Brugen af Det gamle Testamente i det ældste lektionar fra Jerusalem - PDF\nBrugen af Det gamle Testamente i det ældste lektionar fra Jerusalem\nDownload "Brugen af Det gamle Testamente i det ældste lektionar fra Jerusalem"\n1 Manuskript til artikel, der blev trykt i: Overleveringen fra Herren. Udgivet af Udvalget for Konvent for Kirke og Theologi, Sabro 1989, Brugen af Det gamle Testamente i det ældste lektionar fra Jerusalem af Holger Villadsen Een af de vigtigste kilder til de oldkirkelige perikopeordninger er det gammelarmeniske lektionar. Med denne tekst har vi en forholdsvis sikker og temmelig fuldstændig kilde til forholdene i Jerusalem i midten af det 5. århundrede. I byen Rom skal vi ca.200 år længere op i tiden, til midten af 7. århundrede, før vi har tilsvarende sikre og fuldstændige kilder; og selv på dette væsentligt senere tidspunkt er der i det byromerske system flere usikre punkter, der er åben for forskellig fortolkning. Det er på perikopesystemernes område ikke almindeligt, at vi er så godt underrettede på dette tidlige tidspunkt, som tilfældet er vedrørende Jerusalem. De eneste kendte og nogenlunde komplette ordninger af en tilsvarende alder er det gammelsyriske lektionar fra Østsyrien i det 5. århundrede 1, og det ældste galliske lektionar fra Frankrig i det århundrede 2. Det gammelarmeniske lektionar er genopdaget i dette århundrede og blev først udgivet i 1905 af F.C. Conybeare i en bog med liturgiske tekster fra den armeniske kirke 3. I 1971 udsendte A. Renoux lektionaret i en ny og mere fuldstændig udgave med en fransk oversættelse og indledning 4. 1 Lektionaret er udgivet af F.C. BURKITT, The Early Syriac Lectionary System (i: Proceedings of the British Academy 10, , s ). 2 Alban DOLD, Das älteste Liturgiebuch der lateinischen Kirche. Ein altgallikanische Lektionar des 5./6. Jhs. aus dem Wolfenbütteler Palimpsest-Codex Weissenburgensis 76 (= Texte und Arbeiten herausgegeben durch die Erzabtei Beuron. 1. Abt., Heft Beuron 1936). 3 F.C. CONYBEARE, Rituale Armenorum (Oxford 1905). 4 Athanase RENOUX, Le Codex arménien Jérusalem 121. I. Introduction, Aux origines de la liturgie hiérosolymitaine. Lumière nouvelles (= Patrologia Orientalis tom. 35, fasc. 1, No Turnhout 1969). II. Édition comparée du texte et de deux autres manuscrits. (= Patrologia Orientalis tom. 36, fasc. 2, No Turnhout 1971). Håndskriftsgrundlaget for udgaven er 3 armeniske håndskrifter: Jerusalem 121 (år 1192), Paris 44 (10. årh.), Erevan 985 (10. årh.). HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 1\n2 Lektionaret er overleveret i armeniske håndskrifter og er beregnet til brug i den armeniske kirke. Det er imidlertid almindeligt anerkendt, at lektionaret er en oversættelse af et græsk lektionar beregnet til brug i Jerusalem. Den seneste udgiver, A. Renoux, mener, at den græske original, som har tjent som grundlag for oversættelsen, er udarbejdet i perioden mellem 417 og Jeg vil ikke i denne sammenhæng prøve at gå nærmere ind på argumentationen for lektionarets alder og oprindelsessted, men blot anføre, at jeg finder udgiverens argumentation tilstrækkelig overbevisende, og at jeg iøvrigt ikke er bekendt med nogen, der har tilbagevist konklusionen: at lektionaret oprindeligt var beregnet til brug i Jerusalem i 5. århundrede 2 Oversigt over det gammelarmeniske lektionar. Efterfølgende oversigt bygger på Renoux's franske oversættelse, og hvor der er forskel på de tre armeniske håndskrifter, som Renoux har lagt til grund for udgaven, følger oversigten håndskriftet fra Jerusalem 3. Lektionaret indeholder angivelser af, i hvilke kirker i Jerusalem de pågældende gudstjenester holdes, samt forskellige andre "regibemærkninger", hvoraf en del her er udeladt 4.Disse oplysninger om tid og sted og ydre omstændigheder svarer på mange punkter til beskrivelsen i Egeria's rejseberetning om forholdene i Jerusalem i slutningen af 4. århundrede ( ) 5. 1 Renoux (1969) s Den første udgiver, F.C. Conybeare, formodede, at lektionaret stammede fra perioden , og andre liturgihistorikere efter Conybeare og før Renoux har argumenteret for andre terminer i midten af 5. århundrede. Jfr. Renoux (1969) s Jerusalem arm. 121 (J, fra år 1192). Jeg har været nødt til at bygge oversigten på den franske oversættelse, da jeg desværre ikke er i stand til at læse armenisk. Der anvendes i oversigten nogle forkortelser for de gammeltestamentlige bøger, der svarer til Septuaginta's betegnelser; men kapitel og versinddeling er så vidt muligt bragt i overensstemmelse med den danske oversættelse. 4 De, der ønsker at sætte sig nærmere ind i lektionaret, henvises til Renoux's udgave i Patrologia Orientalis, idet efterfølgende oversigt kun er udarbejdet for at give læsere af denne artikel nemmere adgang til at sætte sig ind i lektionarets hovedtræk. 5 Denne rejseberetning findes f.eks. udgivet med fransk oversættelse af P. MARAVAL: Égérie, Journal de voyage (= Sources Chrétiennes 296, Paris 1982). En dansk oversættelse er lavet af Valdemar SCHMIDT: Silvias Pilegrimsfærd til det hellige Land, Ægypten og Mesopotamien i Slutningen af det fjerde Aarhundrede (Kbh. 1896). HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 2\n3 I - Epifani, 5. januar, 10. time, på "hyrdernes sted" Ps 23,1 1 Ps 80 2 Lc 2,8-20 [Vigil i Fødselskirken i Bethlehem. Begyndelsen på 1. læsning mangler] Gn 1,28-3,20 Is 7,10-17 Ex 14,24-15,21 Mi 5,1-6 Prv 1,2-9 Is 9,5-7 Is 11,1-9 Is 35,3-8 Is 40,10-17 Is 42,1-8 Dn 3, I b - [6. januar, nat, Bethlehem] Ps 2,7 Tit 2,11-15 Ps 110 Mt 2,1-12 II - [6. januar, morgen] i Martyrium i "byen" [=Jerusalem] Ps 2,7 Tit 2,11-15 Ps 110 Mt 1,18-25 III - 2. dag, Stefanus' Martyrium 4 Ps 5,13 Act. 6,8-8,2 Tit 2,11-15 Ps 21 Jo 12,24-26 IV - [3.dag] Søndag, Martyrium i "byen" Ps 2,7 Hbr 1,1-12 Ps 110 Mt 2,13-23 V - 4. dag, Sion Ps 110,3 Gal 4,1-7 Ps 132 Lc 1,26-38 VI - [5. dag], Oliebjerget Ps 99,9 Hbr 12,18-27 [Ps 15] Lc 1,39-56 VII - 6. dag, Lazarium Ps 30,4 1 Th 4,13-18 Ps 40 Jo 11,1-46 VIII - 7. dag, Golgatha Ps 96,2 Rm 1,1-7 Ps 72 Lc 2,1-7 IX - 8. dag [omskærelsen], Anastasis Ps 98,2 Col 2,8-15 Ps 85 Lc 2,21 (Hermed slutter epifani) X januar: Helgener, Peter og Abisolom Ps 116,15 Rm 8,28-39 Martyrakter Ps 116,1-9 Mt 10, De anførte salmer på denne plads i skemaet er normalt betegnet som "vekselsalmer". Det anførte vers er menighedens omkvæd, og kor eller forsanger har sunget den øvrige del af salmen. 2 De anførte salmer på denne plads forud for evangeliet er normalt betegnet som "hallelujasalmer". 3 Læsningen bliver afbrudt af to små refræner. 4 Det kan også dreje sig om en basilika indviet til Stefanus i 439. Renoux argumenterer dog for, at det her drejer sig om et kapel i tilknytning til kirken på Sion. Dette er et vigtigt punkt i udgiverens argumentation for, at lektionaret er ældre end 439. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 3\n4 XI januar: eremitten Antonios, i Anastasis Ps 116,15 Hbr 11,32-40 Ps 116,1-9 Mt 10,37-42 XII januar: Kejser Theodosios 1, i Anastasis Ps 132,1 1 Tim 2,1-7 Ps 21 Lc 7,1-10 XIII februar: 40. dag efter Jesu Kristi fødsel, i Martyrium Ps 98,3 Gal 3,24-29 Ps 96 Lc 2,22-40 XIV - 9. marts: De 40 martyrer, i Stefanus' Martyrium "Samme kanon 2 " samt deres martyrakter XV marts: Biskop Cyril af Jerusalem 3 Ps 116,15 2 Tim 4,1-8 Ps 116,1-9 Jo 10,11-16 XVI marts: Biskop Johannes af Jerusalem 4 "Samme kanon som for Cyril" XVII - Undervisning for de, der forbereder sig på at modtage dåben Is 1,16-20 Ez 18,20-23 Rm 6,3-14 Col 2,8-3,4 Hbr 11,1-31 Is 45,16-25 Eph 3,14-4,13 Jer 32,19-44 Job 38,2-39,38 1 Cor 8,5-9,23 Hbr 1,1-2,1 Is 7,10-8,10 Is 53,1-54,5 1 Cor 15,1-28 Dn 7, Cor 12,1-7 1 Cor 12,8-27 Ez 37, Tim 3,14-16 Hermed slutter de 19 læsninger for dåbskandidaterne 5. XVIII - Fastetiden, onsdag i 1. uge, 10. time, Sion Ex 1,1-2,10 Joel 1,14-20 Ps 51,3 6 XIX - Fredag i 1. fasteuge, 10. time, Sion Dt 6,4-7,10 Job 6,2-7,13 Is 40,1-8 Ps 41,5 XX - Mandag i 2. fasteuge, 10. time, Anastasis 1 Rg 1,1-23 Prv 1,2-33 Jer 1,1-10 Ps 130,2 1 Død Ordet "kanon" bruges i lektionaret som en fast sammenfattende betegnelse for de efterfølgende salmer og læsninger til en bestemt gudstjeneste. Det er uklart, hvilken dag der her tilbagevises til. 3 Død 386/87. 4 Død 417. Lektionaret må være redigeret efter dette tidspunkt. 5 Jfr. Cyril af Jerusalems 18 dåbskatekeser holdt i Jerusalem ca.350. De anførte læsninger i det gammelarmeniske lektionar er i hovedsagen identiske med de læsninger, der anføres af Cyril. Hos Cyril findes dog ikke nogen dåbskatekese svarende sidste læsning (nr. 19) i det gammelarmeniske lektionar. Dåbskatekeserne findes i dansk oversættelse: J. BELSHEIM, Kyrills Katecheser (= Vidnesbyrd af Kirkefædrene 5, Christiania 1882). 6 De afsluttende salmer ved hverdagsgudstjenesterne i fastetiden er ikke "hallelujasalmer" men "vekselsalmer". HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 4\n5 XXI - Tirsdag, 10. time, Anastasis 1 Rg 1,23-2,26 Prv 2,1-3,10 Jer 1,11-2,3 Ps 27,7 XXII - Onsdag, 10. time, Sion Ex 2,11-22 Joel 2,1-11 Mi 4,1-7 Ps 57,2 XXIII - Torsdag, 10. time, Anastasis 1 Rg 3,21-4,18 Prv 3,11-4,14 Jer 2,31-3,16 Ps 39,13 XXIV - Fredag, 10. time, Sion Dt 7,11-8,1 Job 9,2-10,2 Is 40,9-17 Ps 65,6 XXV - Onsdag i 3. fasteuge, 10. time, Sion Ex 2,23-3,15 Joel 2,21-3,5 Ps 71,1 XXVI - [Fredag, 10. time], Sion Dt 8,11-9,10 Job 12,2-13,6 Is 42,1-8 Ps 75,2 XXVII - Onsdag i 4. fasteuge, 10. time, Sion Ex 3,16-22 Joel 3,6-13 Ps 77,2 XXVIII - Fredag, 10. time, Sion Dt 9,11-24 Job 16,2-17,16 Is 43,22-44,8 Ps 83,19 XXIX - Onsdag i 5. fasteuge, 10. time, Sion Ex 4,1-21 Joel 3,14-26 Ps 84,5 XXX - Fredag, 10. time, Sion Dt 10,1-15 Job 19,2-29 Is 45,1-13 Ps 85,8 XXXI - Onsdag i 6. fasteuge, 10. time, Sion Ex 4,21-5,3 Za 9,9-16 Ps 86,15-16 XXXII - Fredag, 10. time, [Sion] Dt 11,10-25 Job 21,2-34 Is 46,3-47,4 Ps 88,3 (Hermed slutter fastens 6. uge) XXXIII - 6. dag før "lovens påske", lørdag, 10. time, Lazarium Ps 30,4 1 Th 4,13-18 Ps 40 Jo 11,55-12,11 XXXIV - Palmesøndag, Martyrium Ps 98,8-9 Eph 1,3-10 Ps 97 Mt 20,29-21,17 XXXIVb - Samme dag, 9. time, opstigen med palmegrene til Olíebjerget Salmesang og bøn indtil 11. time, hvor man går ned til Anastasis syngende: Ps 118,26 XXXV - Mandag i påskens faste, 10. time, Martyrium Gn 1,1-3,24 Prv 1,2-9 Is 40,1-8 Ps 65,6 1 Mt 20, Denne salme, og den tilsvarende salme de to følgende dage, er ikke en hallelujasalme, men en vekselsalme. Det hænger muligvis sammen med, at der ikke er nogen epistellæsning de pågældende dage. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 5\n6 XXXVI - Tirsdag, 10. time, Oliebjerget Gn 6,9-9,17 Prv 9,1-11 Is 40,9-17 Ps 25,1-2 Mt 24,1-26,2 XXXVII - Onsdag, 10. time, Martyrium Gn 18,1-19,30 Prv 1,10-19 Za 11,11-14 Ps 41,5 XXXVIIb - Efter salmen stiger man ned til Anastasis og fortsætter med evangeliet Mt 26,3-26,16 XXXVIII - Torsdag i den "gamle påske", fra 7. time i Martyrium Gn 22,1-18 Is 61,1-6 Act 1,15-26 Ps 55,22 Efter salmen sætter man sig under prædikenen, og katekumenerne sendes bort. XXXIX - Fortsættelse Ps 23,5 1 Cor 11,23-32 Mt 26,17-30 XXXIXb - Fortsættelse, Sion Ps 23,5 1 Cor 11,23-32 Mc 14,1-26 XXXIXc - Fortsættelse, Oliebjerget: Efter aftensangen følger vigil med 5 "gobala", hver bestående af 3 salmer Ps 2[-3-4] Ps 41[-42-43] Ps 59[-60-61] Ps 79[-80-81] Ps 109[ ] 1 Jo 13,16-18,1 2 XL - I samme time om natten går man op til "højen" Ps 109,4 Lc 22,1-65 XLb - I samme time om natten samles man på "disciplenes sted" Mc 14,27-72 XLc - I samme time om natten går man ned fra Oliebjerget til Gethsemane. Mt 26,31-56 XLI - Derefter går man til ypperstepræstens gård til det sted, hvor Peter angrede Mt 26,57-75 XLII - I samme time om natten går man fra "porten" til Golgatha. Ps 118,1 Ps 79 3 Jo 18,2-27 XLIIb - Fortsættelse, daggry Ps 109,4 Jo 18,28-19,16 1 For hver gobala er anført et refræn, og imellem de enkelte gobala har der været bøn. 2 Evangelielæsningen er foregået midt om natten. 3 Omtales som "gobala" og har muligvis også omfattet de to følgende salmer. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 6\n7 XLIII - Fredag, 7. time, Golgatha: 8 salmer, 8 profetlæsninger, 8 apostellæsninger, 4 evangelielæsninger 1 Ps 35,11 Za 11,11-14 Gal 6,14-18 Ps 38,18 Is 3,9-15 Phil 2,5-11 Ps 41,7 Is 50,4-9 Rm 5,6-11 Ps 22,19 Am 8, Cor 1,18-31 [Ps 31,6] Is 52,13-53,12 Hbr 2,11-18 Mt 27,1-56 [Ps 69,22] Is 63,1-6 Hbr 9,11-28 Mc 15,1-41 Ps 88,5 Jer 11,18-20 Hbr 10,19-31 Lc 22,66-23,49 Ps 102,2 Za 14, Tim 6,13-16 Jo 19,16-37 XLIIIb - Fortsættelse, 10. time, Martyrium Jer 11,18-12,8 Is 53,1-12 Ps 22,19 Efter salmen går man op til Anastasis og læser evangeliet Mt 27,57-61 XLIV - Lørdag morgen, Anastasis Ps 88,7 Mt 27,62-66 XLIVb - Lørdag aften i påsken, biskoppen leder salmesangen i Anastasis Ps 113,2 Derefter går man op til Martyrium, tænder lys og påbegynder påskevigilien med 12 læsninger Ps 118,24 Gn 1,1-3,24 Gn 22,1-18 Ex 12,1-24 Jon 1,1-4,11 Ex 14,24-15,21 Is 60,1-13 Job 38, Rg 2,1-22 Jer 31,31-34 Jos 1,1-9 Ez 37,1-14 Dn 3, XLIVc - Fortsættelse midt om natten, efter at de nydøbte er kommet ind Ps 65,2 1 Cor 15,1-11 Ps 30 Mt 28,1-20 I Anastasis Jo 19,38-20,18 XLV - Påskesøndag, morgen, Martyrium Ps 65,2 Act 1,1-14 Ps Mc 15,42-16,8 XLVb - Påskesøndag, aften, Sion (efter en forudgående procession fra Oliebjerget til Anastasis) Ps 149,1 Jo 20,19-25 XLVI - Mandag, Martyrium Ps 65,2 Act 2,22-41 Ps Lc 23,50-24,12 XLVII - Tirsdag, Stefanus' Martyrium Ps 5,13 Act 2,42-3,21 Ps 21 Lc 24, Efter hvert af de 8 afsnit er der bøn. 2 Imellem læsningerne er der oftest bøn og undertiden nogle små refræner. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 7\n8 XLVIII - Onsdag, Sion Ps 147,12 Act 3,22-4,12 Jac 1,1-12 Ps 65 Lc 24,36-40 XLIX - Torsdag, Oliebjerget Ps 99,9 Act 4,13-31 Jac 1,13-27 Ps 15 Mt 5,1-12 L - Fredag, foran Golgatha Ps 98,3 Act 4,32-5,11 Jac 2,1-13 Ps 93 Jo 21,1-14 LI - Lørdag, Anastasis Ps 67,2 Act 5,12-33 Jac 2,14-26 Ps 81 Jo 21,15-25 LII - Søndag, Martyrium Ps 65,2 Act 5,34-6,7 Jac 3,1-13 Ps Jo 1,1-17 LIIb - Samme søndag, Sion (efter en forudgående procession i 10. time fra Oliebjerget til Anastasis) Ps 149,1 Jo 20,26-31 LIIc - Mystagogiske læsninger, i Anastasis (efter nadvergudstjenesten i Martyrium). 2. dag 1 Pt 5, dag 1 Jo 2, dag 1 Cor 11,23-32 Søndag, påskens slutning 1 Pt 2, LIII - 1. maj: Profeten Jeremias, i Anatoth Ps 40,3 Jer 1,1-10 Jer 38, Pt 2,9-22 Ps 30 Mt 2,16-18 LIV - 7. maj: Korsets tilsynekomst, foran Golgatha [Ps 97,6] Cyrils brev til Constantin 2 Ps 96 Mt 24,30-35 LV - 9. maj: Kong Herodes' børnedrab, i Bethlehem Ps 8,3 Act 12,1-24 Hbr 2,14-18 Ps 103 Mt 2,16-18 LVI maj: Kejser Constantin, Martyrium Ps 132,1 1 Tim 2,1-7 Ps 21 Lc 7,1-10 LVII - Kristi himmelfart, på påskens 40. dag Ps 47,6 Act 1,1-14 Ps 24 Lc 24,41-53 LVIII - Pinsedag, søndag, Martyrium Ps 143,10 Act 2,1-21 Ps 94 Jo 14, time, Sion 1 Jfr. Cyril af Jerusalems 5 mystagogiske katekeser (fra ca. 350, eller muligvis af efterfølgeren, Johannes af Jerusalem, død 417). Læsningerne i katekeserne svarer til læsningerne i lektionaret, bortset fra at to af handskjrifterne kun har 4 læsninger. Lektionarhåndskriftet fra Erevan (E) har dog 5 læsninger. 2 Brevet fra biskop Cyril til kejseren handler om korsets tilsynekomst på himlen over Golgatha. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 8\n9 Ps 143,10 Act 2,1-21 Ps 94 Jo 14,25-29 LVIIIb - Samme søndag, 10. time, ved "højen" på Oliebjerget Ps 143,10 Act 2,1-21 Ps 94 Jo 16,5-14 LVIIIc - Aften, Sion Ps 143,10 Jo 14,15-24 LIX juni: Profeten Zacharias Ps 26,8 Za 3,7-4,9 1 Cor Ps Mt 22,34-24,1 LX juni: Profeten Elisa Ps 116,15 4 Rg 13,14-21 Hbr 11,32-40 Ps Lc 4,25-41 LXI - 2. juli: Pagtens ark, i Kirjat-Jearim Ps 132,8 1 Rg 6,19-7,2 2 Rg 6,12-19 Hbr 9,1-10 Ps 98 Mt 5,17-20 LXII - 6. juli: Profeten Esajas Ps 116,15 Is 6,1-10 Eph 4,7-16 Ps Lc 4,14-22 LXIII - 1. august: Makkabæerne Ps 116,15 2 Mcc Hbr Ps Mt 5,17-20 LXIV august: Maria, i Bethlehem Ps 132,8 Is 7,10-16 Gal 3,29-4,7 Ps 110 Lc 2,1-7 LXV august: Apostlen Thomas og andre, i Bethfage Ps 19,5 Act 1, Cor Ps 27 Jo 20,24-31 LXVI august: Johannes Døberen Ps 116,15 Act 13,16-42 Ps Mt 14,1-12 LXVII september: Hellige steder i Jerusalem, Anastasis Ps 65,2 1 Tim 3,14-16 Ps Jo10,22-42 LXVIII - 2. dag, Martyrium "Samme kanon" LXIX november: Apostlen Philip Ps 19,5 Act 8,26-40 Ps 47 Jo 1,43-51 LXX november: Apostlen Andreas Ps 19,5 1 Cor 12,26-14,4 Ps 95 Jo 1,35-44 LXXI december: Jakob og David, Sion. På denne dag fejrer man i andre byer Kristi fødsel. Ps 132,1 2 Rg 5,1-10 Act 15,1-29 Ps 110 Mt 22,41-46 LXXII december: Stefanus Ps 5,13 Act 6,8-8,2 Ps 21 Jo 12,24-26 LXXIII december: Apostlene Paulus og Peter Ps 19,5 2 Pt 1, Tim 4,1-8 Ps 47 Jo 21,15-19 HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 9\n10 LXXIV december: Apostlen Jakob og evangelisten Johannes Ps 96,2 Jac 1, Jo 1,1-9 Ps  Jo 21,20-25 Beskrivelse af hovedtræk (perikopesystemet) 1 Lektionaret begynder med tekster til epifani, den 6. januar (nr. 1-9). Der er tekster til den indledende vigil, og tekster til alle dage i den efterfølgende uge. Det fremgår af sammenhængen, at epifaniteksten er en fest for Jesu fødsel, og at man ikke på dette tidspunkt fejrede Jesu fødsel den 25. december i Jerusalem. Den efterfølgende blok omfatter tekster til 7 helgendage i perioden januar - marts (nr ). Derefter følger tekster til de 6 uger i fastetiden (nr ). Denne gruppe indledes med en tekstsamling beregnet til katekeser ved dåbsforberedelsen i fastetiden. Den store og helt centrale gruppe i lektionaret udgøres af tekster til kirkeårets intensive højdepunkt omkring påske. Der er i denne periode tekster til alle dage, begyndende med lørdagen forud for palmesøndag (nr. 33), og sluttende med søndagen efter påskedag (nr. 52). Og til selve højdepunktet er der tekster til flere daglige gudstjenester: skærtorsdag, langfredag, påskelørdag og påskesøndag (nr ). Lektionaret afsluttes med tekster til en række dage i perioden 1. maj til 29. december. De fleste af dagene er kalenderfaste (nr ), men Kristi himmelfartsdag og pinse kan dog også findes anbragt i denne gruppe (nr ). Blandt helgendagene i lektionarets afslutning kan der især være grund til at hæfte sig ved 25. december, hvor man fejrer Jakob (Jesu bror) og kong David (nr. 71). Det bemærkes dog i lektionaret, at man på denne dag i andre byer fejrer Kristi fødselsdag. I forhold til senere perikopeordninger er det påfaldende, at der kun er tekster til ganske få søndage. Helt konkret drejer det sig kun om 5 søndage, nemlig påsk- 1 Hovedformålet med det efterfølgende afsnit er at give en beskrivelse af de overordnede principper for, hvor og hvornår der anvendes læsninger fra Det gamle Testamente i det gammel-armeniske lektionar. Først når disse overordnede principper er klarlagt, er der mulighed for at spørge efter den konkrete baggrund for perikopevalget til bestemt gudstjeneste. På de fleste punkter er jeg afhængig af Renoux's udgave og hans forberedende og opfølgende artikler om det gammelarmeniske lektionar, jfr. litteraturoversigten til slut. For en kort oversigt af Renoux's egen hånd vil jeg især henvise til den seneste artikel fra HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 10\n11 esøndag og søndagen før og efter, samt pinsesøndag og søndag efter epifani 1. For de andre søndage i kirkeåret kan der ikke findes noget tekstvalg i lektionaret. Standardforklaringen på en sådan observation er en formodning om, at der har været lectio continua på de pågældende dage. Selv om der er meget, der taler for en sådan formodning, vil jeg alligevel mene, at denne standardforklaring i væsentligt omfang er misvisende. Det vil være mere afklarende at sige, at tekstvalget på de pågældende søndage har været frit, i modsætning til det faste tekstvalg på de dage, der er anført i lektionaret. Det frie tekstvalg har formentlig resulteret i en slags lectio continua, fordi det er det princip, der ligger nærmest for, hvis der ikke er nogen speciel grund til at vælge bestemte tekster til den pågældende dag. Men det er langt fra givet, at de tekster, der blev valgt til pågældende søndag, også blev brugt det efterfølgende år, eller når der kom en ny biskop på stedet. Og det er ogå langt fra givet, at kombinationen af tekster har været den samme år efter år på de søndage, hvor lektionaret ikke anfører tekster 2. Mens det forekommer overvejende sandsynligt, at selve tekstvalget til de ordinære søndage har været frit, har selve perikopestrukturen formentlig har været forholdsvis konstant. Og det rejser så spørgsmålet om, hvilken grundlæggende perikopestruktur, der ligger bag det gammelarmeniske lektionar. For at kunne besvare dette spørgsmål er det indledningsvist nødvendigt at gøre sig klart, at de gammeltestamentlige salmer ikke skal betragtes som egentlige læsninger, men snarere som salmer i vores danske betydning af ordet 3. Hvis man altså ser bort fra de gammeltestamentlige salmer, kan det konstateres, at det gammelarmeniske lektionar normalt har en 2-ledet perikopestruktur: først en epistellæsning og dernæst en evangelielæsning. Denne 2-ledede perikopestruktur med udelukkende nytestamentlige læsninger findes på en lang række dage, heriblandt alle kirkeåret hovedpunkter 4 : 1 I dette sidste tilfælde drejer det sig formentlig ikke om en fast "søndag efter epifani" men om en bestemt dato, der i et tilfældigt år netop har været en søndag. 2 Selv om et givet bibelsk skrift har haft en forholdsvis fast perikopeopdeling, som har kunnet anvendes ved en lectio continua, har kombinationen med tilsvarende perikoper fra andre dele af Bibelen ikke været givet på forhånd, før reglerne er blevet formuleret i et lektionar. 3 Dette spørgsmål vil blive behandlet nærmere i det følgende. 4 Denne konstatering gælder nadvergudstjenester. Der findes i det gammelarmeniske lektionar også andre gudstjenesteformer med afvigende perikopestruktur. Jfr. nærmere i det følgende. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 11\n12 1b-2 Epifani 4-9 Ugen efter epifani Helgenfesterne i januar-februar Helgenfester i marts 33 Lørdag før palmesøndag 34 Palmesøndag (44c)-45 Påskesøndag Mandag og tirsdag efter påske 56 Kejser Constantin 57 Kristi himmelfart 58 Pinsedag 66 Johannes Døberen Fest for de hellige steder i Jerusalem Apostlene Philip og Andreas 72 Stefanus På alle de ordinære søndage har der sandsynligvis været en tilsvarende 2-ledet perikopestruktur med udelukkende nytestamentlige læsninger. Dette er dog på ingen måde ensbetydende med, at der ikke er gammeltestamentlige læsninger i det gammelarmeniske lektionar.hvis man laver en lille statistik, kan man konstatere, at der ialt er 315 perikoper. Heriblandt er der nogle perikoper, der er brugt ved flere forskellige lejligheder, sådan at antallet af forskellige perikoper falder til ialt 260. Af disse perikoper er 98 hentet fra Det gamle Testamente, 90 er hentet fra evangelierne og 72 er hentet fra Det nye Testamente udenfor evangelierne 1. Mere end en tredjedel er altså gammeltestamentlige perikoper. Men er det muligt at se et mønster for, hvornår og hvordan disse gammeltestamentlige perikoper bruges? Ved nadvergudstjenesterne kan der findes en del eksempler på dage med 3 (eller evt. 4) perikoper. I alle tilfælde sluttes der med en epistellæsning og en evangelielæsning, svarende til de tilfælde, hvor der kun er to perikoper. Interessen må derfor koncentrere sig om den indledende læsning (eller de indledende læsninger). I nogle tilfælde viser den sig at være en gammeltestamentlig læsning, og i andre tilfælde at være en nytestamentlig læsning. Og det viser sig også ret umiddelbart, at perikopevalget er bestemt af pågældende dags karakter. Den indledende læsninger er en gammeltestamentlig læsning, hvor der er en naturlig grund til det, den f.eks. at dagen er tilegnet en person, der er omtalt i Det gamle Testamente. Og hvis dagens specielle anledning omvendt peger i retning af, at der 1 Renoux (1984) s HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 12\n13 skal suppleres med en indledende nytestamentlig læsning, er den taget fra Det nye Testamente. Der er altså ikke spor af en fast skabelon, der foreskriver, at der skal være en indledende gammeltestamentlig læsning før epistellæsningen og evangelielæsningen. I det følgende gennemgås de enkelte eksempler på nadvergudstjenester med mere end to læsninger: (3) Anden dag efter epifani: Act. 6,8-8,2. Denne perikope er knyttet til Stefanus og læses også på hans martyrdag den 27. december (nr. 72). Denne tilknytning til Stefanus er nok også forklaringen på, at perikopen anvendes på denne anden dag efter epifani, idet gudstjenesten er henlagt til Stefanus' Martyrium, som på dette tidspunkt sandsynligvis var et kapel i tilknytning til kirken på Sion. (48-52) Onsdag til søndag i ugen efter påskesøndag. Den første læsning i denne periode er en lectio continua fra Acta. Serien begynder påskesøndag med Acta 1,1 og slutter søndag efter påske med Acta 6,7. Desuden begynder om onsdagen en serie med lectio continua fra Jakobsbrevet (1,1-3,13). Acta-serien er et almindeligt fænomen i tiden efter påske. Serien fra Jakobsbrevet skal sikkert forklares med en henvisning til den særstilling, som netop Jakob, Herrens bror, havde i Jerusalem-kirkens tradition. Man har villet fremhæve ham ved at læse fra hans brev på denne fremhævede plads i kirkeåret, ligesom Jerusalem-liturgien blev opkaldt efter Jakob (Jakobs-liturgien). (53) 1. maj, Jeremias. Denne dag var indviet til den gammeltestamentlige profet Jeremias, og gudstjenesten foregik i Anatoth, 4 km fra Jerusalem. Det er derfor meget naturligt, at gudstjenesten indledes med 2 læsninger fra profeten Jeremias' bog. (55) 9. maj, Barnemordet i Bethlehem. Udover epistellæsningen fra Hebræerbrevet (2,14-18) indledes der med en læsning fra Acta 12. Perikopen er formentlig valgt på grund af vers 23, hvor der berettes om kong Herodes' død, og skal således fungere som en slags modbillede (selv om det jo drejer sig om to forskellige kong Herodes). (59-63) Serie med 5 helgendage. Det drejer sig om gammeltestamentlige personer eller gammeltestamentlige begivenheder: Profeten Zacharias, Elisa, Pagtens Ark, Esajas og Makkabæerne. I alle tilfælde bliver der valgt en gammeltestamentlig perikope, der har en naturlig forbindelse med dagens særlige emne. (64) 15. august, Maria Theotokos. Denne Mariadag indledes meget naturligt med en gammeltestamentlig læsning fra Esajas 7, (65) 23. august, apostlen Thomas og de andre. Der indledes med et kort afsnit fra Acta om apostlene (1,12-14). (71) 25. dec., Jakob og David. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 13\n14 Den Jakob, der holdes fest for, har nok oprindelig været patriarken Jakob, men epistellæsningen fra Acta 15,1-29 viser, at man har fejret dagen for Jesu bror, Jakob. I anledning af kong David læses et afsnit fra 2. Samuelsbog (5,1-10) om kong David. (73-74) dec.: Paulus og Peter, samt Jakob og Johannes. De sidste to numre i lektionaret har 3 læsninger, der alle er hentet fra Det nye Testamente. Og det er umiddelbart forståeligt i betragtning af, at dagene er knyttet til personer med relationer til Det nye Testamente. Der er altså en del undtagelser fra den 2-ledede perikopestruktur, som er det "normale" for Jerusalem; men de 3-ledede eksempler opfattes mest naturligt som udvidelser, der er foranlediget af pågældende helligdags karakter. Og det er kun i forholdsvis begrænset omfang, at der anvendes gammeltestamentlige læsninger, når der anføres supplerende læsninger udover det "normale" dobbeltsæt: epistel og evangelium. De mængdemæssigt tungtvejende eksempler på anvendelse af gammeltestamentlige læsninger skal ikke findes blandt de egentlige nadvergudstjenester, men blandt de forberedende gudstjenester: vigilierne og aftensgudstjenesterne på hverdage i fastetiden. Karakteristisk for disse eksempler er, at de gammeltestamentlige læsninger forekommer alene og ikke er kombineret med nytestamentlige læsninger. Ved vigilierne forekommer de gammeltestamentlige læsninger i lange serier. Og også iøvrigt forekommer de gammeltestamentlige læsninger i denne gruppe ofte i forholdsvis lange serier med 3 til 4 læsninger. (1) Vigilien forud for epifani. Der anføres 11 gammeltestamentlige læsninger. Vigilien efterfølges umiddelbart, eller afsluttes, med en nadvergudstjeneste med 2 nytestamentlige læsninger (nr. 1b). (18-32) Hverdagsgudstjenester i fastetiden. Til fastetiden findes der i lektionaret en lang række hverdagsgudstjenester, som alle holdes ved 10. time (kl. 16, ved dagens slutning). Disse fastegudstjenester har udelukkende gammeltestamentlige læsninger, som er karakteriseret ved lectio continua. I første omgang er det nok lidt svært at se mønsteret, men ved nærmere eftersyn afslører det sig klart. Der er nemlig 2 serier: en onsdags-serie og en fredags-serie. Onsdags-serien har en række fra Exodus (1,1-5,3) og fra Joel (1,14-3,26). Fredags-serien har en tredobbelt række fra Deuteronomium (6,4-11,25), fra Job (6,2-21,34) og fra Esajas (40,1-47,4). Udover disse to gennemgående serier er der fyldt ud med gudstjenester i 2. fasteuge, hvor der også er tekster til mandag, tirsdag og torsdag. Her kan der konstateres en separat tredobbelt serie med lectio continua fra 1. Samuelsbog (1,1-4,18), fra Ordsprogene (1,2-4,14) og fra Jeremias (1,1-3,16). (35-37) Mandag, tirsdag og onsdag før påskesøndag. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 14\n15 Den store og centrale kirkeårsperiode, de 2 uger omkring påskesøndag, følger i nogen grad sine egne love. Vedrørende brugen af gammeltestamentlige læsninger, ser reglen i store træk ud til at være den, at gammeltestamentlige læsninger hører hjemme i den store uge forud for påskesøndag, mens de overhovedet ikke findes i ugen efter påskesøndag. Den første gruppe i "påsken" med gammeltestamentlige læsninger er nr med tekster til mandag, tirsdag og onsdag i "påskens faste". De er beslægtet med den almindelige fastetids hverdagsgudstjenester og foregår ligeledes ved den 10. time (ved dagens afslutning); men de udgør øjensynligt en gruppe for sig. Der er en tredobbelt serie med perikoper fra henholdsvis Genesis, Ordsprogene og Profeterne. Som noget særligt afsluttes disse hverdagsgudstjenester med en evangelielæsning, som i flere henseender falder uden for det generelle mønster. Det gammel-armeniske lektionar ser iøvrigt ud til at følge en uskreven regel gående ud på, at der normalt er en epistellæsning forud for en evangelielæsning. Men det er ikke tilfældet ved disse 3 hverdagsgudstjenester. (38-44) Skærtorsdag, langfredag og påskelørdag. Perikopevalget og gudstjenestestrukturen på disse 3 dage følger i høj grad sin egen helt specielle vej. Vigilien natten mellem skærtorsdag og langfredag (nr. 39c) er bygget op over 5 grupper med hver 3 gammeltestamentlige salmer. Gudstjenesten langfredag ved 7. time (nr. 43) er bygget op med 8 afsnit. Alle 8 afsnit indledes med en profetlæsning og efterfølges af en epistellæsning. De sidste 4 afsluttes med en evangelielæsning fra hver af de 4 evangeliers lidelseshistorie fra det afsnit, der slutter med døden på korset. Vigilien natten mellem påskelørdag og påskesøndag (nr. 44b) er i sin opbygning meget beslægtet med vigilien før epifani og indeholder 12 gammeltestamentlige læsninger. Under påskevigilien foregår dåben, i et rum for sig, og når de nydøbte kommer ind i kirken, tager påskegudstjenesten sin begyndelse (nr. 44c). I den efterfølgende tid læses der ikke fra Det gamle Testamente, med undtagelse af de specielle helgendage, som tidligere er nævnt. Der tegner sig et forholdsvis klart mønster for, hvornår Det gamle Testamente bliver brugt i det gammelarmeniske lektionar. Det drejer sig primært om gudstjenester af forberedende karakter, eller gudstjenester med faste-karakter. Samme observation kan også formuleres på den måde, at Det gamle Testamente især bruges ved gudstjenester på hverdage, især onsdag og fredag, samt vigilierne. Når Det gamle Testamente iøvrigt bruges, sker det ved gudstjenester, hvor der er en speciel og naturlig anledning til at vælge en perikope fra Det gamle Testamente. Det er altså ikke muligt at finde spor af en regel, der foreskriver, at der skal være en gammeltestamentlig læsning ved nadvergudstjenesterne på søn- og festdage. For i de tilfælde, hvor der på søn- og festdage er én eller flere indledende læsninger udover epistlen og evangeliet kan pågældende indledende læsning lige så godt HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 15\n16 være en nytestamentlig læsning, som det kan være en gammeltestamentlig læsning, alt afhængigt af hvad pågældende dags festkarakter lægger op til. Det kan diskuteres, om de gammeltestamentlige salmers anvendelse i det hele taget bør tages op til behandling i en sammenhæng, der primært vedrører gammeltestamentlige læsninger. For det er nemlig forholdsvis klart, at salmerne ikke betragtes som "bibelske læsninger" i det armeniske lektionar. Som det umiddelbart fremgår af oversigten over det gammelarmeniske lektionar findes der imidlertid i lektionaret adskillige anvisninger om brugen af de gammeltestamentlige salmer. Og det fremgår også umiddelbart af oversigten, at der normalt anvises 2 gammeltestamentlige salmer til hver gudstjeneste. Der er dog nogle undtagelser, især i "påskedagene": skærtorsdag og langfredag. At de gammeltestamentlige salmer skal regnes som en gruppe for sig i forhold til de øvrige læsninger, fremgår bl.a af overskriften på det gammelarmeniske lektionar, hvor der skelnes klart mellem "læsninger" og "salmer" 1. At der er en sådan klar skelnen mellem de to forskellige kategorier fremgår også af forskellige detaljer i angivelserne til de enkelte helligdage, f.eks. af nummereringen af læsningerne ved vigilierne. Her overspringes nemlig salmerne i nummereringen af læsningerne. De gammeltestamentlige salmer, der anføres i lektionaret, er ikke beregnet til at blive læst, men til at blive sunget som vekselsang. Lektionaret anfører derfor ved den indledende vekselsalme, hvilke ord der af menigheden skal bruges som omkvæd. Det er dette vers, der er anført i oversigten, men hvor det iøvrigt må forudsættes, at pågældende salme er sunget i sin helhed. De to salmer, der normalt anføres til hver enkelt gudstjeneste, har hver sin placering og funktion. Den første af salmerne kaldes "vekselsalme" og den anden "hallelujasalme". I forhold til normalstrukturen med 2 nytestamentlige læsninger indledes der med vekselsalmen. Se f.eks. epifani (nr. 1b), hvor omkvædet ved vekselsalmen er Ps. 2,7: "Herren sagde til mig: Du er min søn; jeg har født dig i dag". Efter vekselsalmen følger første læsning, som er en epistel fra Titusbrevet (2,11-15). Imellem epistellæsningen og evangelielæsningen synges hallelujasalmen, som i dette tilfælde er Salme 110: "Herren sagde til min Herre: Sæt dig...". Ved de nadvergudstjenester, hvor der er 3 læsninger, er vekselsalmen stadigvæk placeret forud for den første af læsningerne, uanset om denne er en gam- 1 Renoux (1971) s. /211 HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 16\n17 meltestamentlig eller en nytestamentlig læsning 1. Ved hverdagsgudstjenesterne i fastetiden, hvor der udelukkende er gammeltestamentlige læsninger, afsluttes læsningerne med en vekselsalme, der svarer til den vekselsalme, der almindeligvis bruges til indledning. I påsketiden (bredt defineret) er der flere specielle eksempler på brug af gammeltestamentlige salmer. På de 3 hverdage mellem palmesøndag og skærtorsdag, hvor der er gammeltestamentlige læsninger og en afsluttende evangelielæsning, men ingen epistellæsning, er der kun en enkelt salme,som er placeret efter de gammeltestamentlige læsninger og forud for evangelielæsningen. Den betegnes i lektionaret som en "vekselsalme" svarende til den afsluttende salme på hverdagene i fastetiden; dermed kommer evangeliet på de pågældende dage ikke til at blive introduceret af en hallelujasalmen, sådan som det normalt er tilfældet. Natten mellem skærtorsdag og langfredag er der en vigil med 5 grupper, hver bestående af 3 gammeltestamentlige salmer (nr. 39c). Vedrørende epistellæsningen ser der i det gammelarmeniske lektionar ud til at gælde en regel, hvorefter epistellæsningen normalt er sammenkædet med evangelielæsningen. Reglen viser sig ved, at der ikke findes eksempler på epistellæsninger, uden at der samtidigt følger en evangelielæsningen efter. Man kunne f.eks. tænke sig, at der fandtes dage, hvor rækken af læsninger sluttede med en epistel; men det er ikke tilfældet 2. Derimod er der, som tidligere anført, mange eksempler på gudstjenester med udelukkende gammeltestamentlige læsninger. Hvis reglen formuleres i forhold til evangelielæsningen, vil den lyde: Forud for evangelielæsningen læses en epistellæsning. Men formuleret på denne måde er der forskellige undtagelser. Dels er der næsten altid, som det blev bemærket i forbindelse med de gammeltestamentlige salmer, en hallelujasalme imellem epistlen og evangeliet. Dels er der nogle korte stations-gudstjenester, hvor der kun er en salme og et evangelium 3. Og dels har de 3 hverdagsgudstjenester efter palmesøndag (nr ) en afvigende opbygning, hvor evangelielæsningen følger efter 3 gammeltestamentlige læsninger, og hvor der ikke er nogen epistellæsning over- 1 Dette ses på oversigten tydeligst i den sidste hovedgruppe (efter påske, nr ), hvor der er forholdsvis mange eksempler med 3 læsninger. 2 Læsningerne i forbindelse med dåbskatekeserne (nr. 17 og 52c), hvor der anvendes gammeltestamentlige læsninger og epistellæsninger, men ikke evangelielæsninger, tilhører en anden og selvstændig kategori i forhold til de gudstjenstlige læsninger. 3 De findes især skærtorsdag, langfredag og påskelørdag: nr , 44. Til samme gruppe hører måske også gudstjenesten forud for epifani-vigilien (nr. 1). HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 17\n18 hovedet. Det er dog en undtagelse i det gammelarmeniske lektionar, at der springes direkte fra en gammeltestamentlig læsning til evangelielæsningen. Og her ligger det gammelarmeniske lektionar på linje med de øvrige østlige lektionarer, og på linje med de fleste vestlige 1. Uden at det direkte bliver formuleret, ser rækkefølgen af læsninger ud til at være bestemt af en stigende rangrækkefølge. Indenfor de gammeltestamentlige læsninger er rækkefølgen: Loven - Skrifterne - Profeterne. Denne rækkefølge kan tydeligst ses ved fredagsgudstjenesterne i fastetiden 2. Indenfor de nytestamentlige læsninger er rækkefølgen: Acta - Epistel - Evangelium. Når der kun er 2 nytestamentlige læsninger, er den sidste læsning altid evangeliet. Når der er 3 læsninger, placeres læsningen fra Acta forud for epistellæsningen. Denne rækkefølge kan f.eks. ses i ugen efter påskesøndag 3. Karakteristisk for det gammelarmeniske lektionar er, at de forskellige "rangklasser" ikke er repræsenteret ved én og samme gudstjeneste, idet gammeltestamentlige og nytestamentlige læsninger oftest er fordelt på forskellige typer af gudstjenester. Hvis man vil prøve at opstille den komplette række, vil det derfor blive en teoretisk og i forhold til det gammelarmeniske lektionar til dels misvisende opstilling, som dog alligevel kan være en hjælp til at klargøre de overordnede principper bag lektionaret: Loven - Skrifterne - Profeterne - (Vekselsalme) - Acta - Epistel - (Hallelujasalme) - Evangelium. Læsningerne ved de enkelte gudstjenester kan opfattes som udpluk fra denne liste, hvor der foretages udeladelser og overspringelser, men hvor rækkefølgen alligevel opretholdes. Salmerne skal ikke medregnes som egentlige læsninger og falder derfor til dels uden for skemaet. Og det kan diskuteres, hvor vekselsalmen bør anbringes. Ovenfor er den anbragt efter de gammeltestamentlige læsninger, sådan som det er tilfældet i hverdagsgudstjenesterne forud for påske. At den på visse søn- og festdage anbringes forud for en gammeltestamentlig læsning opfatter jeg som et 1 Der er dog på dette område én markant undtagelse: nemlig Rom. Hvis man undersøger principperne for tekstvalget bag det ældste romerske epistel-lektionar, den såkaldte Würzburger-Comes, vil man se, at der normalt veksles mellem gammeltestamentlige "epistler" og nytestamentlige afhængigt af, hvilken karakter pågældende dag har. En følge af dette princip bliver, at der normalt i Rom, når der indledes med en gammeltestamentlig læsning, springes direkte til evangelielæsningen. På dette punkt ser der ud til at være en markant forskel mellem regelsættet i det gammelarmeniske lektionar og det gamle romerske system. 2 Nr. 19, 24, 26, 28, 30, Nr Andre eksempler er: nr. 3, 55, 65. HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 18\n19 symptom på, at den gammeltestamentlige læsning på de pågældende dage er en undtagelse fra normalstrukturen på de pågældende dage med kun 2 nytestamentlige læsninger. Arven fra synagogen (nye perspektiver?) Som konklusion på det forudgående afsnit om de overordnede principper for perikopevalget i det gammelarmeniske lektionar kan anføres, at der på søn- og festdage normalt kun læses 2 nytestamentlige læsninger, en epistel og et evangelium, og at læsninger fra Det gamle Testamente fortrinsvis anvendes ved hverdagsgudstjenester eller gudstjenester af forberedende karakter. Et afgørende spørgsmål til det gammelarmeniske lektionar bliver derefter, om der er grundlag for at hævde, at den normale 2-ledede perikopestruktur i Jerusalem i 5. århundrede er resultatet af en forudgående reduktion i forhold til en fyldigere struktur med 3 eller 4 bibelske læsningerne, heriblandt 1 eller 2 indledende gammeltestamentlige læsninger. Så vidt jeg kan se, er der intet i kildematerialet, der tyder på, at det forholder sig sådan i Jerusalem. Der er jo ikke tale om en generel manglende anvendelse af gammeltestamentlige læsninger, men om et anderledes mønster for anvendelsen. Gammeltestamentlige læsninger anvendes fortrinsvis ved bestemte former for gudstjenester, hvor der udelukkende findes gammeltestamentlige læsninger og ingen nytestamentlige. Og når der derudover anvendes gammeltestamentlige læsninger ved nadvergudstjenester på søn- og festdage, sker det på dage i kirkeåret, hvor der er en speciel og naturlig anledning til at vælge en perikope fra Det gamle Testamente. Det er svært ved at se, hvordan dette mønster skulle være fremkommet ved en reduktion af en oprindelig perikopestruktur med 1 eller 2 indledende gammeltestamentlige læsninger. Og hvis man sammenligner det gammel-armeniske lektionar med et lektionar, der afspejler forholdene i Jerusalem ca. 200 år senere, får man heller ikke et billede af en reduktion af indledende gammeltestamentlige læsninger ved nadvergudstjenesterne, men tværtimod et billede af en vækst. Dette senere Jerusalem-lektionar er kun overleveret på georgisk og kaldes almindeligvis det gammelgeorgiske lektionar 1. Men hvor grundstrukturen i det gammelarmeniske lektionar var 2 nytestamentlige læsninger, er grundstrukturen i det georgiske 1 M. TARCHNISCHVILI (ed.): Le Grand Lectionnaire de l'église de Jérusalem (Ve-VIIIe siècle), tom. I-II (Georgisk udgave = CSCO 188 og 204. Latinsk oversættelse = CSCO 189 og 205, Louvain ). HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 19\n20 lektionar ca. 200 år senere 2 gammeltestamentlige og 2 nytestamentlige læsninger. Det ser altså for Jerusalems vedkommende ikke ud til, at gammeltestamentlige læsninger er i færd med at bortfalde, men snarere om, at de er i færd med at blive indoptaget i hele kirkeåret og på alle ugens dage, også på søn- og festdage. Ifølge den almindelige teori om oprindelsen til kirkens perikopestruktur har kirken overtaget synagogens 2-ledede perikopestruktur med en indledende læsning fra Loven og en afsluttende læsning fra Profeterne. Ifølge denne teori "fordoblede" den ældste kirke i løbet af det 2. århundrede den ordning, som den overtog fra synagogen. Resultatet heraf blev en 4-ledet perikopestruktur: Loven - Profeten - Apostlen - Evangeliet. Senere blev denne 4-ledede struktur de fleste steder reduceret. Først faldt den indledende læsning fra Loven væk, og senere faldt også Profetlæsningen væk. På denne måde opstod det 2-ledede system, som har været dominerende i kirkens historie helt op til vore dage, hvor det er i færd med at blive taget op til revision i de fleste vestlige kirker. Bedømt i forhold til denne almindelige skabelon, vil det gammelarmeniske lektionar fra Jerusalem blive et eksempel på, at man i dette geografiske område allerede i første halvdel af 5. århundrede havde bortkastet de 2 indledende gammeltestamentlige læsninger. Men problemstillingen kan også vendes om, sådan at denne gamle kilde bliver foranledningen til, at man tager den almindelige overordnede teori om perikopesystemernes udvikling op til fornyet overvejelse. Og når man først begynder at rejse kritiske spørgsmål til den almindelige teori, viser det sig, at det kildemæssige grundlag for standardskabelonen begynder at smuldre for nogle af de andre geografiske hovedcentre, Rom og Konstantinopel, hvor man i de to store klassiske perikopeordninger finder man en perikopestruktur, der er beslægtet med ordningen fra Jerusalem fra det 5. århundrede, med kun 2 nytestamentlige læsninger til nadvergudstjenesterne på søn- og helligdage 1. Og i denne sammenhæng opfattes den 2-ledede perikopestruktur med udelukkende nytestamentlige læsninger almindeligvis som resultatet af en reduktion i perioden 1 Roms ældste "epistellektionar" er udgivet af G. MORIN, Le plus ancien comes au lectionaire de l'eglise Romaine (i: Revue Bénédictine 27, 1910, 41-74), og evangelielektionaret af Th. KLAUSER, Das römische Capitulare Evangeliorum. Texte und Untersuchungen zu seiner ältesten Geschichte. I. Typen (= Liturgiegeschichtliche Quellen und Forschungen 28, Münster in Westf. 1935). Den bedste udgave af det ældste klassiske byzantinske lektionar er J. MATEOS (ed.), Le Typicon de la Grande Église (= Orientalia Christiana Analecta , Roma ). HOLGER VILLADSEN: Brugen af Det gamle Testamente 20\nWürzburger Comes. En brik til historien om første tekstrække PROVST HOLGER VILLADSEN\nPATRISTIK10(2009) Würzburger Comes Enbriktilhistorienomførstetekstrække PROVSTHOLGERVILLADSEN PatristikudgivesisamarbejdemedForumforPatristik Redaktion:Anders ChristianJacobsen,JesperHyldahl ogholgervilladsen\n(1) Epistel eller udgangslæsning. af Holger Villadsen\nEpistel eller udgangslæsning af Holger Villadsen Redaktionelt forord (april 2009) Efterfølgende blev trykt som en dobbeltartikel Teologisk Forum, der var et tillæg til Kristeligt Dagblad. Første del blev\nFORTEGNELSE OVER. P r o f e s s o r JULIUS EXNERS EFTERLADTE MALERIER STUDIER OG TEGNINGER\nFORTEGNELSE OVER P r o f e s s o r JULIUS EXNERS EFTERLADTE MALERIER STUDIER OG TEGNINGER H Z o j D e i efterstaaende Fortegnelse opførte Malerier, Studier og Tegninger a f nu afdøde Professor J. J u l


Ingefær drik forkølelse. Glemt adgangskode\nSite map Ingefærdrik opskrift mod forkølelse - Travel Junkie KH Forkølelse. Selv om ingefær altså ikke er noget vidundermiddel, så er der alligevel mange gode grunde til at små kløende knopper på kroppen sin daglige dosis ingefær. Nogle ingefær til kosttilskud, når forkølelses-sæsonen sætter ind - andre tror ikke på det. Marlene drik. Måske skal du tilføje ingefæren i din müsli. Hej Anne, Det kommer meget an på størrelsen og saftmængden i citronerne, hvor stort udbyttet er.\nINGEFÆR DRIK FORKØLELSE - sko til blå mandag. Ingefær i kampen mod forkølelse\nIngefær drik forkølelse, steam inventory cost Kan varme fødder forebygge forkølelse?\nJeg synes den lindre min ømme hals — og så smager denne ingefærshot usandsynligt godt. S Jeg drikker ingefærshots efter devisen alt med måde — dvs langt fra hver dag og i kortere perioder ad gangen. 9/7/ · Ingefær indeholder stoffer, som virker anti-inflammatorisk, så det er jo nærliggende at tro, at sådan et skud ingefær vil kunne sparke en forkølelse til hjørne. Men sagen er desværre, at du ikke kan få en forkølelse til at gå væk, når den først er ramt. Theen indeholder ingefær, citron og eventuelt honning, der hver især bekæmper forkølelsen. Ingefær er rigtig god hvis man har feber, da det stabiliserer kropstemperaturen ved at hjælpe til at svede giftstoffer ud af kroppen. Ingefær er også rigtig effektivt mod kvalme og har anti-inflamatoriske egenskaber. køb af hårfarve Det er blevet forkølelsessæson. Overalt jeg kigger, er der mennesker, der snøfter og nyser og hoster.\nokt Midt i årets influenzasæson svarer to forskere på, om ingefær egentlig har nogen forebyggende eller lindrende effekt, hvis du bliver syg. P.S Jeg drikker ingefærshots efter devisen alt med måde – dvs langt fra hver dag og så har jeg snuppet mig en småforkølelse med øm hals og lidt tungt hoved. Influenza sæsonen er startet! Her er min opskrift til min lækre go-to ingefær te + mine tips fra laboratoriet, så du får det bedste ud af alle råvarerne. 7. sep Men lindring er jo også godt og denne ingefærdrik mærkes som en bølge af varme i hele kroppen. I øvrigt behøver du ikke være forkølet for at. jan Denne varme drik frisker halsen op, åbner luftvejene og giver som er rig på ingefær og chili, kan også hjælpe med at svede forkølelsen ud. okt Ingefærshots, ingefærte eller revet ingefær i den asiatiske wokret. Der er mange måder, du kan få dit daglige ingefærboost, når forkølelse og. okt Midt i årets influenzasæson svarer to forskere på, om ingefær egentlig har nogen forebyggende eller lindrende effekt, hvis du bliver syg. P.S Jeg drikker ingefærshots efter devisen alt med måde – dvs langt fra hver dag og så har jeg snuppet mig en småforkølelse med øm hals og lidt tungt hoved. Ingefær te mod forkølelse og virus, med tips fra laboratoriet. Influenza sæsonen er sparket i gang. Så derfor får du her en af mine bedste opskrifter til at holde sygdom væk. Hvis jeg kan mærke den mindste lille kriller, så er det den her super nemme ingefær te som jeg laver først. En te, der er inspireret af vores asiatiske venner og.\nINGEFÆR DRIK FORKØLELSE - bedste laptop til 5000. Ingefær i kampen mod forkølelse\nInfluenza sæsonen er sparket i gang. Så derfor får du her en af mine bedste opskrifter til at holde sygdom væk. Hvis jeg kan mærke den mindste lille kriller, så er det den her super nemme ingefær te som jeg laver først. En te, der er inspireret af vores asiatiske venner og lidt viden fra laboratoriet. Den sparker virkelig gang i systemet og giver varme til kroppen. Her er min basis opskrift, den kan justeres efter smag.\nIngefær te mod forkølelse og virus, med tips fra laboratoriet ingefær drik forkølelse 11/20/ · Dette er en opskrift imod forkølelse som jeg har arvet fra min mormor og som består af te af lime/citron, ingefær hvidløg og honning. Ingefær er anti- bakteriel og hjælper mod kvalme. Citron er en god og naturlig kilde til vitamin C og har en beroligende effekt på halsbetændelse – især når det kombineres med abel.kosreqor.se: Valeria Lima. Den knoldede planterod, ingefær, har mange veldokumenterede egenskaber, men direkte indvirkning på forkølelse har ingefæren ikke. Det betyder dog ikke, at et ingefærshot er helt uden effekt. Når du spiser ingefær, får dit immunforsvar nemlig flere kræfter til at tage hånd om de virus, der skaber forkølelsen.\nInfluenza sæsonen er startet! Her er min opskrift til min lækre go-to ingefær te + mine tips fra laboratoriet, så du får det bedste ud af alle råvarerne. 2. feb Hvordan kommer man sig bedst oven på en forkølelse? kakao, snaps, rom, æblecidereddike og helst også en kop the med ingefær, lakrids .»Varmen ved at drikke en kop te hjælper, men ingredienserne er ikke så vigtige. jan Ingefær topper listen over eksperternes råd mod forkølelse, Det kan være, du skal drikke et ingefærshot hver morgen, når du står op. Måske.\nForkølelse: Hvilke råd lindrer effektivt forkølelse? mercedes reservedele flensborg\nJeg har været små sløj den sidste uge. Sådan en forkølelsesting der ikke rigtig bryder ud men er meget abel.kosreqor.se der hjælper hver gang er ingefærdrik. far til 4 gilleleje\nIngefær har efterhånden fået ry som et mirakelmiddel. Men hvordan virker ingefær, og hvorfor er den så god for kroppen? 5. okt Råd mod forkølelse kan vi sagtens finde - men hvilke råd virker egentlig? forkølelse eller ondt i halsen, kan du med fordel prøve med varme drikke. Honning; Varmt vand hældt over et stykke skrællet ingefær og saften fra.\nP.S Jeg drikker ingefærshots efter devisen alt med måde – dvs langt fra hver dag og så har jeg snuppet mig en småforkølelse med øm hals og lidt tungt hoved. 2. feb Hvordan kommer man sig bedst oven på en forkølelse? kakao, snaps, rom, æblecidereddike og helst også en kop the med ingefær, lakrids .»Varmen ved at drikke en kop te hjælper, men ingredienserne er ikke så vigtige. 5. okt Råd mod forkølelse kan vi sagtens finde - men hvilke råd virker egentlig? forkølelse eller ondt i halsen, kan du med fordel prøve med varme drikke. Honning; Varmt vand hældt over et stykke skrællet ingefær og saften fra. 11/6/ · Ingefær, kanel og nelliker koges i en liter vand i 20 minutter. Drikkes med honning og citron; en halv til en hel citron pr. liter afhængig af citronens størrelse. Drik en liter dagligt i ti dage; svarer til tre store krus dagligt. Drikken har en helbredende og forebyggende effekt ved forkølelse. Forstærket effekt. Brug tre fed hvidløg og Author: Erikback.\nIngefær drik forkølelse, vognmand jan simonsen Kan varme fødder forebygge forkølelse?\nDen danske vinter er højsæson for influenza og forkølelse, og feber, ingefær og hoste kan drive enhver til vanvid. Et varmt bad gør underværker, og det samme gælder frisk luft og motion, men er der ikke drik middel, der virker forebyggende, forkølelse man helt kan undgå den irriterende forkølelse? Der er mange måder, du kan få dit daglige ingefærboost, når forkølelse og influenza lurer ved hvert busstoppested eller supermarked. Men drik det ingefær noget at booste kroppen drik ingefær i håbet om at holde sygdommen for døren? Det korte svar er nej, lyder det fra Lars Forkølelse Christensen, der er professor og forsker i sundhedsfremmende stoffer i forkølelse og ingefær ved Aalborg Universitet.\nIngefærshots er med alle de gode naturlige virkemidler mod øm hals er altså et hit! En energigivende mikstur med ingefær, citron, timian, honning og kamillete som er god både som et kærligt godmorgen-shot eller som en ‘Giv mig energi NU’ eftermiddagsshot. 2/10/ · - Ingefær er fyldt med antiinflammatoriske stoffer. Det betyder, at det dæmper betændelse og inflammation og er rigtig godt, hvis man eksempelvis har ondt i knæet. Ved forkølelse og influenza findes der dog ingen videnskabelige beviser for, at det kan forebygge eller behandle. Videoopskrift: Få en nem opskrift på lækre, friske ingefærshot, og drik din forkølelse væk med et skarpt skud ingefær! Det er vinter, og du kan mærke, at forkølelsen langsomt er ved at ramme både halsen og næsen. Derfor skal du selvfølgelig lave ingefær, og forebygge enhver form for irritation. Læs videre\nVarm ingefærdrik – til kamp mod snot og snue! Hvad er ingefærshot godt for?\nSiguiente: Jensens bøfhus krise » »


Sådan fremstilles en naturlig solid Aloe Vera-shampoo\nEn solid shampoo er et sundt alternativ til pleje af dit hår, det hjælper med at bekæmpe de mest almindelige hårproblemer fra hårtab, mangel på glans eller tykkelse, mens det fugter og nærer det.\nPå denne måde kan du vaske dit hår og lade det være rent, stærkt og fri for giftige stoffer.\nDu kender helt sikkert de fordelagtige egenskaber ved aloe vera for hår. Vi talte for længe siden om, hvordan man har denne plante hjemme og brug den til at fremstille aloe vera gel for at få mest muligt ud af denne og andre egenskaber.\nVi så også, hvordan man laver en naturlig og flydende shampoo med aloe vera gel, men denne opskrift er en meget let at bruge solid shampoo, ideel til f.eks. Når vi rejser, og den fungerer også som kropssæbe.\nVi har også set mange hjemmelavede og naturlige shampooopskrifter, fra eddike og natron til mere sofistikerede opskrifter.\nI dag bringer vi en enkel løsning, der i modsætning til andre metoder ikke efterlader håret tørt og også hjælper med de mest almindelige hårproblemer fra hårtab, glans eller tykkelse.\nMed denne solide aloe-shampoo kan vi vaske vores hår og efterlade det rent, stærkt og uden brug af giftige stoffer, som almindelige kosmetik har.\nOg drage fordel af alle fordelene ved Aloe Vera.\nAloe Vera eller Aloe Vera egenskaber, måder at bruge dem og kontraindikationer på\nIngredienser til at fremstille den hjemmelavede faste shampoo.\n1 stilk (blad ca. 15 cm) af Aloe Vera.\n1 gren med frisk rosmarin (ca. en spiseskefuld).\nEt halvt kilo glycerinsæbe.\n150 ml mineralvand eller filtreret vand *\n2 spsk sød mandelolie.\nDu kan også være interesseret i .. Honning og kanel "hellig middel"\n* Vigtigt: Tilsæt kun vand, hvis vi bemærker, at vores Aloe ikke er meget vandig, og hvis vores klima ikke er fugtigt, da det måske ikke er solidt til at blive brugt som en bar, men det kan bruges som en flydende shampoo.\nSådan tilberedes denne naturlige faste shampoo.\nI en glasblender eller med en mikser eller en anden køkkenrobot, skal vi blande aloe vera-bladet og rosmarin, aloe-bladet kan skrælles lidt, som når du optager det til at fremstille gelen og vaske det for at fjerne overskydende aloin , selvom det ikke er strengt nødvendigt for denne opskrift.\nHvis vi observerer, at blandingen er meget pastaagtig og ikke meget hydreret, tilsætter vi vand lidt efter lidt, indtil vi opnår konsistensen af en gel.\nDerefter anbringer vi den opnåede blanding i et vandbad, og når den allerede er varm, tilsættes vi gradvist den gilcerinsæbe, der er hakket med et blad eller revet, så citronen og mandelolien endelig bliver integreret lettere.\nNår det er godt smeltet, skal vi anbringe i en rektangulær form, lade den hærde og skære i små rektangler (det giver mere end en stang). Du kan bruge vokspapir eller lignende til at indpakke den solide og naturlige shampoo og dermed bevare det. Det er også ideelt at give til vores venner.\nSådan bruges denne faste shampoo.\nNår håret er fugtet, skal du gnide hele området med den faste naturlige shampoo og massere forsigtigt, så det trænger ind i hovedbunden. Lad det ideelt set virke i 5 til 15 minutter, og fjern det derefter ved at skylle håret godt med rent vand. Det tilrådes at bruge det en til tre gange om ugen.\nDu kan også være interesseret i .. Urininkontinens hos mænd og kvinder. Årsager og naturlige behandlinger\nDet varer i mange måneder uden problemer, det kan holdes ved stuetemperatur og om muligt ikke udsættes for direkte sollys.\nDet er vigtigt at foretage en sidste skylning ved hjælp af æble cider eddike, da håret har en ret sur pH-værdi og den faste shampoo ikke så meget, selvom vi lægger citronsaft til at forsure den, når der skylles med eddike vil der ikke være nogen lugt, når den er tør, og den vil efterlade os skinnende hår og stramme neglebånd.\nHvor får man ingredienserne.\nIngredienserne kan findes i naturlige produktforretninger eller endda onlinebutikker, som f.eks. Rosmarin eller aloe Vera skal findes på steder, hvor planter sælges og opbevares derhjemme, da det har mange anvendelser, og de vokser endda indendørs og i gryder uden problemer.\nHvis vi ikke kan finde frisk Aloe Vera, kan vi købe gelen i butikker med naturlige produkter.\nLæs ingredienserne omhyggeligt for at se, om du ikke er allergisk over for nogen af disse, og test om muligt en hårstreng første gang.\nHvis vi ikke har lyst til det, eller bare ikke ønsker eller kan lave vores egne kosmetik- og hygiejneprodukter, så ved, at der allerede er mange sundere og mere naturlige muligheder på markedet, inklusive shampoobarer.\nDen vigtige ting er lidt efter lidt at erstatte skadelige kemikalier med løsninger, der er mindre aggressive for miljøet og selvfølgelig for os selv og vores eget helbred.\nFordele ved en solid shampoo\nVi vil opnå gode besparelser, da det med en lille tablet af denne type shampoo vil vare i mange vaske\nHvis de er naturlige som den, vi foreslår, skader vi ikke miljøet\nVi udsætter ikke vores organismer eller andre levende væsener for helt unødvendige toksiner\nPlastemballage eller andre typer emballage, der kan være forurenende, er ikke nødvendige\nVores hår ser fantastisk ud\nJeg håber, at du kunne lide bemærkningen, og jeg læste dig i kommentarerne spørgsmål eller forslag, da jeg altid er her for at svare på, hvilke øko-ting vi gør sammen.


Ledningsfri 2-i-1-støvsuger med lys i mundstykket\nMed en håndstøvsuger er det ingen sag at klare en hurtig støvsugning. Uanset om du skal ind i hjørner og kroge, der kan være besværlige for en almindelig støvsuger, eller du bare skal støvsuge efter ungerne eller hunden, kan en håndstøvsuger være løsningen. Denne model er en såkaldt 2-i-1-støvsuger, der består af en almindelig håndstøvsuger og et smart stativ, der tilsammen kan bruges som en almindelig støvsuger. Du slipper for at skulle købe støvsugerposer, for denne model fra Electrolux har en indbygget støvbeholder, der kan tages af og tømmes efter brug. Når den er ladet helt op, kan du bruge støvsugeren i 30 minutter, inden det igen er tid til at lade den op. Og den er hurtigt klar igen, for det tager kun 240 minutter at lade den op.


Terms and conditions - Anja Busack - Livets Balance\nKollegievænget 6C, st.tv\nKontakt os på tarotafanjabusack@gmail.com\nAlle priser er i danske kroner inkl. moms. på produkter særskilt rettet til privat personer\nAlle priser i danske kroner ekskl. moms på produkter særskilt rettet erhvervs personer\nFor alle læsninger gælder det, at de kan forventes modtaget løbende 5 dage efter bestilling, som leveres til angivne mail adresse i en .pdf\nLigger på platform hos Simplero.com. Anja Busack kan ikke drages til ansvar for dårlige mobilopsætninger, eller andre tekniske vanskeligheder, som ikke har direkte link til sitet Simplero.\nOplever du tekniske problemer, skriv til tarotafanjabusack@gmail.com - så vi kan finde kilden til problemet. Anja Busack bestræber sig altid på at få orden i eventuelle problemer i manerlig tid, og udbeder forståelse for ventetid, når 3. part skal involveres i form af teknisk support hos Simplero.com.\nAlle rettigheder tilhører Anja Busack og må som sådan ikke, hverken helt eller delvist, kopieres eller deles til 3. parter, uden udtrykkelig samtykke fra Anja Busack. (På dansk betyder det, spørg mig i stedet for at stjæle fra mig).\nForløb og Deltagelse i kurser hos Anja Busack\nVed tilmelding gives adgang til "MIN SIDE hos Anja Busack", som er hosted hos Simplero.com. Ved afsluttet fuld betaling af forløbet, bevares ubegrænset adgang i al den tid, Anja Busack fører virksomhed.\nAfbrydes eventuelle rate-betalinger utidigt, bortfalder adgangen til materialet permanent, og for videre adgang til kurset, skal dette købes på ny. Der ydes ingen refundering.\nKunde er informeret om, og har givet samtykke til, at fortrydelsesretten afskrives så snart produktet er taget i brug første gang efter tilmelding.\nDet er kundens eget ansvar at drage nytte af bonus materiale, så som at få bestilt tid til 1:1 coaching. Der gives fri adgang til MultiVerset x antal måneder afhængig af købet. Denne adgang er uafhængig af Manifestationens Kunst, dog afbrydes betalingen utidigt, fratages adgang til både Manifestationens Kunst, samt MultiVerset.\nAnja Busack kan ikke drages til ansvar for opnåede resultater. Anja Busack vil til hver en tid råde og vejlede efter bedste intention og viden. Anja Busack har hverken grundlag for at rådgive i lægefaglige såvel som juridiske anliggender, og i alle henseender bør køber anse enhver råd og vejledning af Anja Busack, som værende på eget ansvar. Deltagelse og indsats i forløbende er et fortsæt til, at få de fremsagte resultater.\nVed tilmelding gives adgang til det lukkede fælleskab "MultiVerset, som er hosted hos Facebook.com. Adgang hertil gives udelukkende til personer, med tidligere deltagelse i Manifestationens Kunst efter endt betaling deraf. Manifestationens Kunst og MultiVerset er uafhængige af hinanden. MultiVerset er et månedligt / årligt abonnement, uden binding. Det kan til hver en tid afmeldes inden næste periodes start, ved at gå ind på kontoen og slå afmelding til.\nUanset årsag til afmeldelse af abonnement, ydes ingen refundering på tidligere betalte måneder. Anja Busack forbeholder sig retten til at afbryde medlemskabet uden forudgående advarsel med prompte virkning ved grov overtrædelse af gruppens til hver en tid lydende regler, som skal læses og accepteres inden adgang til gruppen.\nTotal Reset (erhvervs relateret forløb)\nDer gives samtidig også adgang til en midlertidig fælles gruppe på Facebook, som vil blive arkiveret efter fuldendt forløb på den tid, som er meddelt ved tilmelding. Typisk 3 måneder.\nDet er kundens eget ansvar at drage nytte af bonus materiale, så som at få bestilt tid til 1:1 coaching.\nVIP TAROT A-Z\nDer gives samtidig også adgang til en fast fælles gruppe på Facebook "VIP TAROT A-Z", med ugentlige undervisninger og sparring muligheder.\nBegge faciliteter har ubegrænset adgang for køber.\nAfbrydes eventuelle rate-betalinger utidigt, bortfalder adgangen til materialet og gruppen permanent, og for videre adgang til kurset, skal dette købes på ny. Der ydes ingen refundering.\nDiverse mindre forløb af selvstændig studie karakter\nDet er til hver en tid brugers eget ansvar at drage egne valg i forhold til liv, helbred og leben. Intet af det materiale, der ligger til fri afbenyttelse i MultiVerset kan anses som autoriseret, faglig rådgivning. Intet af materialet tilsidesætter eget ansvar i at kontakte relevante juridiske og eller lægelig fagpersonlige.\nDu modtager en e-mail med bekræftelse på din abonnement tilmelding efter indgåelse af abonnementet.\nDu kan når som helst opsige dit abonnement ved at logge ind på din konto og stoppe abonnementet. Opsigelsen vil træde i kraft efter fuldendt betalt medlemsperiode, og efter opsigelsen vil der ikke blive faktureret eller trukket yderligere. Allerede udsendte fakturaer skal dog stadig betales.\nØnsker du at ændre det betalingskort, abonnementet trækkes på, gøres dette ved at klikke på det link, der står i hver faktura.\nAlternativt kan du skrive til tarotafanjabusack@gmail.com, om afslutning på dit abonnement. Du må beregne 5 hverdage, før afmeldingen træder i kraft, uagtet, om det betyder en ny betalingsperiode.\nAlle rettigheder til kurser, workshops, events samt digitale produkter tilhører Anja Busack. Ved køb opnås udelukkende licens til at benytte det købte produkt som angivet under det pågældende produkt.\nDu gøres hermed bekendt med, at Anja Busack gør brug af dine persondata i forbindelse med udarbejdning af læsninger. Oversigt over data og opbevaring er som følgende, som du har oplyst i forbindelse med opskrivning til Nyhedsbrev eller Køb hos Anja Busack:\nBetalings oplysninger opbevares i forbindelse med Køb hos Simplero.com og Stripe.com\nSom medlem i diverse Facebook gruppe, må du beregne en ansvarlig vurdering af, hvilke informationer, du vælger at dele. Dette forum må i en vis omfang betragtes som offentligt.\nDu kan til hver en tid rette henvendelse til Anja Busack og få indblik i, hvad der ligger af information på dig og din person.\nDenne side gør brug af Cookies. Cookies bliver brugt til at huske dit login her på siden, når du har fået sådan et. Cookies bliver brugt til at registrere din færden på Anja Busack domain. Nogen cookies bliver brugt til at lave target marketing på Facebook. Andre bliver brugt til at liste Anja Busack højere på Googles søgemaskiner. Alt i alt, er der Cookies alle vegne, al din færden i og omkring Anja Busack bliver registreret til at kunne optimere hjemmeside, produkter og marketing platformen. Ønsker du ikke disse Cookies, kan du til hver en tid gå i din browser historik og slette dine cookies. Så er de væk, indtil næste gang du bevæger dig på internettet og finder frem til Anja Busack\nNår du i din tilmelding til nyhedslisten også har accepteret at modtage marketing- og kampagnemails, er det dig til hver en tid muligt at tilbagekalde din accept enten ved selvbetjening i bunden af enhver mail eller ved at kontakte Anja Busack,.\nHenvendelse via Facebook over chat, messenger, Grupperne: MultiVerset, Total Reset, VIP TAROT A-Z og løbende pop-grupper drevet af Anja Busack, samt Siderne: Livets Balance og Tarot hos Anja Busack er på eget ansvar. Videregivelse af personlige data oplysninger over offentlige medier må betragtes som ikke krypteret, og du opfordres til kun at videregive det, du selv kan stå inde for. Facebook bruger Cookies. Også når du besøger Anja Busack. Der bliver indsamlet data i form af digital hukommelse på ALT du laver, mens du er på Facebook. De har såmænd nok også en folder, hvor de kan tælle, hvor mange gange du har pillet næse og med hvilken finger.\nI stedet henvises du til at bestille over hjemmesiden https://www.anjabusack.com/, hvor alt er GDPR føjeligt.\nAnja Busack beder ALDRIG om personlige data oplysninger via mail eller chat. Jeg kan bede dig går ind og rette dine oplysninger på din allerede eksisterende konto i Simplero.com - dette er din sikkerhed for, at kun du kan rette og læse dine oplysninger. Er du i den mindste tvivl, om jeg har rettet henvendelse til dig, så skriv til mig.\nAl henvendelse kan ske til Anja på mailen:tarotafanjabusack@gmail.com


Zotac online butik på Techinn\nAlle ( Zotac )\nZotac Grafikkort GTX 1650 OC 4GB GDDR6\nZotac Grafikkort RTX2060 Twin Fan 6GB GDDR6\nZotac Grafikkort GTX1660 Super Twin Fan 6GB GDDR6\nZotac Grafikkort GT 1030 2GB ZT-P10300A-10L\nSørg for at tjekke det bedste udvalg af udstyr fra Zotac. Det kunne ikke være nemmere at søge og købe online og dine valgte varer bliver endda leveret direkte til din dør. De fleste af vores produkter afsendes inden for 24 timer fra bestilling. Som autoriseret forhandler af Zotac har vi en omfattende viden og indsigt i vores produkter og vi kan give dig den nødvendige uddannelse omkring brugen af vores produkter. Du får den bedst mulige service når du har brug for den. Vi mener at en stor del af at sørge for din tilfredstillelse har at gøre med at du kan stole på at dine informationer forbliver fortrolige og sikre. Vi ønsker at du skal være 100% tilfreds med dit køb. Og som om det ikke var nok i sig selv kan du endda sende enhver vare tilbage indenfor 30 dage hvis du ikke er tilfreds med købet. Køb elektronik og computere til konkurrencedygtige priser hos techinn. Hurtig levering og sikker betaling hos techinn. Hvis du har spørgsmål kan du kontakte vores venlige kundeserviceteam som med glæde vil hjælpe.


Ugens tal, uge 27, 2008\nSIF Ugens tal Ugens tal, uge 27, 2008\nUge 27, 2008\nAlkohol øger måske risikoen for at udvikle allergi\nAllergi og alkohol\nAlkoholforbruget har sandsynligvis indflydelse på, om man udvikler luftvejsallergi. Det viser en ny undersøgelse, som omfatter knap 6000 kvinder mellem 20 og 29 år.\nAllergi skyldes et komplekst samspil mellem arv og miljø, men man ved relativt lidt om, hvad der påvirker risikoen for at udvikle allergi. Mellem 10 og 40 % af verdens befolkning lider af en eller anden form for allergi, og de sidste årtier har der været en stigning i udbredelsen i en række vestlige lande, herunder Danmark.\nUndersøgelsen skelner mellem to typer af luftvejsallergi, den årstidsbestemte allergiske snue (som fx kan udløses af græs- og pollenallergi) og den ikke-årstidsbestemte allergiske snue (som fx kan udløses af husstøvmideallergi). Kvinderne er i gennemsnit blevet fulgt 8 år efter studiets start i 1991 og ved afslutningen i 2003 havde 9% af kvinderne udviklet årstidsbestemt allergi og 14% havde udviklet ikke-årstidsbestemt allergi. Kvinder, som drikker over 14 genstande om ugen har 80 % større risiko for at udvikle ikke-årstidsbestemt allergi sammenlignet med kvinder, som drikker mindre end en enkelt genstand om ugen. Derimod var der ingen sammenhæng mellem alkohol og risikoen for at udvikle årstidsbestemt allergi. Resultaterne tyder derfor på, at det er forskellige årsager, der knytter sig til de to allergityper.\nSammenhæng mellem alkoholindtag og risiko for ikke-årstidsbestemt allergi\nAntal genstande pr. uge\nSammenhæng mellem alkoholindtag og risiko for årstidsbestemt allergi\nUndersøgelsen som Statens Institut for Folkesundhed ved Syddansk Universitet har gennemført i samarbejde med Kræftens bekæmpelse viser også, at den genetiske arv har stor betydning for, om kvinder udvikler allergi. Kvinder af forældre med astma har mere end dobbelt så stor risiko for at få allergi, sammenlignet med kvinder der ikke har astma i familien. Værst ser det ud for de kvinder, der både har forældre med astma, og som drikker over 14 ugentlige genstande. De har mere end seks gange så stor risiko for at få ikke-årstidsbestemt allergi, end kvinder der drikker under en genstand, og ikke har forældre med astma.\nRedaktionen afsluttet: 02.07.2008


Spilforslag: 1WIN - Skade: 2 - 18/05-2021\n18. maj 2021 kl. 18:00 - Esea Advanced Europe\n18. maj. 2021 kl. 11:05 (Opdateret 20. maj. 2021 kl. 11:31) 18/05\nSkade plejer at have godt styr på 1WIN\n1WIN har haft et godt 2021, hvor store fine navne, er blevet besejret. De er anført af det store talent Deko. Skade omvendt har flere individualister, som ser fantastiske ud. Mirage ligger bedre til Skade end 1WIN\nMirage er mappet som skal spilles, i dagens BO1. Et map Skade har en 16-5 win/lost-record på. Det er kun mod de bedste tier2 hold, som Skade har tabt til. Ellers har de set overbevisende ud.<\nMirage er et af de dårligste maps for 1WIN. De sidste seks måneder, har de kun spillet mappet 12 gange, hvis vi tager HLTV. Det blevet til en win procent på 50. Det er gerne et map, som de plejer, at ville undgå. Det kun mod holdet "Trident", at 1WIN selv har valgt Mirage.\nDe to hold har mødt hinanden, to gange i 2021. Det blevet til 2 x Skade sejr i begge Bo3 kampe. Det kun lykkedes 1WIN har vinde et map, ud af de spillet fem.\nDeko som er 1WIN store stjerne, er tvunget til at levere. Han er en spiller, som har et niveau ingen andre på holdet kan matche. Rammer han ikke A-game, så kommer 1WIN i store problemer. Der ligger meget pres, på en mand. Der har Skade flere individualister, som kan tage presset.\nSkade kommer til denne kamp, med mere fire-power. Shipz, Dennyslaw og Rainwaker snitter 1.15, 1.12 og 1.12 i rating. Hele holdet rammer over 1.0 i rating. Det et slagkraftigt lineup, som Skade har samlet.\n1WIN er 0-1 indtil videre. Så de tvunget til en sejr, så de ikke kommer for langt bagud til toppen. Det burde give lidt extra motivation\n1WIN har taget steppet op. Deres 2021 har været fantastisk. Holdet ligger #56 i verden, som er holdets bedste placering. Formen er opadgående og spillet fremadgående. Alt i alt et hold, som er i positiv udvikling.\nSkade har den seneste måned, haft flere udfald end de plejer. Der er kommet en masse tabte maps ind, i BO3 kampene. Skade har haft nederlag til hold, som de normalt ikke har problemer med. Skade er ikke lige så overbevisende, som de plejer at være.\nIndividualisterne hos 1WIN, har løftet niveauet. Alle snitter over 1.0 i rating. Holdets teamplay fungerer bedre og bedre. 1WIN ligner et hold, som har fundet melodien internt. Deko som pt spiller med en selvtillid, som ingen kan matche. Han snitter 1.34 i rating og 1.33 i impact, de seneste 3mdr. Han er den eneste årsag til, at 1WIN ser så gode ud. Han er blandt serverens bedste aimer.\nSkade har andre spillere på holdkortet, som de kan tage i brug. Djury og Ayben har før erstattet Rainwaker og Oxygen.\nEn toneangivende licensløs bookie har odds 1.653


DFI-gruppen A/S samarbejder med iKontrol, og benytter systemet til både kvalitetssikring og serviceeftersyn. iKontrol gør det muligt at planlægge, udføre og dokumentere digitalt. Det skaber struktur, overblik og optimerede arbejdsgange på tværs af afdelingerne.\nVia iKontrol trækkes der en liste over materiel til kunderne, som Kristian S. Schulz sender direkte til leverandørerne. ”Det sparer mig for meget tid, at jeg kan trække listerne direkte i systemet og sende til vores leverandører, når jeg planlægger eftersyn.” fortæller han.\nVia iKontrols kalenderfunktion har serviceledere og montører overblik over deres aftaler og modtager en notifikation, når det er tid til eftersyn. Via central styring af stamdata sikres det ligeledes, at montørerne foretager eftersyn på det rigtige grundlag. Lokation, materiel og tjeklister er oprettet i systemet, så det ligger klar til, at montøren nemt kan udføre eftersynet direkte på deres tablet eller smartphone, når de står hos kunden.\nMed iKontrol har DFI-gruppen A/S opnået bedre kommunikation imellem afdelingerne samt højere grad af fælles intern forståelse. Virksomheden er rykket tættere sammen, da alle medarbejdere har adgang til de samme informationer. Det gælder både administration, ledelse og montører.\n”Det er blevet meget nemmere at tilgå informationer, efter vi har fået iKontrol. Vores montører kan selv finde kunden under eftersynsdelen i systemet. Her finder de også servicerapporten, hvor de kan se de relevante informationer på det arbejde, de skal udføre.” fortæller Kristian S. Schulz og understreger den tidsbesparende faktor i, at medarbejderne selv kan tilgå informationer.\nDFI-gruppen A/S anvender iKontrols skemaer til funktionsafprøvning. Det sikrer en ensartet udførelse på tværs af de enkelte funktionsafprøvninger og sparer både tid og ressourcer. Derudover sikres det, at dokumentationen er samlet og journaliseret sikkert, og at historikken altid nemt kan findes frem. Dette er en fordel, da der ligeledes er krav om, at dokumentationen bibeholdes i hele anlæggets levetid.


Historien om The Band - Wheels on Fire - peoplespress.dk\nDe begyndte som Bob Dylans backingband, da folk-trubaduren satte strøm til guitarerne i 1965, og de gik i opløsning ti år senere i projektørlysenes skær, mens fi lminstruktøren Martin Scorsese dokumenterede deres sidste koncert i The Last Waltz. Derimellem udspandt sig en dekade, hvor The Band red på en bølge af musikalsk kreativitet, der gjorde dem til noget særligt i amerikansk rockmusik, men også på en bølge af succes og berømmelse, som endte med at ødelægge dem.\nMed bandets trommeslager, Levon Helm, som den fødte fortæller er Historien om The Band en rockbiografi af de sjældne, fortalt med vid og bid og indlevelse, ikke mindst i de andre bandmedlemmers personligheder; den brillante og ambitiøse Robbie Robertson (guitar), den legesyge Rick Danko (bas), musikgeniet Garth Hudson (tangenter) og den skrøbelige og drukfældige Richard Manuel (vokal), der begik selvmord i 1986.\nWheels on Fire fortæller også om de mange stjerner, der krydsede The Bands vej i 60’erne og 70’erne: Dylan, Clapton, The Beatles, Neil Young, Muddy Waters, Van Morrison m.fl . Store musikbegavelser, der inspirerede hin anden på kryds og tværs, og som igen påvirkede millioner af mennesker og dermed lagde grunden til, at The Band fi k sin fortjente plads i rockhistorien og blev optaget i The Rock and Roll Hall of Fame i 1994.\nNærværende bog udkom første gang i 1993. Den blev genudgivet og opdateret i år 2000 og igen i 2013, året efter, at Levon Helm var død af kræft. Denne danske version baserer sig på 2013-udgaven. Skrevet i samarbejde med Stephen Davis


Gravrøverens lærling af Sussi Bech – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nEfter bøgerne om ''Aziru'' er Sussi nu klar med sin næste historiske roman for større børn. “Gravrøverens lærling” er en thriller (og kærlighedshistorie) henlagt til Ramses den 3.s Egypten og med Kongernes Dal som baggrund. Ud over at stå for teksten har Sussi selvfølgelig også illustreret sin egen historie med stemningsfulde tegninger fra det gamle Egypten som få andre kan gøre det.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Gravrøverens lærling' af Sussi Bech i de 284 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 76.690 andre anmeldelser af bøger.\nMalermester Klat af Jan Mogensen Hæftet bog · Ebog\nEbog (ePub), Forlaget Eudor, ISBN: 9788793608337\nUDSOLGT - Hæftet bog, Carlsen, ISBN: 9788756268776\nUDSOLGT - Ukendt format, Carlsen, ISBN: 9788756276047


Scubapro Dykkerfinner Twin Jet Sort køb og tilbud, Scubastore\nScubapro Dykkerfinner Twin Jet\nProduktbeskrivelse Scubapro Dykkerfinner Twin Jet\nLigesom halefinnen af en pukkelhval, brug SCUBAPROs Twin Jet Finner et split-hydrofoil form til at levere mere bevægelse fremad med en mindre indsats. Resultat: mere magt med en mindre indsats og træk.\nAlle SCUBAPRO split finner ansætte en virkelig bemærkelsesværdig fremdrift teknologi, der bruger en utraditionel hydrofoil form til at producere bevægelse fremad med betydeligt mindre indsats end nogen anden traditionel kniv.\n· Denne hemmelighed ligger i den patenterede konstruktion, som tillader vand at strømme mellem og omkring hver af de to vinger, der bøjer uafhængigt at producere fremdrift på samme måde som en propel.\n· Blades er også vinklet for at give symmetrisk strøm på både op og ned slag for at opnå problemfri fremdrift.\nTWIN JET FINS justerbare\n· Patenteret split-fi n propel teknologi - vist sig at levere mere bevægelse fremad med betydeligt mindre indsats end de traditionelle klinger.\n· Træk-reducerende udluftninger væsentligt mindske modstanden på både op og ned slagtilfælde.\n· Udvidet strygesål fungerer som en løftestang til at forbedre strømmen slagtilfælde.\n· Ekstra bred fod lomme er ideel til at bære med en tør eller halvtør suit - også meget behagelig at bære med standard varmtvandsarterne støvler.\n· Quick-connect drejelige spænder. Spring-hælremme også købes separat.\n· Støbt i en stiv forbindelse til at levere en svagt negativ opdrift.\nRække materialer: 1\nTilgængelige størrelser: S / M / L / XL\nFarve muligheder: Sort\nHos scubastore, kan du se alle egenskaber på Scubapro Dykkerfinner Twin Jet. I vores dykning butik, har vi mange størrelser i Scubapro Dykkerfinner Twin Jet. Sikker og nem betaling! Vi har også mange andre Scubapro Dykkerfinner Twin Jet, andre tilbud på andet dykning udstyr.\nFunktioner Scubapro Dykkerfinner Twin Jet\nTecnologias Scubapro Dykkerfinner Twin Jet\nBæredygtighed Scubapro Dykkerfinner Twin Jet\nScubapro dobbelt jetfinne\nFantastisk udstyr, høj kvalitet ...\nGreat udstyr. Lille indsats, fremragende præstation. Høj kvalitet, lavet i USA.


Din lokale Ejendomsmægler i 2930 Klampenborg med Prisgaranti\nDin lokale Ejendomsmægler i 2930 Klampenborg\nHos Nem-Ejendomsmægler.dk 2930 Klampenborg er vi klar til at hjælpe dig, hvad enten du vil sælge din nuværende eller finde din nye bolig i 2930 Klampenborg. Når du skal sælge, starter vi med en gratis salgsvurdering. Vi fortsætter med en handlingsplan, der fortæller hvordan vi sælger din bolig.\nSalget af din bolig i 2930 Klampenborg\nEn seriøs og effektiv ejendomsmægler med kendskab til 2930 Klampenborg er afgørende for, at din bolig bliver solgt hurtigst muligt og til den bedste pris. Hos Nem-Ejendomsmægler.dk 2930 Klampenborg lægger vi vægt på lokal indlevelse. Vi sælger mange boliger på amager hvilket gør, at vi kender lokalområdet som vores egen bukselomme. Vi kan kontaktes på 70 22 40 44\nDin lokale Nem-Ejendomsmægler.dk / Købermægler i 2930 Klampenborg\nNem-Ejendomsmægler.dk 2930 Klampenborg er en del af en landsdækkende ejendomsmæglerforretning.\nVi er medlem af Dansk Ejendomsmæglerforening. Vi har et stort lokalkendskab til blandt andet i 2930 Klampenborg.\nNem-Ejendomsmægler.dk - Købermægler 2930 Klampenborg


Bahne Gavekort - GoGift\nGavekortet kan både bruges på bahne.dk og i alle Bahnes fysiske butikker\nBemærk: Gavekortet kan både bruges på bahne.dk og i alle Bahnes fysiske butikker.\nMode, livsstil og skønhed hos Bahne\nHvis du leder efter et sted, hvor du kan få alt, hvad hjertet begærer af alverdens lækre ting inden for mode, skønhed og livsstil, så vil et gavekort til Bahne være det helt rigtige valg. Hos Bahne finder du nemlig et stort udvalg af skønt design inden for både mode og indretning, kvalitetsgrej og andet, du drømmer om til dit hjem.\nHos Bahne kan alle med garanti finde lige præcis den ting, der er helt perfekt hjem til dem, uanset om det er smart tøj til garderoben eller flot design til stuen.\nBahne – en forretning med stærke rødder\nEllen og Jørgen Bahne Sørensen åbnede den første Bahne forretning i Slagelse i 1965. Idéen bag den nyåbnede forretning var at skabe et sted, hvor kunderne selv kunne gå rundt og blive inspireret. Siden er der gået mere end 50 år, og de mere end 20 Bahne forretninger, der i dag findes rundt om i landet, er stadig familieejet.\nHos Bahne er du sikker på, at der altid er fokus på god service, og at alle kunder får en personlig oplevelse. Uanset om du leder efter nyt grej til køkkenet, eller om det er lækre skønhedsprodukter, så finder du kvalitetsprodukter, der altid er i overensstemmelse med de nyeste tendenser.\nHos Bahne bliver der aldrig gået på kompromis med hverken kvalitet, pris eller design. Med et Bahne gavekort er modtageren altid klar til at blive inspireret og forkælet i en af de mange butikker eller online på Bahne.dk.\nSlut shoppingen af med en god kop kaffe og kage\nEfter en god gang shopping i en af Bahnes butikker, er det oplagt at slutte nogle hyggelige timer af med en god kop kaffe og et stykke lækker kage. Derfor kan du med fordel også forkæle modtageren med et gavekort til Espresso House, der er Nordens førende kaffebar med mere end 300 caféer fordelt ud over Skandinavien.


Hvis du ikke ønsker at blive bundet til de faste telefonstikkontakter i dine vægge, skal du bruge et trådløst telefonstiksystem. Disse systemer giver dig mulighed for at tilføje nye fastnettelefonstik til stikkontakter i dit hjem uden behov for at køre ekstra ledninger. De arbejder ved hjælp af radiosignaler til at overføre dataene til og fra din fastnetforbindelse.\nTrådløse telefonstiksystemer bruger to komponenter: en basisenhed og en modtagerenhed. Basisenheden opretter forbindelse til dit fastnetstik og transmitterer dataene trådløst til modtagerenheden, hvor din telefon er tilsluttet. Dette giver dig mulighed for at flytte din hjemmetelefon til ethvert rum i dit hus uden besværet med at omslutte og tilføje nye telefonstik.\nInstallation af de fleste trådløse telefonstiksystemer er enkel. Sæt baseenheden i en stikkontakt i væggen og i dit fasttelefonstik. Sæt modtagerenheden i en stikkontakt i ethvert rum i dit hus, og sæt derefter din telefon i modtagerenheden. De fleste basisenheder kan understøtte mere end en modtager, hvis du vil tilføje flere telefoner i lokaler, der ikke har telefonstik.\nDe fleste trådløse telefonstiksystemer bruger radiofrekvenser til at overføre data mellem baseenheden og modtagerenhederne. Enhederne konverterer radiosignalerne til elektriske signaler, der kan behandles af dit fastnet og din telefon. Begge enheder er designet til at sende og modtage radiosignaler og foretage konvertering. Når du modtager et opkald, konverterer baseenheden de elektriske signaler til radiofrekvenser og sender informationen til modtagerenheden, hvilket får din telefon til at ringe. Når du taler under en samtale, sender baseenheden og modtagerenhederne dine oplysninger til den anden enhed og modtager information tilbage. Denne split-sekund overførsel sker så hurtigt, at der ikke er nogen mærkbar forsinkelse, når du taler på din telefon.\nTrådløse fastnetstikkontakter fungerer ikke kun med telefoner. De fleste systemer fungerer også med faxmaskiner og tv-satellitmodtagere, og nogle understøtter din computers behov, så du kan oprette forbindelse til internettet via dial-up eller DSL.\nStatisk og sikkerhed\nDa systemet bruger radiofrekvenser til at transmittere data, er der en chance for interferens fra andre radiosignaler, inklusive dem fra en nabo, der bruger et lignende system. Skift dit systems sikkerhedskode ved at følge instruktionerne i din brugervejledning, hvis du hører uddrag af andre samtaler eller svær statisk på din linje. En anden kilde til lys statisk kan være nærliggende elektronik - flyt dine modtagerenheder længere væk fra dine tv'er og radioer, hvis du oplever lys statisk på din fastnet.\nSådan oprettes en bro ved hjælp af to routere\nSådan laver du en Windows-computer til en printserver (3 trin)\nSådan nulstilles Sony WEGA til et udskiftningslys\nSådan repareres et spøgelse eller et indbrændt billede på et LCD HDTV\nSådan bruges Bypass-proxyserver til lokale adresser