der skal til for at komme ind på arbejdsmarkedet. Som initiativtager til dette projekt står Instituttet for Blinde og Svagsynede (IBOS), og projektet er finansieret af Arbejdsmarkedsstyrelsen. En stor tak skal rettes til de 15 blinde og svagsynede, der har stillet deres personlige erfaringer med arbejdslivet til rådighed for projektet. Også tak til Jan Fristrup, som beredvilligt har stillet sin meget store viden til rådighed for os. Vi håber, at publikationen kan inspirere andre blinde og svagsynede til at få adgang til arbejdsmarkedet ved at lære af interviewpersonernes erfaringer. Helle Rahbæk Asserhøj, Katrine Syppli Kohl, Pia Krüger Johansen og Kirsten Hvenegård. 3\n4 1 Indledning I denne rapport præsenteres 15 blinde og svagsynedes erfaringer med vellykket integration på arbejdsmarkedet. Formålet med at samle disse erfaringer er i bredeste forstand at bidrage til, at flere synshandicappede kommer i arbejde. Vi håber således, at de følgende sider kan tjene til inspiration for unge blinde og svagsynede, der står foran at skulle vælge uddannelse eller gøre deres entré på arbejdsmarkedet. Ligeledes håber vi, at studievejledere, sagsbehandlere og andre, som er i kontakt med synshandicappede, kan hente gode råd og forslag. Endelig er det vores håb, at arbejdsgivere, der kan få gavn af de synshandicappedes kompetencer, kan hente inspiration og viden her. De 15 synshandicappede, som har fortalt deres uddannelses- og arbejdslivshistorier, imponerer ved at udvise et overordentligt stort drive i forhold til at nå deres mål og dermed opfylde drømmen om et godt arbejdsliv. Deres historier demonstrerer, at man som synshandicappet skal være ildsjæl på sit eget projekt. De viser, at viljestyrke bærer langt, og at der samtidig kan hentes assistance forskellige steder. En af de barrierer, som skal nedbrydes, er seendes uvidenhed om, hvad det faktisk indebærer at være blind eller svagsynet, og hvordan dette sætter vilkår for at bestride et job. Forhåbentlig kan rapporten være et redskab til at reducere denne uvidenhed. Undersøgelsens baggrund Denne undersøgelse søger at afdække en gruppe blinde og svagsynedes specifikke erfaringer med uddannelsesvalg og -forløb samt arbejdsmarkedet. Eftersom det netop er de konkrete og situationsbestemte erfaringer, der er i centrum, sigter undersøgelsen ikke mod at være repræsentativ. De fællestræk, der vil dukke op på de følgende sider, har med andre ord ikke noget at gøre med repræsentativitet i statistisk forstand. Det hænger i stedet sammen med, at deltagerne i undersøgelsen dels deler en række vilkår, som har med synsstatus at gøre. Dels møder de en omverden, som ser ud til at reagere på relativt ensartede måder på deres synsnedsættelse. I de specifikke erfaringer er altså nogle almene træk, og i den forstand kan der i undersøgelsen fremlægges resultater, som har en form for generel gyldighed. Denne gyldighed omfatter dog ikke alle personer med synshandicap i den erhvervsaktive alder i Danmark. 1 Ikke alle ønsker eller magter at være aktive på arbejdsmarkedet, eksempelvis hvis synsnedsættelsen er kombineret med andre funktionsnedsættelser. De erfaringer, som er opsamlet her, er formentlig kun i meget ringe omfang relevante, hvor det sidste er tilfældet. 2 Dansk handicappolitik bygger på ligebehandlingsprincippet om, at alle skal have mulighed for at deltage i samfundslivet uanset handicap 3, men flere undersøgelser peger på, at blinde og svagsynede har svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet. Beskæftigelsesgraden var således kun cirka 22 % blandt Dansk Blindesamfunds medlemmer i alderen år i Til sammenligning var beskæftigelsesfrekvensen for årige i befolkningen som helhed cirka 77 % i samme år. 4 Udviklingen på det danske arbejdsmarked arbejder både for og imod handicappedes integration. På den ene side er der en stigende mangel på arbejdskraft, hvilket skulle tale for, at flere handicappede kan komme i arbejde. På den anden side stilles stadig højere 4\n5 krav til arbejdsstyrkens kompetencer og tempo, hvilket kan være et problem for synshandicappede, der kan have brug for større fleksibilitet og mere tid. 5 Synstab er ikke i sig selv en hindring for beskæftigelse, og undersøgelser viser, at der faktisk er en betydelig spredning i erhverv og fag blandt synshandicappede i beskæftigelse. 6 Dette faktum synes at bekræfte, at mulighederne for at bestride en bred vifte af erhverv er bedre, end mange forestiller sig. Barriererne for synshandicappedes integration på arbejdsmarkedet er efterhånden velkendte og handler både om samfundets samt arbejdsmarkedets strukturer og om de synshandicappedes faglige og personlige kompetencer. Manglende viden og fordomme samt arbejdsgiveres og synshandicappedes egne usikkerheder om netop kompetencer er eksempler på barrierer i mødet mellem arbejdsmarkedet og den synshandicappede. Dertil kommer transport, behovet for hjælpemidler og manglende eller utilstrækkelig ITtilgængelighed. Konkret viden om, hvordan adgangen til arbejdsmarkedet forbedres og om udslagsgivende faktorer for den enkelte synshandicappede, er imidlertid en mangelvare. Netop derfor har mulighederne, de gode eksempler og de vellykkede forløb været omdrejningspunktet for tilrettelæggelsen af denne undersøgelse. De gode historier om undersøgelsen Undersøgelsen bygger på interview med 15 personer, hvoraf 8 er blinde, 4 er stærkt svagsynede og 3 er svagsynede. 7 I interviewene har vi bedt informanterne berette om deres nuværende arbejdsliv og om deres veje dertil. Spørgsmål og beretninger har sigtet mod at afdække følgende overordnede spørgsmål: - Hvad har betydning i forhold til adgangen til arbejdsmarkedet for blinde og svagsynede? - Hvordan opleves arbejdslivet, og hvilke funktioner bestrides? - Hvilken betydning har sociale kompetencer for at komme og være i arbejde? - Hvilke personlige egenskaber er vigtige? - Hvilke praktiske og personlige udfordringer mødes i arbejdslivet, og hvordan tackles de? I analysen af interviewene har fokus været rettet mod fælles vilkår, erfaringer og strategier samt ikke mindst individuelle variationer, situations- og synsstatusbetingede forskelle. Det skyldes, at det i denne undersøgelse netop er viften af forskellige erfaringer, som er det værdifulde bidrag. Der er inden for rammerne af denne rapport ikke plads til at få alle de konkrete erfaringer med, men de indgår i opbygningen af den internetbaserede database, som allerede er nævnt. Rapporten: Indhold og synsvinkler Rapporten består af 2 dele. I Del 1 præsenteres analysen af interviewene. Hvert kapitel fokuserer på et bestemt tema, der fremstår som betydningsfuldt i informanternes fortællinger. Del 2 rummer 15 portrætter, som er udarbejdet på baggrund af 5\n6 informanternes fortællinger. Portrætterne bærer ikke de portrætteredes egne navne, ligesom deltagerne i undersøgelsen er anonymiserede i rapportens Del 1, hvor de optræder under de noget (men nødvendigt) fremmedgørende betegnelser deltagerne i undersøgelsen eller informanterne. I Kapitel 2 præsenteres et kort overblik over informanternes uddannelser og arbejdsfunktioner samt deres vej ind på arbejdsmarkedet. Kapitlet fungerer som ramme for de øvrige kapitler i Del 1 og kan med fordel suppleres med portrætterne i Del 2. I Kapitel 3 Drømmenes drivkraft belyses det førnævnte drive, som træder tydeligt frem i interviewene. Det at bruge drømmene om fremtiden som motivation for at komme i gang og for at komme videre, når man først er i gang, ser ud til at være et fællestræk blandt deltagerne i undersøgelsen. Samtidig stiller synsstatus nogle betingelser, som betyder, at forhandlinger mellem drømme og synsstatus er nødvendige. Drømme såvel som betingelser og forhandlinger er specifikke for den enkelte. Forhandling skal i denne forbindelse forstås som en proces, der både kan være individuel og social, og som kan ske gennem egne overvejelser eller i møder med andre. Forhandling betegner dermed bevægelser mellem forskellige perspektiver på spørgsmål såsom valg af uddannelse, vilkår og afklaring af, hvad en given synsstatus kan betyde i konkrete job. Kapitel 4 Minoritetsforhandlinger fokuserer for det første på de situationer, hvor synsstatus i informanternes erfaringer kommer til at fylde det hele, og dermed skygger for andre spørgsmål som for eksempel faglige kompetencer. For det andet handler det om, hvad informanterne gør i konkrete situationer for at minimere denne overskyggende betydning af synshandicappet. For det tredje søger vi endeligt at udlede nogle generelle træk ved disse minimeringsstrategier. Synshandicap anskues som situations- eller miljørelateret 8, idet blindhed eller svagsyn ikke i sig selv medfører fast definerede begrænsninger af handlemuligheder. Man bliver derimod til som handicappet i bestemte situationer, hvor funktionsnedsættelsen bliver relevant for handlemulighederne og/eller definerer forholdet til omverdenen. Minoritetsbegrebet, som indgår i kapitlets overskrift, hænger nøje sammen med dette situationelle handicap-begreb. Brugen af minoritetsbegrebet understreger ligeledes, at informanternes erfaringer og strategier på mange måder bærer lighedstræk med andre minoritetsgrupper såsom kvinder i mandejob eller etniske minoriteters forhold på arbejdsmarkedet. I Kapitel 5 Teknologiens muligheder og begrænsninger samler vi op på et tema, der træder frem som særlig betydningsfuldt i informanternes beretninger om arbejdsliv. Teknologiudviklingen har på den ene side udvidet viften af jobfunktioner, der kan åbnes for blinde og svagsynede, men på den anden side halter udviklingen af hjælpemidler altid efter den generelle IT-udvikling. Derfor opstår der frustrerende situationer, hvor ringe adgang til IT-systemer og/eller hjælpemidler besværliggør eller direkte afskærer den blinde eller svagsynede fra at udføre sine arbejdsopgaver. Kapitel 6 Overblik, planlægning og kreativitet handler om, at de forskellige strategier, som anvendes af blinde og svagsynede i forhold til at varetage deres jobfunktioner på lige 6\n7 fod med seende medarbejdere, ser ud til at befordre udviklingen af bestemte kompetencer. Kapitel 7 afslutter analysen i form af en opsamling på undersøgelsens hovedspørgsmål. I Del 2 bringes som nævnt 15 portrætter af deltagerne i undersøgelsen. Portrætterne er struktureret således, at erfaringer om uddannelsesforløb samt veje ind på arbejdsmarkedet og nuværende jobfunktioner beskrives. Derudover viderebringer vi informanternes råd til andre blinde eller svagsynede. Her får læseren et umiddelbart billede af den store individuelle variation i jobfunktioner og i uddannelses- og arbejdsmarkedsforløb. 7\n8 Del 1 Analyse 8\n9 2 Arbejdsliv og veje dertil Deltagerne i denne undersøgelse har forskellige uddannelser og bestrider meget forskelligartede job. Dermed bekræftes resultaterne fra mere statistisk anlagte undersøgelser af synshandicappedes erhvervssituation: Der er få blinde og svagsynede på arbejdsmarkedet, men de erhvervsaktive bestrider til gengæld en bred vifte af jobfunktioner. 9 Når man ser bort fra ekstremt synsafhængige job såsom pilot, dyrlæge eller kirurg, ser det altså ud til, at synsstatus ikke i sig selv bestemmer hvilke kompetencer eller jobfunktioner, der kan opnås. Eller måske rettere: Den konkrete betydning af synsstatus er ikke givet på forhånd. I dette kapitel skitseres informanternes veje ind i arbejdslivet. Vi kommer kort ind på deres uddannelsesbaggrund og nuværende jobfunktioner. Desuden belyser vi, hvordan indgangen til arbejdsmarkedet har været. Skitsen danner en referenceramme for de øvrige kapitler i Del Som nævnt i indledningen er undersøgelsens angivelse af de 15 deltageres synsstatus baseret på deres egne beskrivelser. Ifølge informanterne selv er 8 blinde, 4 stærkt svagsynede og 3 svagsynede. Flere har været blinde eller svagsynede hele deres liv, mens synstabet for en mindre gruppe først er indtrådt senere i livet. Som senblind skal man som ung eller voksen lære at være blind, som en informant udtrykker det. Denne indlæring drejer sig om at kunne håndtere og overskride synshandicappets praktiske begrænsninger, men er samtidig også en personlig omstillingsproces. Er man født blind eller stærkt svagsynet er dette naturligvis noget, man er vokset op med. Her kan der til gengæld være behov for at lære seendes sociale koder og ritualer på en alternativ og kropslig måde. Der er ingen tvivl om, at både synsstatus og tidspunktet for synsnedsættelsens indtræffen spiller en rolle. Det er blot ikke muligt at sætte betydningen i faste kasser, fordi den både er situationsbunden og hænger tæt sammen med informanternes individuelle strategier. Som det vil fremgå af gennemgangen af uddannelse og erhverv nedenfor, afgør synsstatus ikke i sig selv hvilke uddannelser og job, deltagerne bestrider, bortset fra at kun svagsynede har valgt erhverv, der medfører ansvar for børn. Synsstatus betyder til gengæld noget for, hvordan uddannelse og job udføres, og for hvordan synshandicappet træder frem i hverdagen. Det største skel går mellem blinde og stærkt svagsynede på den ene side og svagsynede på den anden side, da der er forskellige behov for hjælpemidler. De svagsynede kan ofte klare sig med relativt simple hjælpemidler, eksempelvis forstørrelsesprogrammer til at læse elektroniske tekster (inklusive s), som er en stor del af mange jobfunktioner i dag. Blinde og stærkt svagsynede må derimod have mere avancerede hjælpemidler og er desuden afhængige af, at ITløsningerne på deres arbejdsplads kan tale med disse hjælpemidler. For de svagsynede gælder endvidere, at de lettere kan minimere betydningen af, eller helt skjule, deres synsnedsættelse i hverdagen. En synsrest er dermed ensbetydende med en større kontrol over, hvor og hvordan synshandicappet træder frem. Af samme grund er de svagsynede sjældent ude for, at arbejdsgivere tvivler på, om de kan bestride et job. Alle 3 grupper fremhæver kreativ problemløsning og planlægning som kompenserende strategier. Især for blinde og stærkt svagsynede kan evnen til at finde alternative måder at gøre tingene på være essentiel for at bestride et almindeligt job. 9\n10 Trods interne forskelle omtales informantgruppen i denne rapport ofte samlet som blinde og svagsynede, idet fællestræk mellem informanter oftest optræder på tværs af synsstatus. Det vil blive fremhævet, når synsstatus konkret ser ud til at gøre en forskel. Det er karakteristisk, at størstedelen af deltagerne i undersøgelsen er ansat i job, som ligger i forlængelse af deres uddannelse. Nogle få har suppleret med videreuddannelse, hvilket har åbnet deres muligheder for at forfølge nye faglige interesser. Eftersom ganske mange veluddannede i dag arbejder i funktioner, som ligger langt fra uddannelsens specifikke faglighed, ville det ikke være overraskende, om det også gjaldt for blinde og svagsynedes vedkommende. Når det kun i mindre omfang er tilfældet her, hænger det formentlig sammen med, at informanterne i stort omfang har forfulgt deres drømme i forbindelse med valget af uddannelse og senere også i jobsøgningen. Det kan dog også hænge sammen med, at det er lettere at bevise, at man kan bestride et job, som fagligt ligger i direkte forlængelse af den uddannelse, man har gennemført. 8 af deltagerne i undersøgelsen 5 kvinder og 3 mænd - har en lang videregående uddannelse bag sig. Disse uddannelser spænder over hovedområderne: Humaniora, naturvidenskab og samfundsvidenskab (herunder jura). 4 informanter med denne uddannelsesbaggrund er blinde, 3 er stærkt svagsynede og en enkelt er svagsynet. 4 informanter 2 mænd og 2 kvinder har en mellemlang videregående uddannelse. For 3 af de 4 drejer det sig om professionsuddannelser med en udstrakt grad af direkte brugerkontakt : Pædagog, folkeskolelærer og socialrådgiver. Den fjerde er to-sproglig korrespondent. I denne gruppe er 2 svagsynede, mens 2 er blinde. 2 mænd - en blind og en stærkt svagsynet - har begge en erhvervsuddannelse som EDBassistent bag sig. Begge har siden efteruddannet sig, mens de var i job. Den ene er blevet datanom, mens den anden har efteruddannet sig indenfor salg. En blind kvinde har en gymnasial uddannelse, hvorefter hun er trådt ind på arbejdsmarkedet og er blevet en kernekompetence gennem 19 år på samme arbejdsplads. De 15 informanters jobfunktioner og -indhold spænder vidt. Nogle er ansat i primært administrative stillinger, mens andre har udadvendte arbejdsfunktioner (eksempelvis salgsarbejde, udviklings- og projektarbejde). Andre igen har arbejdsfunktioner, som primært involverer direkte brugerkontakt (pædagog, folkeskolelærer, socialrådgiver og psykolog). Portrætterne i Del 2 giver et mere konkret billede af jobfunktioner og -indhold. Hovedparten af de 15 informanter er ansat i offentlige eller halvoffentlige virksomheder, nogle få har job i private virksomheder, og én er selvstændig. Der er store forskelle på, hvor gode virksomhederne er til at tilpasse forholdene for at give den synshandicappede medarbejder gode rammer, eksempelvis med hjemmearbejdsplads, flekstidsordninger eller anskaffelse af udstyr. En privat virksomhed fremstår som særdeles orienteret mod personalepleje. Enkelte af de offentlige og halvoffentlige virksomheder gør også en indsats, mens andre beskrives som særligt dårlige til at tilpasse forholdene. Informanternes erfaringer med at få banet vejen til arbejdsmarkedet varierer. En del er gået direkte ind i en fagligt relevant stilling efter uddannelsen, enten som løst ansat med 10\n11 senere fastansættelse eller som fastansat fra start. Som det vil fremgå senere, har en del samlet praktisk erfaring i studietiden gennem studiejob eller praktikforløb. De fleste har haft relativt let ved at få foden indenfor på arbejdsmarkedet. For de, der har oplevet vanskeligheder med at komme i job, er det typisk lykkedes ved at bruge deres netværk eller udbygge deres praktiske erfaring gennem praktikforløb, arbejdsprøvninger, job med løntilskud og lignende. Lidt over halvdelen har fået deres første job via en form for løntilskudsordning. Som for nyuddannede med normalt syn kan betydningen af netværk og erfaring i forhold til at få sit første job næppe overvurderes for blinde og svagsynede. I informanternes tilfælde har formelle og uformelle netværk med både synshandicappede og seende været anvendt. For enkelte har kommunen eller Arbejdsformidlingen hjulpet med at skabe kontakt med virksomheder. Mange af informanterne har både ansøgt efter stillingsopslag og skrevet uopfordrede ansøgninger - undertiden ganske mange. Idealet for alle informanter er at arbejde på lige fod med deres kolleger, hvilket for mange er ensbetydende med at arbejde fuld tid på ordinære vilkår. Det opfattes imidlertid ikke nødvendigvis som et nederlag at opnå det første job via offentlige løntilskudsordninger. Når foden først er indenfor og fordommene afløst af viden, leder den type ansættelser nemlig typisk til beskæftigelse på ordinære vilkår. Idealet kan derfor realiseres gennem strategisk brug af andre ansættelsesformer såsom arbejdsprøvning og forskellige jobformer med løntilskud. Gennem disse ansættelsesformer kan den synshandicappede få chancen for at bevise sit værd, og arbejdsgiveren, der i reglen intet ved om, hvad et synshandicap indebærer, kan vurdere medarbejderens kompetencer omkostningsfrit eller relativt billigt. De støttede ansættelsesformer kan altså benyttes af de blinde og svagsynede til selv at samle erfaringer, der kan styrke deres position og eventuelt skabe mulighed for et arbejde på ordinære vilkår. Nogle informanter har valgt en fast fleksjobløsning eller arbejde på nedsat tid, mens fleksjob undtagelsesvis accepteres efter pres fra en arbejdsgiver. Når fleksjob eller nedsat tid vælges, bruges disse løsninger som en strategi til at arbejde på lige fod med seende kolleger, fordi de skaber rum til, at man kan løse opgaverne på sin egen måde og have overskud i hverdagen. Et godt eksempel på den kreativitet, der udfoldes i fortællingerne om vejen ind på arbejdsmarkedet, er en stærkt svagsynet mand, der skabte en praktikstilling til sig selv i en virksomhed gennem et forslag til udvikling af nye forretningsområder: Jeg kontaktede virksomheden, fordi jeg kendte dem fra en anden sammenhæng (..) og spurgte dem, om de ikke ville starte noget eksport op (..) og det gjorde vi, vi fik efterhånden skabt et forløb, hvor jeg hjalp dem med at få introduceret deres apparater i [udlandet]. Den dominerende historie på tværs af de individuelle fortællinger er, at arbejdslivet opleves som udviklende for både de faglige og personlige kompetencer. Når et job af en eller anden grund ikke har givet den forventede tilfredsstillelse, har den personlige beslutning om at søge videre været grundlaget for, at der er sket et jobskifte. Kun én informant har oplevet, at et vikariat ikke kunne omdannes til en fast stilling på grund af synsspecifikke krav til stillingen. 11\n12 3 Drømmenes drivkraft For deltagerne i denne undersøgelse ser virkeliggørelsen af ønsker og drømme overordnet ud til at være en væsentlig drivkraft for at gennemføre en uddannelse og komme i job. Samtidig er der ikke frit valg på alle hylder for blinde og svagsynede, når der skal vælges uddannelse eller job. Dyrlæge er ikke nogen god idé, som en informant udtrykker det: Jeg tror, det er vigtigt at være realistisk. Jeg har altid godt kunnet tænke mig at være dyrlæge, men det er jo ikke vildt realistisk, fordi man skal bruge øjnene til mange ting, når man er dyrlæge. Simpelthen bare gå ind og være realistisk og sige, det kan øjnene jo nok ikke på det tidspunkt. Det vælger man jo selvfølgelig fra, men når man så har gjort det, synes jeg, det er vigtigt, at man går ind og vælger, hvad det er, man brænder for. Og så må man bare give 110 % for at gøre det. Der foregår altså en nødvendig forhandling mellem drøm og realiteter. Herved adskiller blinde og svagsynede sig ikke fra andre uddannelses- eller jobsøgende. Forskellen er, at synsstatus føjer nogle ekstra dimensioner til denne forhandling. I citatet ovenfor påpeger informanten, at det er vigtigt, at realismen eller pragmatikken ikke får overtaget i forhandlingsprocessen - så risikerer brændstoffet at slippe op undervejs i uddannelseseller jobsøgningsforløbet. Drømme er ikke helt det samme som mål, selvom de fungerer målrettende for informanterne. Det viser sig for eksempel ved, at informanternes mål flytter sig undervejs i processen, uden at drømmene nødvendigvis ændrer sig, og uden at den drivkraft, der ligger i at gå efter drømmene, går tabt. Drømme kommer desuden ikke ud af den blå luft, og det er derfor væsentligt at få lov at drømme samt selv at tillade drømmene at få betydning for den arbejdslivsbane, som skal stikkes ud. I dette kapitel handler det om, hvordan det bliver muligt og ofte også naturligt for informanterne at drømme, om forhandlingerne mellem drøm og realiteter samt om de mennesker, institutioner og netværk, der på forskellig vis påvirker både proces og indhold. Selvfølgelig skal jeg arbejde Over en bred kam kendetegner det informanternes beretninger, at et fremtidsperspektiv om arbejde har fremstået som en selvfølge allerede i barndommen. Det gælder uanset, hvornår synsstatus er indtrådt. Opdragelsen og forældrene har dermed også stor betydning for, at selvforsørgelse ses som selvfølgeligt og opnåeligt. På denne måde har de nære omgivelser i barndommen skabt mulighedsbetingelserne for drømmene om uddannelse og arbejdsliv. Det er blevet muligt at drømme, man har fået lov til at drømme, og drømmene får derfor også hen ad vejen et indhold. En informant, der er født svagsynet, betoner, at netop forældrenes krav og opbakning har haft betydning for hans succes på arbejdsmarkedet i dag: Jeg tror en del [af succesen skyldes] den opdragelse, jeg har med hjemmefra. Jeg er blevet opdraget med, at du skal ud og 12\n13 klare dig selv. Du skal ikke bare sidde passivt, der skal ske noget. For en kvinde, som er blevet stærkt svagsynet i barndommen, har køn også spillet en motiverende rolle. Trods synstabet forventedes det samme af hende som af hendes brødre, der var i uddannelse og tjente deres egne penge: Det var noget, min far så meget op til. Det var bare sådan, så det skulle jeg også. Det var slet ikke til diskussion. (..) der er blevet taget meget hensyn til mig derhjemme (..) der har også været forventning til mig. Omgivelsernes forventninger og deres formidling af det naturlige i at arbejde sætter således et udgangspunkt, som kommer til at danne grobund for drømmene om fremtiden. I informanternes fortællinger træder andre voksne og senere forskellige instanser frem som betydningsfulde i forhold til at understøtte de spirende drømme. Én informant fortæller om skolelæreren, der opmuntrede og fik pigen op forrest i klassen, så hun ikke gemte sig nede bagved og gik glip af undervisningen. En anden fortæller om studievejlederen på Instituttet for Blinde og Svagsynede, der så et potentiale og hjalp med at hæve ambitionsniveauet: Jeg sagde, at jeg måske godt kunne tænke mig at læse til socialrådgiver, hvis jeg altså nogensinde blev færdig med det der HF. Så var der en studievejleder, der slog i bordet og sagde nu har du bare at blive færdig og så skal du læse jura, for du kan mere end socialrådgiver (..) og så sagde han også til mig, uanset hvad du får i karakterer, skal du bare op i alle de der HFfag, så skal jeg nok få dig ind. Interviewer: Okay. Betød det meget at der var en, der sådan.. Gav mig et spark? Det kan du tro. Positive vendepunkter som dette, hvor opbakning udefra hjælper til at tage skridtet videre, optræder i flere historier, hvor forældrene igen er på banen som aktive spillere. En informant fortæller, at hendes forældre hjalp med at samle en liste over virksomheder, hun kunne søge om arbejdsprøvning, og lagde deadlines for ansøgningsskrivning og kontakter. Dermed kom der gang i processen, og, tilføjer hun, Hvis min far ikke havde smækket blokken i bordet, så ved jeg da ikke, hvor jeg havde været i dag. Der var nogen, der tog et initiativ. Der er således brug for andres støtte undervejs. Drømmen er måske nok individuel, men en af forudsætningerne for at fastholde den er andres medvirken. Et vendepunkt af en noget anden karakter indtræffer for de informanter, som først oplever synstab i voksenalderen. Blandt informanterne i denne undersøgelse er det sket enten lige før eller under uddannelsen. Alle de berørte informanter fortæller, at spørgsmålet, om man skulle opgive og vælge pensionsvejen, har været oppe at vende på et tidspunkt siden synstabet. En informant, der blev blind umiddelbart før påbegyndelsen af sin uddannelse, fortæller om sin reaktion, da myndighederne foreslog hende at søge pension: 13\n14 Jeg kan faktisk huske, da jeg lå inde på Rigshospitalet og blev blind under den der operation, at da vi så begyndte at skulle snakke udskrivning, bliver der sagt til mig og så søger vi pension til dig. Hvad for noget?! Jeg skal ikke på pension! For en anden informant blev det familiens opbakning, der fik vendt situationen, da tvivlen på projektet om at klare sig på arbejdsmarkedet meldte sig: Jeg var dernede at røre, hvor jeg tænkte fuck jeg er bare en blind idiot, hvorfor går jeg ikke bare på invalidepension (..) det var bare ikke en option hos hverken [min ægtefælle] eller min øvrige familie (..), som også siger prøv at høre, du kan sgu da ikke sidde med hænderne i skødet. Informanternes beretninger om lave forventninger til deres formåen eller kompetencer handler først og fremmest om ganske lave forventninger blandt seende til, hvad man kan som synshandicappet. Den forrige historie om forslaget om pension, der kom som en slags automatreaktion efter operationen, vidner om netop dette. Denne udfordring eller undergravning af egne drømme og selvfølgeligheder har flere af deltagerne i undersøgelsen mødt på deres vej. Det kan, som i nedenstående citat, være studievejledere, der vejleder ned, fordi de vurderer, at synshandicappet gør det svært at gennemføre en given uddannelse eller at bestride et job inden for fagfeltet. 11 Denne informant valgte faktisk at rette sig efter vejlederens råd om en anden uddannelse end den, han ønskede. Men i tilbageblik mener han klart, at vejlederen tog fejl: Dér skulle jeg måske have stoppet op og sagt hvad for noget?, det kan ikke være rigtigt, jeg må kunne blive et eller andet [indenfor det, der interesserer mig]. (..) jeg skulle have forfulgt det, jeg lagde vægt på dengang. Og det er faktisk, synes jeg, meget, meget vigtigt at tage med tilbage til de rådgivende instanser (..) for vi bliver jo også mødt af deres begrænsninger. Med til historien hører, at informanten senere er vendt tilbage til det oprindelige mål og nu arbejder inden for ønske-fagområdet. Mellem drøm og realitet Uanset om omgivelserne fremmer eller hæmmer informanternes tiltro til deres muligheder for at forfølge drømmene, skal de igennem en række forhandlinger mellem drømme og realiteter. Uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarked er indrettet af og til seende studerende og medarbejdere, og for blinde og svagsynede er synsstatus derfor også vigtig i disse forhandlinger. For deltagerne i denne undersøgelse er det vigtigt at vælge en vej, der i videst mulig omfang sætter dem i stand til at leve det, nogle kalder et helt normalt liv. Synshandicappet skal altså parkeres et sted, hvor man ikke er tvunget til at leve på helt andre måder eller helt adskilt fra seende i hverdagen. Som en informant med lang anciennitet på arbejdsmarkedet udtrykker det: Jeg synes jo selv, at jeg lever et fuldstændig normalt liv, kommer her og laver noget arbejde, går hjem og har nogle fritidsinteresser, passer mit hus og haven og går til fest hos 14


Pædagoguddannelse opgiver at få nok unge studerende: De gamle må træde til | Indland | DR\nPersoner oppe i alderen skal læse til pædagoger, hvis der skal være nok, mener studieleder og fagforening.\nDennis Haahr har været pædagogmedhjælper i mere end 10 år og har flere gange overvejet at uddanne sig til pædagog - men økonomien er kommet i vejen. (Foto: Alex Berg © dr)\n30. juli 2019 kl. 06.30\nPædagogisk leder Bjarne Kofoed skal holde ansættelsessamtaler i Børnegården i Sundby.\nHan mangler to pædagoger til institutionen, der ligger på Amager i København. Men ansøgningerne kommer ikke just væltende.\n- Det første opslag, jeg lavede, gav nul. Nu er jeg så kommet op på tre ansøgere, som kommer til samtale. Men det er kun de to, der er uddannet, siger Bjarne Kofoed.\nOfte lykkes det slet ikke at finde en uddannet kandidat, og så må institutionen ansætte en medarbejder, der ikke er pædagog.\nRegeringen, R, SF og Ø er blevet enige om:\nMålet skal være at forbedre forholdene for børn og personale i daginstitutioner gennem en langsigtet investeringsplan frem mod 2025, der sammentænker normeringer, uddannelse, kvalitet og ledelse og som indeholder, at der:\n- Det betyder jo, at børnene har mindre tid sammen med en uddannet, faglig person, siger Bjarne Kofoed.\nIfølge forskningen betyder manglen på pædagogisk personale dårligere kontakt til børnene, fortæller Charlotte Ringsmose, der er professor i dagtilbud ved Aalborg Universitet.\n- Uddannet personale er bedre til at møde børnene aldersvarende. Og det har utrolig stor betydning, når vi taler om små børns trivsel og udvikling, at de er sammen med voksne, der forstår dem og kan møde dem, hvor de er, siger hun.\nRegeringen ønsker minimumsnormeringer\nI det forståelsespapir, som den nytiltrådte regering har underskrevet sammen med støttepartierne, står ønsket om minimumsnormeringer for antallet af pædagoger til hvert barn som et vigtigt mål.\nMen det kræver mere pædagogisk personale. Ifølge pædagogernes fagforening, BUPL, vil det kræve 5000 flere pædagoger, hvis der skal indføres minimumsnormeringer.\nDet stemmer dårligt overens med, at der i de seneste år er blevet uddannet færre pædagoger. Særligt i hovedstaden er antallet af ansøgere til pædagoguddannelsen faldet.\nI år havde pædagoguddannelsen på Københavns Professionshøjskole 609 ledige pladser, da ansøgerne var blevet lukket ind.\n- Det er på ingen måde nok. Der bliver færre unge, så vi har brug for at se på andre veje ind i pædagogfaget, siger Annegrete Juul, der er dekan på pædagoguddannelsen i København.\nFaktisk har dekanen helt opgivet at tiltrække nok af de unge, der vælger pædagoguddannelsen umiddelbart efter gymnasiet eller HF. I stedet skal flere ældre ind i pædagogfaget, mener Annegrete Juul.\n- Vi skal have lavet nogle uddannelsesmodeller, der er fleksible, som kan tilgodese, at man har familie og udgifter, siger hun.\nPædagogmedhjælper vil gerne være pædagog\nDennis Haahr er pædagogmedhjælper hos Børnegården i Sundby og har været det i mere end 10 år. Han har flere gange overvejet at uddanne sig til pædagog.\n- Jeg tror, jeg ville få noget teori bag og få sat nogle ord på, hvad man gør, og få nogle ideer til, hvad man ellers kan gøre, siger Dennis Haahr.\nSom pædagogmedhjælper med fem års erfaring og en ungdomsuddannelse i bagagen har man mulighed for at søge optagelse på merituddannelsen til pædagog, som tager ca. 3 år.\nMen udsigten til at skulle gå ned i indtægt har indtil videre holdt Dennis Haahr tilbage.\n- Fordi jeg er blevet etableret med faste udgifter til bil, bolig og sådan noget. Og så synes jeg, det er svært at overskue, at man skulle gå op til 50 procent ned i forhold til den indtægt, jeg ligger med nu, siger Dennis Haahr.\nFagforbund: Sæt kravet til merit ned\nOgså pædagogernes fagforening, BUPL, ønsker sig en ordning, der gør det mere attraktivt for mennesker, der allerede er i gang med deres karriere, at uddanne sig til pædagoger.\n- Der skal være en mulighed for, at man ikke skal gå fra hus og hjem for at studere igen. Og det er også muligt at lave om på reglerne for, hvornår man kan blive optaget på uddannelsen. Og det kan man gøre med små ændringer, siger formand Elisa Rimpler.\nBUPL foreslår, at reglerne laves om, så man i fremtiden kun skal have to års erhverserfaring for at søge ind på merituddannelsen til pædagog. I dag lyder kravet på fem års erfaring.\nAnnegrete Juul mener dog, at en ny pædagoguddannelse ikke blot skal være rettet mod folk, der har arbejdet som pædagogmedhjælpere, men også appellere til andre.\n- Der kunne også være for eksempel ledige akademikere eller akademikere, der vil lave et skifte, siger Annegrete Juul.\nForsøgte at finde pædagoger i Jylland\nI Børnegården i Sundby har pædagogisk leder Bjarne Kofoed også forsøgt sig med at hente pædagoger i Jylland. I Nordvestjylland er der nemlig markant højere ledighed blandt pædagoger end i København. Men det er ikke lykkedes endnu.\n- Den melding, jeg har fået derovre fra, er, at det er for dyrt at bo i København, siger Bjarne Kofoed.\nHan ser kun én løsning på problemet med de få ansøgninger i bunken.\n- Der skal uddannes nogle flere, og det er merituddannelsen, som må være vejen frem, siger Bjarne Kofoed.


Mie Sedoc Jørgensen — Region Sjælland\nPh.d., cand. psych.,\nUdforsk hvilke forskningsemner Mie Sedoc Jørgensen er aktiv inden for. Forskningsemnerne dannes ud fra forskerens forskningsoutput i portalen. Sammen former forskningsemnerne et unikt ’fingeraftryk’, som afspejler forskerens faglige profil.\npersonality disorder Samfundsvidenskab 59%\nMentalization Medicin og biovidenskab 42%\nadolescent Samfundsvidenskab 26%\nPsychotherapy Medicin og biovidenskab 18%\nMeta-Analysis Medicin og biovidenskab 14%\nSystematic Reviews Medicin og biovidenskab 14%\nPsychology Medicin og biovidenskab 13%


Mini-test: Dual Xeon vs. i7 5960x | Hardware-TEST Portalen\nMini-test: Dual Xeon vs. i7 5960x\nCPU, Intel d. 07. maj. 2016, skrevet af freak_master 12 Kommentarer. Vist: 5882 gange.\nBrugeren D3sm0 lavede for et stykke tid siden en tråd. Han søgte hjælp til valg af CPU, og fordi han havde valgt et meget dyrt MSI bundkort, blev der ikke penge til mere end en i7 5930K. Grunden til det dyre bundkort var at D3sm0 gerne ville have noget der også så godt ud.\nForslaget kom så om en dual CPU løsning, også fordi jeg selv synes at to CPU'er ser godt ud inde i et kabinet, men også fordi at bundkortet blev lidt billigere, og der kunne derfor blive råd til to stk. E5-2637v3, som begge kører med cirka samme hastighed som 5960x, og begge har 4 kerner og 8 tråde, hvilket giver 8 kerner og 16 tråde i alt, præcis som 5960x.\nD3sm0 synes at dette lød interessant, og diskussionen gik på hvorvidt to CPU'er virkelig kunne følge med en enkelt CPU. Grunden til denne er at alle kerner skal kunne kommunikere sammen, og med to CPU'er skal dette gøres igennem et QPI-link, som ikke er helt så hurtigt som kernerne i en enkelt CPU kan kommunikere.\nD3sm0 endte dog med at vælge dual CPU løsningen, og undertegnede har i samarbejde med ham fået udarbejdet en lille mini-test for at finde ud af hvor stor forskellen egentlig er. Der er selvfølgelig brugt benchmarks for at forsøge at måle denne forskel, med få egentlige opgaver som at udpakke/nedpakke zip filer og konvertere en video.\nLink til tråden: http://hwt.dk/Forum/341680/5820k-eller-5930k-\nRigtig fed test at tage op 🙂\nSyntes virkelig det er noget der er hver at tage med når man står og kigge på de forskellige muligheder der er 🙂\nEnig #1 .. Rigtig fed test - rart at i tænker lidt 'out of the box' og laver sådanne sammenligninger.\nXeon løsningen åbner dog også døren for flere cores/ram hvis man stopper yderligere $$$ i den - eller blot senere opgradering. Nu er de også lige på trapperne med deres V4 udgave, den venter jeg selv spændt på da det ca. giver 2 cores mere til samme pris og mine 2*8cores er i underkanten til mit vmware miljø. 🙂.\nHar nok snart 2 stk E5-2630v3 til salg.. :D\nJeg fulgte selv tråden da den var oppe. Og tænkte selv at det kunne være en fed sammenligning.\nTop doller for at i har valgt at gøre det!\nFin sammenligning. Hvad med overclocking? Kan de xeon's overhovedet trækkes op på mere?\nTil sammenligning har jeg lige lavet en cinebench R15 på min 5960x som kører 4.5 ghz, og der hiver jeg 1696 point hjem, hvilket jo er en betydelig forbedring.\n#2 Lidt OT, I forbindelse med vmware og windows licenser så så er det måske værd at overveje at "nøjes" med 8 cores da windows datacenter bliver dyrere hvis der kommer flere cores med.\nNår vi til efteråret skal have skiftet vmware servere ud, så bliver de udskiftet med dual octo core med max MHz. (og to servere selvfølgelig) og min 384 GB RAM stykket.\nFin test, godt at se lidt tal på det :)\n#4 xeon kan sagtens clockes højere :) . Kører dual x5677 på et sr2 kort. De kører stabilt ved 4ghz, og kan sagtens køres højere op. Ved der er nogen i det vældige udland der har kørt stabilt med x5690 på op mod 5ghz. Dog med et noget seriøst vandkøling i baggrunden.\nhvad trækker det ene system kontra det andet i watt.. den kunne også være interessant.. og så sidst men ikke mindst så kan en 5960x jo snildt smides op på 4.5ghz eller højere... hvilket også giver lidt ekstra power...\nDual CPU 7x x16 pcie, med mulighed for 4x sli, så skal man bare sætte en sort pose over el måleren :P\n#6 - Det er ikke helt korrekt. Din X5677 kan godt OC på samme vilkår som en alm. i7 cpu, f.eks en I7-950, men de nye typer Xeon kan ikke OC med multiplier, som en 5960X kan, så derfor er der væsentlig forskel på OC mulighederne for de nyere I7 cpuer.\n#9 i know.... lidt sørgeligt at de ikke laver de nyere versioner på samme måde. Xeon kører fantastisk på alle andre fronter.\n#9 - det er så heller ikke helt korekt xeon 16xx har ulåst multiplier, men den er kun til single socket 2011/2011-3\nLaver gerne yderligere test vis nogen ønsker ?\nHar da el/watt måler på systemet lige pt :)\nOg den bruger slet slet ikke de 1600 watt PSU'en har og give af!\nEdit OC med CPU er max 6 % via den indbyggede OC tool i bios. manuelt nåede jeg kun 3 %\nSystemet var ret ustabilt, hvilket jeg er ret sikker på var QPI-link skyld.\nEfter jeg satte den til tvunget alle core's, blev systemet meget mere stabil!.\nMen håber stadig på en bedre bios, da jeg stadig for 1 crash efter 4-5 timers konstant gaming... hvor jeg mister cpu 2.\nMen nu bliver systemet bygget om, vil gerne have et kabinet der gør bundkortet er stående frem for liggende... så vis nogen har lyst til og prøve kræfter med 3 stk. TT core x9 kabinetter så pm mig :)\nSvaret blev redigeret 2 gange, sidst af D3sm0 d. 18-05-2016 20:03:06.


Fordele og ulemper ved tandblegning: er det en god ide? | be settled\nFordele og ulemper ved tandblegning: er det en god ide?\ndet er nemt at forstå appellen af tandblegning. Når alt kommer til alt, hvem vil ikke have hvidere, lysere tænder? Men uden at forstå fordele og ulemper ved tandblegning kan det være svært at træffe en informeret beslutning om, hvorvidt man skal hvidte eller ej. Her er fakta om tandblegning, så du kan beslutte, om det er det rigtige valg for dig.\nfordele ved tandblegning\npotentielle risici og bivirkninger\nHvornår skal man undgå det\nhvor ofte skal jeg hvidte?\ntandblegning er en almindelig procedure inden for kosmetisk tandpleje, der bruger blegningsprodukter (generelt indeholdende brintoverilte eller carbamidoverilte som blegemidler) for at få dine tænder til at se hvidere og lysere ud. Din tandlæge kan blege dine tænder på kontoret, eller du kan vælge derhjemme kridtning produkter såsom geler og strimler.\nfordelene ved at blegge dine tænder er hovedsageligt kosmetiske. American Academy of Cosmetic Dentistry rapporterer det 96 procent af voksne mener, at attraktive smil gør medlemmer af det modsatte køn mere tiltalende, og 74 procent af voksne synes, at uattraktive smil hindrer beskæftigelsessucces. Den tillid, der ofte kommer med et hvidere smil, er en anden vigtig fordel ved at blegge dine tænder.\ntandblegning kan forårsage flere bivirkninger. Tandfølsomhed og tandkødsirritation kan forekomme. Cleveland Clinic bemærker dog, at tandkødsirritation normalt er forårsaget af dårligt passende blegebakker (snarere end selve blegemidlet), og følsomhed og vævsirritation forsvinder ofte inden for en til tre dage efter afslutningen af behandlingen.\nen 2014-gennemgang rapporterer, at stærke blegemidler kan forårsage forbrændinger af blødt væv (tyggegummi), en brændende fornemmelse i halsen og en urolig mave. Gennemgangen bemærker også, at der stadig er kontroverser om, hvorvidt tandblegning påvirker tændernes fysiske struktur, herunder emaljen.\nnår producentens anvisninger følges korrekt, er overilte-baserede tandblegemidler sikre, ifølge en 2015-gennemgang. Sådanne hvidtekalk produkter omfatter kridtning skylninger, tandpastaer, strimler, geler, bakke-baserede blegemidler og in-office kridtning behandlinger. Gennemgangen anbefaler, at tandblegning skal overvåges af en oral sundhedsudbyder for at reducere mulige risici og maksimere blegningsresultater. American Dental Association (ADA) anbefaler også at blegne dine tænder først efter konsultation med en tandlæge for at sikre, at det passer godt til dig.\nmens tandblegning har kosmetiske fordele, er det ikke for alle. Tandblegning kan ofte være dyrt og fungerer ikke på alle typer misfarvning af tænder. ADA bemærker, at blegemidler ikke er effektive på finer, fyldninger, kroner og hætter og sandsynligvis ikke vil fungere for misfarvning, der er brun, grå eller forårsaget af skade eller medicin. Derfor er det vigtigt at tjekke med din tandlæge, før du bruger penge på tandblegningsprodukter.\nblegning af dine tænder øger for ofte risikoen for negative bivirkninger, såsom tandfølsomhed og skade på tandemalje og tandkød. Men der er ingen officiel retningslinje for, hvor ofte blegning kan udføres sikkert. Derfor er det vigtigt at få din tandlæge anbefaling og altid følge produktinstruktionerne. Nogle mennesker bemærker, at hvidheden falmer efter kun en måned, mens andre kan gå et år, før de har brug for en anden hvidtekalk.\nat kende fordele og ulemper ved tandblegning hjælper dig med at afgøre, om det passer godt til dig. Når de anvendes korrekt, anses tandblegningsprodukter for at være sikre, men de er ikke effektive til alle typer pletter. Kontroller altid med din tandlæge inden blegning.\nYorkie størrelser: Giant, Standard og tekop Yorkshire Terrier\nEr et fælles Kreditkort det rigtige for dig?


Praktisk information-værd at vide omkring vandringen\nPilgrimsruten Tisvildevejen er blevet til i et tæt samarbejde mellem lokale frivillige, lokale foreninger og møllerlaug, små virksomheder, de lokale kirker i Mårum, Annisse, Ramløse og Tibirke og disse kirkers menighedsråd, og med økonomisk bistand fra Gribskov Kommune og hjælp til formidling fra Visit Nordsjælland. Vi samarbejder desuden med forskellige aktører som Museum Nordsjælland, Nordsjællands Naturskole, lokale kulturguider og Esrum Kloster, hvilket giver en stærk kulturel dimension og et ekstra perspektiv på vandreoplevelsen.\nI vil få udleveret jeres pilgrimspas stemplet på Esrum Kloster, og I kan få stemplet passene undervejs på turen, desuden får I strygemærke i stof fra Pilgrimsruten Tisvildevejen og navneskilt.\nI vil også få en lille bog om Pilgrimsruten Tisvildevejen. Bogen indeholder også kort til ruten. Den beskriver bl.a. de små samfund I kommer igennem, naturen og kulturen. Der ligger også en PDF-udgave på Visit Nordsjællands hjemmeside hvor I bookede rejsen, som I vil kunne downloade til computer og evt. smartphone. Ved at kigge i den allerede nu kan I få en lille forsmag på oplevelserne inden rejsen.\nI vil blive ledt af pilgrimsguide Niels Henriksen, som fredag den 6. juli vil lede jer gennem Gribskov til Mårum, og lørdag fra Mårum til Annisse. Om søndagen går I fra Annisse til Ramløse og om mandagen fra Ramløse til Tibirke. Tirsdag morgen forlader I Tibirke og ender jeres rejse i Tisvildeleje.\nI programmet beskrives stederne I skal gå hen, og I vil ligeledes få en kort mundtlig orientering om dagens program hver morgen inden I går.\nFrivillige folk fra landsbyerne, menighedsrådene og små virksomhedsdrivende tager imod jer i landsbyerne, og vil ligeledes sørge for at servere morgenmad. Enten får I en madpakke eller der vil være buffet til at lave egen madpakke de dage I skal have det.\nHvis I har brug for at slappe af eller være lidt for jer selv, gør I bare dette, men sig det til nogle af de andre deltagere eller guiden Niels Henriksen, så vi har styr på flokken. Det som er arrangeret undervejs skal I ikke føle jer forpligtet til at deltage i, man kan også bare koble af for sig selv, tage en lille lur i græsset, gå tidligt i seng eller andet.\nAlle de mange frivillige og de små virksomhedsdrivende som er involveret glæder sig mere end I aner til at tage imod jer og gøre deres til, at I får en dejlig oplevelse i vores landsbyer.\nDistancer og tempo\nFredag går I ca. 12 km mellem Esrum og Mårum\nLørdag går I ca. 17 km mellem Mårum og Annisse\nSøndag går I ca. 12 km mellem Annisse og Ramløse\nMandag går I ca. 8 km mellem Ramløse og Tibirke\nTirsdag går I ca. samt ca. 8 km i Tisvilde Hegn til Tisvilde\nVi prøver at afpasse vandretempoet til at alle kan følge med. Sig det til Niels Henriksen som er guide, hvis I synes det går for stærkt, eller andet. I vil opleve at vandringen ikke foregår i et langt stræk, men at der gøres holdt ind imellem, da der berettes om kultur og natur undervejs.\nHver dag påtager en sig at være bagtrop, men man kan alligevel spredes over flere kilometer, og det er bare som det er. Niels skal nok vente på bagtroppen når I er fremme ved et egnet sted til opsamling.\nDet er meget vigtigt at I drikker meget væske undervejs, og vi vil gerne bede jer om at fylde jeres drikkedunk hver gang I har mulighed for dette, og huske at drikke af den!\nI skal helst drikke mindst 3-4 liter om dagen, dvs. mindst halvanden drikkebeholder når I går så meget, og især hvis det er varmt. Ring til mig eller Niels hvis I selv eller jeres sidemand bliver skidt tilpas.\nGenerelt med hensyn til overnatningen er det sådan at der i hver by er to overnatningssteder.\nTypisk kirke, menighedshus eller privat overnatning på gård eller lille sportshal. I bliver fordelt på forhånd hver dag de respektive steder således at der vil være mulighed for at sove i kirke en-to gange hvis man ønsker dette. Hvis man ikke trives med et sovested, finder vi ud af en løsning.I vil blive vist til jeres sovested om eftermiddagen, så I ikke skal tænke over det om aftenen og har ro til at hygge jer og så bare gå i seng.\nI får kørt jeres bagage fra sted til sted, blot vil vi bede jer om at lægge bagage samt feltseng hen ved traileren om morgenen, og selv tage den af om aftenen, hvis ikke den er blevet læsset af.\nBagagen skal være nem at stable for dem som har ansvar for bagagen så pak gerne i rygsæk eller kuffert, ikke løse plastikposer m.v. Husk tydeligt navneskilt på bagagen.\nFeltsengene er ok at ligge på, og ret brede, men de er ret nye, så derfor kan det være svært at sætte aluminiumstværstangen på ved fodenden, da betrækket er stramt. Bare lad den ene tværstang blive i posen, den virker fint uden. HUSK .....en eller to rullemadrasser/liggeunderlag, da feltsengene er lidt hårde ved ryggen.\nDagsrygsæk til opbevaring af drikkebeholderen, regntøj, madpakken osv.\nStor rygsæk eller kuffert med tøj, toiletsager, rigeligt med strømper osv.\nSovepose, evt. hovedpude, en kraftig/to tynde rullemadrasser til feltsengen.\nEvt. Sandaler til skift\nBadetøj hvis man vil bade i Mårum Præstegårds Hot-tub.\nDrikkevarer til frokosten på Esrum Møllegård samt til alle aftensmåltiderne betaler man selv, så husk kontanter eller kort (som I kan hæve med på OK-tanken i Mårum og i Netto i Ramløse, og betale med i Klosterkælderen på Esrum Kloster).\nDer kan hæves penge i Netto i Ramløse søndag.\nLørdag hvor vi spiser frokost på Pibe Mølle Restaurant, kan man selv vælge mellem sodavand eller en lille fadøl som er betalt på forhånd.\nDer følger en hyldeblomstsodavand e.l. med til frokosten søndag og mandag. Kaffe og the hører med i forplejningen, til morgenmaden, til eftermiddagskagen og efter aftensmaden.\nJeres kulturguide på hele rejsen vil være Niels Henriksen.\nNiels Henriksen har været naturvejleder i 40 år, og har været med til at kortlægge Pilgrimsruten Tisvildevejens ruteforløb. I kan læse mere om Niels her:\nDer vil være en lille flok af gennemgående personer som I vil lære at kende og hvis opgave er at alle har det godt og at alt går som det skal. Det er medlemmer fra foreningen KulturNaturNordsjælland (KNN), og I vil møde disse dedikerede mennesker ved velkomsten på Esrum Klosters gårdsplads. Vi vil have overblik over, og ansvar for, den samlede rejseoplevelse og for jer. Generelle eller praktiske spørgsmål angående rejsen skal rettes til disse personer.\nPeter Funder (formand for KNN) peterreedtzfunder@mail.com tlf. 40804714\nMette Frosch-Hansen (økonomiansvarlig for KNN) mette.frosch-Hansen@outlook.com tlf. 40300988\nPia Niebuhr (præst, frivilligansvarlig og medlem af KNN) pin@km.dk tlf. 24211770\nRigmor Westh Baagøe (projektleder Tisvildevejen og medlem af KNN) westh@live.dk tlf 20723509\nHvis I har spørgsmål undervejs på turen, så forhør jer hos de frivillige, hos Niels eller ring til en af ovenstående.\nVi går ikke med på distancerne mellem landsbyerne, da meget skal være klar til I kommer frem i næste landsby, og en eller flere af os vil altid være til stede når I kommer frem til landsbyerne hver dag og følge jer gennem oplevelserne.\nVi vil gerne have besked på forhånd, hvis du lider af sygdomme som kræver særlig årvågenhed fra vores side, eller har særlige ønsker i fh.t. overnatning, vegetarkost eller andet vi skal tage hensyn til. Skulle det ske at I selv, eller I ser nogen bliver dårlige, ring omgående til Rigmor som er læge (tlf 20723509, eller selvfølgelig i akutte alvorligere tilfælde direkte til 112).\nPilgrimsruten Tisvildevejen kan ikke drages til ansvar for skade, ulykke eller sygdom opstået under rejsen, hertil skal I selv sørge for at være forsikret.\nRejsen kan ikke refunderes senere end 14 dage forinden afrejse.\nPilgrimsruten Tisvildevejens samarbejdspartnere:\nVisitNordsjælland, Gribskov Kommune, Naturstyrelsen, Esrum Kloster, Gribskov Erhvervscenter, Museum Nordsjælland, Esrum Kloster, Gribskov Spisekammer, Restaurant Tinggården, Garbolund, Mårum Kirke, Annisse Kirke, Ramløse Kirke, Tibirke Kirke, Annisse Forsamlingshus, Pibe Mølle, Pibe Mølle Restaurant, Ramløse Mølle, Tibirke Kunst, lokale erhvervsdrivende, lokale frivillige aktører, lokale musikere.\nVi håber og arbejder for at Pilgrimsruten Tisvildevejen i fremtiden skal blive en vigtig kultur- og naturrute gennem Nordsjælland.\nTisvildevejen-Læs bogen her


Gulvtyper - Alt du skal vide om parket-, træ-, klik-, laminatgulv m.m.\nNår du skal til at bygge nyt hus, renovere i dit nuværende, eller hvis du blot ønsker at foretage enkelte udskiftninger af nogle af gulvene, så skal du i sagens natur vælge gulvtype. Men hvilke gulvtyper kan du egentlig vælge …\nNår du skal til at bygge nyt hus, renovere i dit nuværende, eller hvis du blot ønsker at foretage enkelte udskiftninger af nogle af gulvene, så skal du i sagens natur vælge gulvtype.\nMen hvilke gulvtyper kan du egentlig vælge imellem? Hvilke gulvopbygninger findes der? Og hvad er fordelene ved de enkelte gulvtyper?\nDisse spørgsmål ser vi nærmere på i denne guide, så du er klædt bedre på, når du skal vælge gulvtype til dit næste byggeprojekt.\nAnbefaling: Vil du spare mange 1000 kr. på nyt gulv?\nPå 3byggetilbud.dk kan du få gratis og uforpligtende tilbud på nyt gulv/gulvarbejde.\nPå den måde kan du sammenligne gulvfirmaerne og vælge den bedste pris.\nDer er mulighed for at spare op mod 40% på gulvarbejdet.\nI guiden kommer vi ind på følgende gulvtyper:\nDu finder de vigtigste informationer om hver gulvtype samt fordelene ved den pågældende type.\nParketgulve har den fordel, at gulvet har en lav fugtighed, når det bliver leveret og monteret. Det betyder, at gulvet ikke svinder efter montering, og risikoen for revner er dermed mindre.\nDer findes overordnet set tre typer parketgulve, hhv. stavparket, parketruder og parketbrædder. Derudover findes parkettræ i et utal af træsorter, herunder eg, bøg, ask, merbau, jatoba og wengé.\nParketgulve kan lægges i mange forskellige mønstre, hvormed de kan være med til at give rummet en unik stil.\nLæs mere om parketgulve.\nDer findes mange forskellige former for trægulve, og begrebet ’trægulv’ dækker således både over plankegulve, parketgulve og lamelgulve. Fordelen ved trægulve generelt er, at de afhængig af kvalitet og type kan være utrolig slidstærke og føles dejligt behagelige at gå på.\nTrægulve kan både fås som lyse eller mørke gulve, og de kan være med til at give rummet eller hele hjemmet et naturligt look.\nLæs mere om trægulve.\nEt klikgulv vil typisk være i form af et lamel- eller laminatgulv, hvor gulvbrædderne samles med en klikfunktion. Der findes mange forskellige afarter af klikgulve samt forskellige samlingssystemer. Typisk vil der være tale om et svømmende gulv, som ligger direkte på gulvkonstruktionen.\nFordelen ved et klikgulv er bl.a., at det kan samles relativt hurtigt og nemt via et fer- og not-system, hvormed både skruer, søm og lim bliver overflødigt.\nLæs mere om klikgulve.\nSildebensparket er en gulvtype, som er konstrueret af parketgulvbrædder. Selve navnet antyder mønstret på gulvet, når det er færdiglagt.\nEt gulv i sildebensparket kan give rummet et æstetisk og klassisk, smukt udseende, og de naturlige parketbrædder er med til at gøre oplevelsen af at gå på gulvet mere behagelig.\nØnsker du sildebensparket, skal du være opmærksom på, at kvadratmeterprisen typisk vil være en anelse højere end de øvrige gulvtyper. Dette skyldes, at det er mere omstændeligt at lægge gulvet grundet det særprægede mønster.\nLæs mere om sildebensparket.\nLaminatgulve er lavet af en træbaseret plade som kerne med et ekstra lag laminat ovenpå. Kernen er af træ ligesom ved et lamelgulv, men her vil overfladen kun være omkring 1-2 millimeter tykt. Selve slidlaget er derfor meget tyndt, men til gengæld beskytter behandlingen af materialet en anelse mere mod slitage.\nLaminatgulve er ofte lavet med et grafisk tryk på overfladen. Motivet er typisk træsorter af forskellig art, forskellige parketgulvsmønstre, eller det kan være i form af klinker eller fliser.\nLæs mere om laminatgulv.\nEt plankegulv er et trægulv bestående af brædder, hvori der går en stav igennem hele brættet. Med et plankegulv får du et utrolig slidstærkt og langtidsholdbart gulv. Det er også en af de gulvtyper, som ligger i den højere ende af prisskalaen afhængig af træsort.\nVælger du lyst træ, kan du typisk få klaret opgaven billigere, da lyst træ ikke er lige så slidstærkt som det mørke solide træ.\nEt plankegulv kan lægges som svømmende gulv, eller det kan lægges direkte på strøer eller med fer og not. Derudover skal du være opmærksom på, at plankegulve har et mere ensartet look end f.eks. parketgulve, da brædderne ikke består af lige så mange stave, der er sat sammen.\nLæs mere om plankegulve.\nDer findes to generelle typer af gulvbelægning, hhv. en bærende og en ikke-bærende gulvbelægning.\nDen bærende gulvbelægning er monteret direkte på strøer eller lægter, som har til formål at bære selve gulvet. Den kan også være lagt direkte på bjælkelaget under gulvet.\nEn bærende gulvbelægning vil som oftest være lavet af massive trægulve i enten brædder, stavparket eller planker.\nGrunden til, at det hedder en bærende gulvbelægning er, at gulvet kan bære både sig selv samt de personer og møbler, som måtte stå eller gå på det. Derfor kan gulvet lægges direkte på strøer eller træbjælkerne under gulvet.\nEn ikke-bærende gulvbelægning er derimod en gulvtype, som ikke kan bære både sig selv samt personer og møbler. En ikke-bærende gulvbelægning vil ligge på et fast underlag, som er plant og dermed udjævner vægten på gulvet fra netop personer og møbler.\nGulvet som den ikke-bærende gulvbelægning monteres på kaldes et undergulv, og det kan være lavet i form af f.eks. et betongulv eller træplader.\nEt ikke-bærende gulv vil ofte være lavet i form af lamelparket eller lamelplank, som er meget tyndt træ, der er limet fast på en spånplade. Gulvet vil typisk blive samlet med et kliksystem, et bøjlesystem eller med not og fer.\nEn anden generel gulvtype er det svømmende gulv. Et svømmende gulv er et gulv, som ikke er monteret fast på undergulvet. Det er med andre ord et gulv, hvor gulvbelægningen ligger frit på et mellemlag, hvormed det kan svinde eller udvide sig uafhængigt af underlaget.\nI det rum hvor der er monteret svømmende gulv vil hele gulvet udgøre en samlet gulvflade. Det betyder imidlertid, at der langs samtlige vægge i rummet skal være plads til, at gulvet kan udvide sig i forhold til luftfugtighed, udsving i rumtemperaturen o. lign.\nHvis der bliver lagt svømmende gulv i et meget stort lokale, hvor den samlede gulvflade også er ekstra stor, så kan det blive nødvendigt at dele gulvfladen op i flere dele. Dette gør man ved at lave flere felter i gulvfladen ved hjælp af dilatationsfuger. Dette skaber den nødvendige plads til eventuelle svind eller udvidelser i gulvet.


Persondata – Grundejerforeningen Risingegaard\nFor at overholde reglerne i persondataloven samt EU’s persondataforordning (GDPR) har foreningen udarbejdet følgende privatlivspolitik.\nPrivatlivspolitikken kan også hentes i pdf her:\nGrunderjerforeningen Risingegaard’s dataansvar\nGrunderjerforeningen Risingegaard er dataansvarlig, og foreningen sikrer, at dine personoplysninger behandles i overensstemmelse med lovgivningen. Til dette formål har foreningen udpeget en dataansvarlig, der kan kontaktes, såfremt du f.eks. har spørgsmål.\nKontaktperson: Sekretær Torben Strunge\nAdresse: Næsset 49\nPostnummer/By: 5330 Munkebo\nTelefonnr.: 23 36 18 36\nNormalt får foreningen oplysningerne fra dig eller fra ejendomsformidlere på dine vegne. Derudover kan foreningen indsamle oplysninger fra den offentlige tinglysning.\nForeningens medlemshåndtering, herunder kontingentopkrævning, indkaldelse til generalforsamling, udsendelse af generalforsamlingsreferat (og hvad foreningen ellers måtte foretage sig).\nBilaget er udarbejdet af Grundejerforeningen Risingegaard, 1. udgave, 19 januar 2019.


Samsung stopper udrulningen af Lollipop | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Samsung stopper udrulningen af Lollipop\nLasse Olsen 25. feb 2015 kl. 11:30\nLinne 26-02-2015 20:14:49\nGodt skrevet Thomas. :) noget helt andet er.. Hvordan kan det være man ikke kan bruge smileys herinde?? (Emojis)\nThomas Ulvedal 26-02-2015 20:28:09\nTak :-) vi har valgt at lave vores kommentarer som rene tekst kommentarer. Men hvis du savner Emojis kan du finde dem på Mobildebat.dk ;-)\nLinne 26-02-2015 19:23:10\n@dippe: nu vil jeg ikke gå i en større diskussion, men at mene Thomas ulvedal ligefrem truer med at smide dig ud er vist at stramme den :) han spørger pænt om i ikke kan lade den ligge og ordne det på mail istedet... Det kan jeg sådan set godt forstå, for man bliver sku lidt langhåret af alle de fuldstændigt ligegyldige diskussioner. Nej jeg siger ikke det er din skyld, men der skal to til en diskussion. Kan ikke forstå hvorfor i ikke bare hver især lader være med at hidse jer op og holder jer til den artikel der bliver kommenteret på? Kan være det bare er mig der er mindre bemidlet:)\nThomas Ulvedal 25-02-2015 18:40:28\nVi opfordrer alle til at holde en god tone i deres indlæg. At man er uenig er ikke et sjældent syn, men hold det sagligt og lad være med at køre det på person niveau herinde. Skriv som hovedregel ikke noget her, som du ikke ville sige ansigt til ansigt til personen. Personlige angreb og grimt sprog bliver slettet herinde, og i værste fald sletter vi i sidste ende brugeren. Der skal være plads til forskellige holdninger og smådrillerier, det har vi også dagligt på kontoret, men hold en god tone, tak :-) Mvh Thomas Ulvedal Mobilsiden.dk\nLars Rander 25-02-2015 13:09:19\nØhm... er det ikke en nedgradering, når screenshottet viser Version 5.0? Jeg har 5.0.1 på min S4, og den har ikke mute-funktionen... :-(\nDan Molberg 25-02-2015 22:50:27\nDet er to forskellige udviklings grene, for det første startede S4 opdatering først da 5.0.1 var udkommet og det er så også to forskellige teams der opdatere de forskellige enheder.\nN 25-02-2015 12:24:49\nDen udrulning de har stoppet, må vist mest handle om S5. Da der endnu ikke er nogen GT-i9505 S4 der har fået en opdatering til lollipop, uanset land.\ndippegalant 25-02-2015 12:18:05\nDer er vist nogen, der trænger til at læse artiklen en gang mere. Fejlene er allerede rettet og den fejlrettede opdatering er under udrulning i Tyskland.\nSamsung er hverken den første eller den sidste producent, der finder fejl i deres opdateringer under første udrulning.\nDan Molberg 25-02-2015 23:11:05\nBåde i England og Tyskland er udrulning på vej. G900FXXU1BOB7 hedder den.\ncarsten guldhammer 25-02-2015 12:08:52\nennu et insitament til ikke at købe samsung\nDan Molberg 25-02-2015 22:46:42\nSamsung har i det mindste stavekontrol, så den ville have foreslået du skrev: "Endnu et incitament til ikke at købe Samsung"... Just saying...\nDa Nizzel 25-02-2015 17:52:34\nHvis du vil prøve lollipop på din Note 3 kan du installere cyanogenmod. Den er stadig under udvikling, så den er ike helt fejlfri. Men lave en backup, så kan du alting gå tilbage =)\nJeg er super godt tilfreds med min lollipop =)\ncarsten guldhammer 26-02-2015 11:58:30\njeg takker for diot svar og forsøger at prøve om jeg kan smide den ind på min tlf\ndu skulle vel ikke vide om man kan finde en verision til Samsung Galaxy Note 10.1 ?\njeg har prøvet at søge men finder ikke umiddelbart noget der ???\ndippegalant 25-02-2015 12:19:27\nNu har du tudet i en måneds tid over at du ikke har fået Lollipop, og nu hvor du så får en fejlrettet udgave med ekstra funktioner i forhold til andre producenter, så tuder du også?\nEr du generelt så svær at stille tilfreds?\ncarsten guldhammer 25-02-2015 13:33:12\njeg har slet ikke fået version 5 eller version 5.1\nda jeg nærmest dagligt har søgt med tlfs opdatering efter opdateringer. og hele tiden siger den "de seneste opdateringer er allerede instaleret"\nselvom jeg hakker afsted på en v 4.4.2\ndippegalant 25-02-2015 15:07:52\nDu har en Note 3. Du kan ikke forvente at din gamle model skal opdateres hurtigere end den nye Note 4, der heller ikke har fået Lollipop endnu. Din mobil er 15 måneder gammel og har allerede fået en stor opgradering fra Jelly Bean til KitKat.\nDu HAR allerede fået at vide at din opdatering kommer, blot at den ikke kommer lige nu, så hvorfor du vedbliver med "dagligt" at søge efter opdateringer, ved jeg ikke, men det virker ikke umiddelbart som om du er den hurtigste knallert på molen!\nN 25-02-2015 13:17:05\nNej nej det bliver meget bedre på hans nye platform ;-)\nTF 25-02-2015 15:34:12\ndet kan det vist kun blive i forhold til nu :-)\nN 25-02-2015 16:09:24\nJa du er jo ekspert i note 3, så fint at du kommer med dit besyv. Eller noget, du snakker tydeligvis om ting du ikke aner en pind om :-) Men så er det jo selvfølgelig ved det gamle :-)\nTF 25-02-2015 16:46:04\nHmm den skal jeg huske næste gang du spiller klog på iphone's ;-)\nN 25-02-2015 17:01:17\nKære tf, forskellen er at det jeg siger er noget jeg har sat mig ind i. Du viser Jo tydeligvis at du tror updateringen er kommet til carstens note 3. Det er den ikke, ergo udtaler du om noget du ikke lige er med på beatet om. Når jeg udtaler mig om iphonen, så er det enten ting jeg har læst andre opleve, selv oplevet eller hørt andre opleve. Jeg digter ikke bare på en historie bare for at få sat lidt gang i tingene.\nTF 25-02-2015 17:28:17\nHelt sikkert n :-) vi får at se ;-)\nTF 25-02-2015 13:10:53\nSyntes du selv det han har fået indtilvidere er noget at juble over, nej vel.\nKunne det være dig der er lidt for let at stille tilfreds ?\nlasse 25-02-2015 12:03:51\nProblemer med stabiliteten skulle være rettet med version 5.0.1\nDan Molberg 25-02-2015 23:14:16\nMemory leaket er kun delvist rettet i 5.0.1, 5.0.2 er det helt næsten væk. 5.0.1 har stadig memory leak på boot logoet og vist også et par andre steder.\nLæs evt http://www.phonearena.com/news/How-to-fix-the-Android-5.0-Lollipop-boot-animation-memory-leak-and-possibly-speed-up-your-devices-boot-time_id66233\nKurt L Andersen 25-02-2015 11:48:43\ner det ikke normalt for Samsung "vi vil være først" og så Shit lortet duer ikke der efteraber de også Apple ;) Samsung er sku gode nok til hardware meeen software der går de sku på krykker eller med rollator.


Ørsta IL - Fotball var en af 457 klubber fra Norge, som havde hold, der spillede under Norway Cup 2019. De deltog med i alt fire hold i Boys 15/16 - born 2003 - 7 aside, Girls 13/14 - born 2005 - 7 aside, Girls 14 - born 2005- 11 aside og Girls 16 - born 2003- 11 aside. Tre hold kom til 1/16 Final i Playoff A; Girls 13/14 - born 2005 - 7 aside tabte til Blindheim IL med 3-8, Boys 15/16 - born 2003 - 7 aside tabte mod Balestrand IL med 1-5 og Girls 16 - born 2003- 11 aside tabte mod Sykkylven IL - Fotball /FK Sykkylven med 2-3.\nØrsta IL - Fotball har desuden spillet i Norway Cup tidligere. Under Norway Cup 2018 havde Ørsta - Fotball ét hold, som spillede i Boys 14 - born 2004 - 7 aside. Så kom holdet i Boys 14 - born 2004 - 7 aside til 1/4 Finalen i Playoff A, men tabte den til Dahle/Nordlandet, IL 1 med 3-5.\nØrsta - Fotball kommer fra ØRSTA, som ligger ca 360 km fra Oslo, hvor Norway Cup spilles. Fra området omkring ØRSTA kommer også 30 andre klubber (Bl.a: Tjørvåg IL, Brattvåg IL, Rollon, SK, Hasundgot IL - Fotball, Valder/Ellingsøy, Spjelkavik IL, Bergsøy IL, Ellingsøy IL, Sæbø IL - Fotball og Herd, Spk. - Fotball), som skal deltage iNorway Cup 2019.\nReference #1485 - Ørsta IL - Fotball (Hvid)\nReference #1296 - Ørsta IL - Fotball (Hvid/Sort)\nSkriv en besked til Ørsta IL - Fotball


Understel Houston sølv - Restaurantinventar.dk\nRestaurantinventar.dk > Cafe møbler > Cafe borde og stole > Cafe borde > Cafe bordben > Understel Houston sølv\nVarenummer (SKU): 96302077 Varekategorier: Borde, Bordplader & Understel, Cafe bordben, Cafe borde, Cafe borde og stole, Cafe møbler, Indendørs møbler, Understel\nBemærk: Understel i rustfrit stål\nUnderstel Houston sølv antal\nDette understel skiller sig ud alene på farven. Det er lavet i rustfrit stål og har en flot overflade. Det kan bære bordplader op til 90×90 cm. Det er 72 cm højt og vejer 18 kg.\nUnderstellet ser meget elegant ud på de fleste pizzariaer, cafeer, barer og restauranter. Især i indretninger hvor man ønsker at skille sig ud og lade kunden bemærke indretningen.


PS4 Lokale alarmer\nVælger man LOKALE ALARMER under SYSTEM SET-UP ses teksten: LOKALE ALARMER som overskrift i en undermenu med 3 valgmuligheder.\nLinie 1: LOKALE ALARMER\nLinie 2: DIGITALE ALARMER\nMed piltasterne: ↑ og ↓ kan man vælge den af de 32 digitale alarmer man ønsker:\nom den valgte digitale alarm skal aktiveres. Ingen alarm kan blive sat uden den er aktiveret. Status skifter ved tryk på en af pil tasterne ↑ eller ↓.\nom den valgte digitale alarm skal gemmes i PS4�s alarmliste. Har kun mening når alarmen er aktiveret! Status skifter ved tryk på en af pil tasterne ↑ eller ↓.\nom den valgte digitale alarm skal få PS4 til at foretage et alarmopkald til SRO eller alarmcentral. Har kun mening når alarmen er aktiveret! Status skifter ved tryk på en af pil tasterne ↑ eller ↓.\nom den valgte digitale alarm skal vises på PS4�s display. Har kun mening når alarmen er aktiveret! Status skifter ved tryk på en af pil tasterne ↑ eller ↓.\nom den valgte digitale alarm skal holdes. Det vil sige, at alarmen forbliver sat selvom alarmbetingelsen ophører. Når alarmen holdes forsvinder den ikke af sig selv, men skal fjernes aktivt gennem PS4�s betjeningspanel eller over kommunikationsporten. Har kun mening når alarmen er aktiveret! Status skifter ved tryk på en af pil tasterne ↑ eller ↓.\nAlarm reset giver mulighed for, individuelt for den enkelte alarm, at bestemme en reset kode, så man kan gruppere alarmerne i op til 4 grupper. Reset koden vises og indtastes som 4 cifre (0 eller 1). Koden ændres først ved tryk på ENTER. Første plads refererer til reset kode 1. Næste plads - til reset kode 2 og så fremdeles. Denne parameter har kun betydning for nulstilling via seriel kommunikation. Aktivering af reset koderne 1,2,3 og 4 medfører aktivering af PS4's digitale udgang nr.10 i 2 sekunder, hvis man ønsker det (vælges under generel pumpe opsætning).\nEksempel: Hvis digital alarm 1, 2, 3 og 4 er sat op med hold, og reset koden for disse ser således ud:\nDigital alarm 1: 1001\nDigital alarm 2: 0101\nDigital alarm 3: 0011\nDigital alarm 4: 0001\nså vil alle 4 alarmer kunne nulstilles af reset kode 4. Alarm 1 kan ligeledes nulstilles af reset kode 1. Alarm nr. 2 kan også nulstilles af reset kode 2. Alarm 3 kan også nulstilles af reset kode 3. Digital alarm 4 kan derimod kun nulstilles af reset kode 4.\nAlarm udgang setup er den opsætning, som kontrollerer den pågældende alarms håndtering af de 16 digitale udgange. Så længe alarmen er aktiv (alarm flaget sat), slutter eller bryder den de digitale udgange, som her er tilkoblet den pågældende alarm. Bryde funktionen har 1. prioritet. D.v.s. hvis f.eks. 2 alarmer håndterer den samme digitale udgang. Den ene slutter udgangen, den anden bryder. Hvis begge alarmer nu er aktive, vil den digitale udgang være brudt.\nEksempel: Udgang opsætning for en alarm kan eksempelvis se således ud:\nLinie 1: DIG.ALARM NR. 11\nLinie 2: ---1--0--------1\nDe 16 pladser på display linie 2 refererer - fra venstre mod højre - til digital udgang nr. 1 til 16. En aktiv digital alarm nr. 11 vil her slutte digital udgang 4 og 16, samt bryde digital udgang 7. Digital udgang 1, 2, 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 og 15 berøres ikke af digital alarm 11. Cursor angiver den plads, man p.t. kan overskrive med et 0, et 1-tal eller et '−' (minus). Cursor flyttes frem eller tilbage på pile tasterne. En evt. ny indtastning overføres først ved tryk på ENTER. Man kan fortryde en påbegyndt indtastning på RETUR tasten. Herved bibeholdes den oprindelige opsætning. Alarm ON filtrering bestemmer den tid, input til alarm kontrollen skal have været i alarm tilstand, inden det tilsvarende alarm flag sættes. Tiden indtastes i sekunder som 1, 2 eller 3 cifre + ENTER eller som 4 cifre.\nAlarm OFF filtrering bestemmer den tid, input til alarm kontrollen skal have været i ikke alarm tilstand, inden det tilsvarende alarm flag igen nulstilles. Tiden indtastes i sekunder som 1, 2 eller 3 cifre + ENTER eller som 4 cifre.\nInput program. Her indlægges alarm betingelserne i et enkeltbit program. Resultatet af dette program er input til den digitale alarm kontrol. Som default er de 32 digitale alarmer koblet direkte til de tilsvarende digitale indgange (1 - 32).\nMed piltasterne: ↑ og ↓ kan man vælge den af de 16 analoge alarmer man ønsker:\nϒ mærkede parametre vedrørende analoge alarmer har samme funktioner, som beskrevet under de digitale alarmer. I det efterfølgende omtales blot de parametre, som afviger fra disse.\nHvis det behøves kan der indlægges en ekstra alarm betingelserne i et enkeltbit program. Resultatet af dette program og de analoge alarmbetingelser skal alle være sande før den analoge alarm udløses.\nVed simpel anvendelse af analoge alarmer kan man helt se bort fra dette input program! Blot værdien af enkeltbit programmet altid er sand!\nDefault værdien af enkeltbit programmet er altid sand! Fordi programmet har værdien af systemflag 119, der altid er sat\nLinie 1 AL.START AL.STOP Type nr.\nLinie 2 A≥X A<X 1\nA≥X A<Y 2\nA−B≥X A−B<X 3\nA−B≥X A−B<Y 4\nA<X A≥X 5\nA<X A≥Y 6\nA−B<X A−B≥X 7\nA−B<X A−B≥Y 8\nA og B er målte eller beregnede værdier. X og Y er bruger definerede grænseværdier. Med piltasterne: ↑ og ↓ kan man vælge den af de 8 alarm typer man ønsker.\nEksempel: Måles A til 80 cm og er X=64 cm, så sættes alarm type 1.\nEksempel: Sættes desuden Y=70 cm, så sættes alarm type 2.\nEksempel: Måles desuden B=5 cm, så sættes alarm type 4.\nHver input kanal kan vælges ud af 8 analoge input og 8 beregnede værdier ved hjælp af en talkode:\nKode Analoge input Kode Beregnede værdier\n01 NIVEAU 09 Flow [rumfang/tidsenhed]\n02 KANAL2 10 Overløbs flow [rumfang/tidsenhed]\n03 KANAL3 11 Pumpe 1 ydelse [rumfang/tidsenhed]\n04 KANAL4 12 Pumpe 2 ydelse [rumfang/tidsenhed]\n05 KANAL5 13 Pumpe 3 ydelse [rumfang/tidsenhed]\n06 KANAL6 14 Pumpe 4 ydelse [rumfang/tidsenhed]\n07 KANAL7 15 Analog udgang [%]\n08 KANAL8 16 Auxillary variable 1\nSom default har de 16 analoge alarmer koblet kanal A på de 8 analoge indgange 2 og 2. Alarm 1 og 2 har kanal A tilkoblet analog indgang 1. Alarm 3 og 4 har kanal A koblet på analog kanal 2 o.s.v. Kanal B anvendes ikke i default opsætningen.\nInput kanal A og input kanal B skal have samme enhed. D.v.s. at hvis kanal A er koblet til en analog indgang med enheden centimeter, så skal kanal B også kobles til en indgang eller en beregnet værdi med enheden centimeter.\nAlarm NIVEAU X og alarm NIVEAU Y er grænse værdier for den pågældende analoge alarm. De indtastes med samme enhed, som det input kanal A har.\nLinie 1 SYSTEM ALARMER\nLinie 2 NET IND ALARM (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nNET UD ALARM (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nRESTART ALARM (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nWATCH DOG ALARM (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nPUMPE 1 UDKOBLET (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nPUMPE 2 UDKOBLET (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nPUMPE 3 UDKOBLET (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nPUMPE 4 UDKOBLET (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nMed piltasterne: ↑ og ↓ kan man vælge den af de 8 system alarmer man ønsker\nNet ind alarm: Registrerer dato og tid for tilslutning af forsynings spænding.\nNet ud alarm: Registrerer dato og tid for forsynings svigt eller netafbrydelse.\nRestart alarm: Registrerer dato og tid for initialisering af PS4�s memory.\nWatch dog alarm: Udløses, hvis der opstår en sekvens fejl i program afviklingen, hvorved der forekommer en genstart (reset) af PS4.\nPumpe n udkoblet: Anvendes til at slukke for pumpe n når betingelsen i det tilhørende enkeltbit program er opfyldt.\nLinie 1 NET IND ALARM (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nLinie 2 ALARM STATUS ϒ\nAL.GEM STATUS ϒ\nFJERNALARM STATUS ϒ\nDISPLAY STATUS ϒ\nAL.HOLD STATUS ϒ\nAL.ON FLT: ϒ\nAL.OFF FL: ϒ\nϒ mærkede parametre har samme funktion, som beskrevet under de digitale alarmer.\nLinie 1 PUMPE 1 UDKOBLET (teksten kan være en anden, den er bruger variabel)\nInput program: Her indlæser man betingelserne for aktivering af system alarmen. Programmet består af en simpel enkeltbit proces, hvis resultat (0 eller 1) bestemmer om der er system alarm. Default værdien af enkeltbit programmet er aldrig sand! Fordi programmet har værdien af systemflag 118, der aldrig er sat.


Google Analytics-kode til flere konti\nTirsdag, April 5, 2011 Torsdag December 1, 2011 Douglas Karr\nDer er ofte et behov for at spore en enkelt side i flere Google Analytics-konti. For eksempel har du måske flere konti - en til klienten og en til dit bureau - og du vil gerne rulle dataene ind i hver. For at gøre det skal du have begge konti angivet på hver side.\nDette var en ret let opgave med den gamle Urchin (pageTracker) kode, men er overraskende lettere med det nye Google Analytics-integrerede script, der leveres.\nDybest set tilføjer du simpelthen den ekstra konto til _gaq-arrayet! Hvis du vil tilføje mere, skal du blot ændre “b” til “c” og så videre osv. Husk, at du taber cookies med hver konto, du tilføjer, så bliv ikke for båret.\nDecember 6, 2011 på 3: 33 PM\nFremragende tip! Tak for deling af Doug! Er der nogen skadelig indvirkning på flere koder på et websted, hvis det er konfigureret korrekt? Bortset fra den ekstra spredning af cookies overalt?\nDecember 6, 2011 på 3: 38 PM\nIntet overhovedet HVIS det er konfigureret korrekt. Hvis du blot indsætter et par forskellige script-tags på en side, kan det dog skabe kaos med cookies, afvisningsfrekvenser og samlet statistik.\nApr 19, 2013 på 8: 24 PM\nDenne implementering ser ud til ikke længere at fungere for et af vores websteder. Har du bemærket, at det heller ikke fungerer længere? Nogen ideer til, hvorfor det ville have?


Få fire fragttilbud på fragt fra Fuglebjerg her.\nFragt fra Fuglebjerg\nFå 4 priser på fragt fra Fuglebjerg\nFå tilbud fra en transportør der i forvejen har en rute i Fuglebjerg\nPåtænker du at handle en ting i Fuglebjerg, f.eks. fra Den Blå Avis, men ikke ved om handlen kan svare sig grundet transportprisen, kan du nemt og gratis hente fire skarpe priser af fragt fra Fuglebjerg lige her. Ved at bruge en transportør der i forvejen er på vejen, kan han give en god pris på leveringen da han undgår at køre ekstra km for at udføre fragten.\nTryg og prisvenlig fragt fra Fuglebjerg\nDu modtager altid priser fra professionelle vognmænd der normalt lever af at drive transportvirksomhed med god erfaring. Selvom du får en lav pris på fragten, får du fortsat samme høje kvalitet som hvis du betalte fuld pris. Det er enkelt og hurtigt at udbyde fragten. De priser du får er helt uforpligtende vi giver dig blot kontaktinformationerne på transportøren og derefter indgår I evt. selve aftalen i fælleskab efterfølgende.\nFor at kunne give tilbud på fragt fra Fuglebjerg, via fragtbørsen Fragtopgaver.dk, skal transportøren være tilmeldt Cargomatch ApS. For at blive tilkoblet skal vognmanden dokumentere en fragtforsikring som en del af processen. Dog skal du altid dobbelttjekke at din godstype er forsikret da der kan være nogle regler til bl.a. emballering mm. Hvis du har lyst til at læse mere om godsportalen Cargomatch kan du se mere her.


Lazer Magma+ - Cykelhjelm MTB - Str. 55-59 cm - Mat khaki orange - tjek prisen her\nHjem / Butik / MTB hjelme / Lazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange\nVarenummer (SKU): 5420078866813 Kategori: MTB hjelme Tag: Lazer\nKørsel i hårdt terræn kræver tit gerne en robust cykelhjelm, der kan klare strabadserne. Her er Lazer Magma+ ideel, da den… … læs mere her\nMange leder efter den billigste Lazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nLazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange fra Lazer\nLazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange er blandt de eftertragtede cykeldele. MTB hjelme kategorien indeholder mange eftertragtede varer. Cykelpartner er kendt som shoppen med de rigtige mærker til de rigtige priser. Varen er med 365 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, så er du faktisk i mål, hvis du køber dette produkt, er det et sikkert valg i junglen af cykeludstyr. Husk også at der er prisgaranti på Lazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange fra det populære mærke Lazer, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. Når kilometerne rask væk forsvinder under hjulene, skal din drikkedunk være fyldt op, så du har noget væske. Denne væske kan fx være energi drik med smagen af bær.\nKøb Lazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange for kun kr. 599.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nLazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange kun kr. 599.00\nLazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange er en af de mest populære varer her på shoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig MTB hjelme. Du bliver ved købet også tildelt hele 30 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Lazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange ved den velkendte shop Cykelpartner, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. I det store udvalg af varer kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der kan klikkes køb på den vare du kigger på lige nu. Køber du varer online sparer du penge- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele når du køber Lazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange online\nHvis du shopper online, er der bedre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i den store skov af webshops, der er derude. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En anden ting du også slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n15 reviews for Lazer Magma+ - Cykelhjelm MTB - Str. 55-59 cm - Mat khaki orange\nVær den første til at anmelde “Lazer Magma+ – Cykelhjelm MTB – Str. 55-59 cm – Mat khaki orange” Annuller svar\nRudy Project Sterling+ – Cykelhjelm – Sort/Titan