Bilag til mødet i styregruppen den 7 oktober 2013 by Jonas Svane Jakobsen - issuu\nBilag til mødet i styregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale\nBilag 1 – Referat fra mødet i styregruppen den 20. juni 2013................................................................. 2\nBilag 2a – Udkast til nyt kommissorium for Styregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale ............... 11\nBilag 2b – Nuværende kommissorium for ............................................................................................. 13\nBilag 6a – Udkast Projektplan for ”Trivsel og psykisk sundhed på ungdomsuddannelsen” ................. 16\nBilag 6b – Udkast til Kommissorium for styregruppen for unge med mistrivsel .................................... 27\nBilag 6c Udkast til Kommissorium for arbejdsgruppen for unge med mistrivsel ................................... 31\nBilag 11 - kommunikationsoversigt........................................................................................................ 36Bilag 1 – Referat fra mødet i styregruppen den\nRefererat – Styregruppemøde for Syddansk Uddannelsesaftale\nTidspunkt: 20. juni 2013 kl. 14.00 – 16.30\nRegionshuset, Damhaven 12, Vejle, mødelokale 5.\nDeltagere: Vibeke Byriel Kinch, Marianne Keldorff, Peter Wagner, Hanne Birgitte Nylev, Peter Præstgaard, Mogens Kragh Andersen, Mette Andersen, Lisbeth Simonsen, Hans Jørgen Mortensen, Jesper\nVildbrad, Jeppe Carlsen, Finn Sørensen, Karen Maigaard og Kjeld Bloch Jacobsen\nSekretariatet: Anita Bisgaard, Christian Brincker Nordbek og Stine Haubro Falk\nFraværende: Annette Schmidt, Henrik Larsen, Niels Milling, Kjeld Petersen, Christian Lorens Hansen,\nBent Stokholm, Hans-Jørgen Mortensen, Mikkel Hemmingsen og Niels ConradsenDagsorden\nDagsorden ............................................................................................................................................... 2\nGodkendelse af referat fra mødet den 7. februar 2013 .................................................................. 3\nBeskæftigelsesregionen som partner i Syddansk Uddannelsesaftale ........................................... 3\nHandlingsplan 2014-15. .................................................................................................................. 4\nTemaer for uddannelsespuljen 2014 .............................................................................................. 5\nKonference om Syddansk Uddannelsesaftale................................................................................ 6\nArbejdsgruppen vedr. mistrivsel ..................................................................................................... 7\nOrientering om indkomne ansøgninger til uddannelsespuljen ....................................................... 8\nEvt. ................................................................................................................................................ 10Beslutnings- og diskussionspunkter:Godkendelse af referat fra mødet den 7. februar 2013\nStyregruppen skal godkende referatet fra seneste møde den 7. februar 2013.\n•at styregruppen godkender referatet fra mødet den 7. februar 2013.Bilag\nBilag 1 – Referat fra mødet i styregruppen den 7. februar 2013.\nStyregruppen godkendte referatet uden bemærkninger.Beskæftigelsesregionen som partner i Syddansk Uddannelsesaftale\nBeskæftigelsesregionen har henvendt sig til sekretariatet i Region Syddanmark, da de ser en\nrække mulige synergier mellem det arbejde der sker i regi af Syddansk Uddannelsesaftale, og de\nmål som Beskæftigelsesregionen arbejder ud fra. De vil derfor gerne indgå i Syddansk Uddannelsesaftale.\nDer er i Danmark fire Beskæftigelsesregioner under Arbejdsmarkedsstyrelsen. De fire beskæftigelsesregioner har til opgave at følge op på resultaterne af jobcentrenes indsats samt understøtte\njobcentrene i at opnå gode resultater. Beskæftigelsesregionerne udarbejder derfor nøgletal, analyser m.m. om jobcentrenes resultater. Herudover gennemfører beskæftigelsesregionerne analyser af de regionale arbejdsmarkeder samt overvåger udviklingen i ledighed.\nBeskæftigelsesregionen og det regionale beskæftigelsesråd indgår hvert år kontrakt med beskæftigelsesministeren om de mål og resultater, der skal nås der kommende år. Kontrakten med ministeren kan suppleres med regionale fokusområder og handlingsplaner.\nEn af de regionale indsatsområder er “Brobygning til Uddannelse” ift. den nationale 95 % målsætning. Målet med udviklingsprojektet ”Brobygning til uddannelse” er, at unge i målgruppen rustes til\nat kunne påbegynde og gennemføre et grundforløb i en erhvervsuddannelse samt efterfølgende\nopnå en praktikplads, der gør det muligt at komme videre i et hovedforløb.\nDesuden er der et regionalt initiativ ift. unge og ungdomsarbejdsløshed, hvor det bl.a. skal sikres\nat unge under 30 uden uddannelse starter på en ungdomsuddannelse.\nBeskæftigelsesregionen laver en række analyser for at kunne understøtte de regionale indsatsområder.\nSekretariatet vurderer derfor, at det vil være relevant at Beskæftigelsesregionen fremadrettet deltager i Syddansk Uddannelsesaftale.\nPå mødet vil kontorchef i Beskæftigelsesregion Syddanmark Peter Graversen holde et kort oplæg\nom Beskæftigelsesregionens arbejde ift. de unge og uddannelse.\n•at styregruppen godkender, at Beskæftigelsesregion Syddanmark indgår i styregruppen for\nStyregruppen godkendte, at Beskæftigelsesregion Syddanmark indgår i styregruppen for\nSyddansk Uddannelsesaftale.Handlingsplan 2014-15.\nDa den nuværende handlingsplan udløber med udgangen af 2013, skal der udarbejdes en ny\nhandlingsplanen for 2014-15. Den nuværende handlingsplan er fælles for Syddansk Uddannelsesaftale og regionsrådet.\nMed handlingsplanen for 2012-13 fokuseredes indsatsen ind på de seks overordnede udfordringer, ud fra ønsket om at indsatsen skal tage udgangspunkt i de udfordringer, hvor en indsats vil\nhave størst effekt på målsætningerne.\nStyregruppen drøftede på sit seneste møde den 7. februar 2013 de fire væsentlige udfordringer,\nsom Effektmodellen 2012 peger på i forhold til de tre strategiske målsætninger. Styregruppen besluttede at anbefale regionsrådet, at de udfordringer, der skal adresseres i næste handlingsplan\n2014-15 fokuseres ind på to af de fire udfordringer. Det drejer sig om følgende to udfordringer:\nNæste skridt i udarbejdelsen af handlingsplanen er at fastlægge konkrete indsatsområder inden\nfor hver af de to udfordringer.\nDer foreslås følgende indsatsområder for hver af de to overordnede udfordringer:\n- Styrke børn og unges faglige forudsætninger\nUdvikle tilbud og indsatser til de unge, så de unges faglige forudsætninger er styrker når\nde forlader grundskolen og påbegynder en ungdomsuddannelse – særligt med fokus på\n- Øge interessen og styrke de unges faglighed inden for Science\nUdvikling af initiativer, der skal sikre en øget faglighed og interesse for naturfagene i overgangen til ungdomsuddannelse\n- EUD-vejen til videregående uddannelse\nUdbrede EUD-vejen til de videregående uddannelser for at fremme overgang til videre\n- Øge antallet der påbegynder en videregående uddannelse efter studentereksamen\nEn indsats, der skal sikre, at særligt drengene anvender deres studentereksamen til at tage en videregående uddannelse\nDet forslås, at der i lighed med nuværende handlingsplan, sættes fokus på en række fyrtårnsinitiativer, som Styregruppen vil have særligt fokus på i 2014 og 2015. Der foreslås følgende tre fyrtårnsinitiativer:\n--Udbredelse af eksisterende projekter\nDer er allerede udviklet en række initiativer og tiltag, som hvis de udbredes til flere aktører\ni regionen vil kunne give øget effekt.\nDe unges faglige forudsætninger skal styrkes i hele uddannelseskæden.\nEUDEn styrkelse af erhvervsuddannelserne så flere søger disse uddannelser efter grundskolen.\nDet foreslås, at Styregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale får mulighed for at iværksætte\nsærlige indsatser inden for områder, hvor der opstår specielle udfordringer eller potentialer.\nStyregruppen har allerede igangsat en særlige indsats for unge med mistrivsel – denne\nindsats videreføres med henblik på, i samarbejde med kommunerne at udvikle og implementere strategier for, hvordan unge med mistrivsel sikres bedst mulig støtte.\nSekretariatet vil på mødet gennemgå udkastet til handlingsplan, som baggrund for styregruppens\nPå Styregruppens kommende møde i oktober 2013 vil Styregruppen blive forelagt en endelig\nhandlingsplan til godkendelse, som herefter forelægges regionsrådet til behandling og politisk\ngodkendelse. Den endelige handlingsplan vil også indeholde effektmål for hvert af indsatsområderne. Effektmål, der vil kunne måles på via effektmodellen.\n•At styregruppen drøfter, udkast til handlingsplan 2014-15, herunder godkender styregruppens\nforslag til indsatsområder for hver af de to overordnede udfordringer, fyrtårnsinitiativer og særlige indsatser.Bilag\nBilag 3 – Udkast til handlingsplan 2014-15.Beslutning:\nStyregruppen diskuterede udkastet til den nye handlingsplan. Vibeke Byriel Kinch bemærkede, at det var væsentligt at sammentænke mål og indsatser med den kommende folkeskolereform. Det var der bred enighed om, men med det forbehold, at det tager lang tid før\nreformen reelt slår igennem.\nLisbeth Simonsen fremsatte et ønske om, at det parallelle uddannelsessystem blev tydeliggjort i handlingsplanen herunder, at fyrtårnsinitiativerne EUD og faglighed præciseres.\nHerefter godkendte Styregruppen udkastet til handlingsplanen.Temaer for uddannelsespuljen 2014\nDet foreslås, at styregruppen, i lighed med sidste år, allerede nu drøfter styregruppens anbefaling\ntil regionsrådet ift. regionsrådets fastlæggelse af temaer for uddannelsespuljen i 2014. Det vil give\nmulige ansøgere bedre tid til at udarbejde en god ansøgning, hvis tema og ansøgningsfrist er\nkendt tidligst muligt i processen.\nTemaerne skal ligge inden for regionsrådets og Syddansk Uddannelsesaftales handlingsplan for\n2014-15, som fortsat jf. dagsordenspunktet ovenfor er under udarbejdelse.\nStyregruppen vedtog på seneste møde, hvilke to overordnede udfordringer, som anbefales at være omdrejningspunktet for indsatserne de kommende to år.Det indstilles, at styregruppen anbefaler regionsrådet at fastsætte følgende temaer og ansøgningsfrister for uddannelsespuljen 2014.\n1. Ansøgningsfrist 17. januar 2014 med følgende temaer:\na. Tema: Styrke de unges færdigheder i dansk og matematik.\nb. Tema: Flere unge med mistrivsel fastholdes i uddannelse.\n2. Ansøgningsfrist fredag den 30. maj 2014 med følgende tema(er)\na. Tema: Fremme antallet af særligt drenge på EUX og EUD uddannelserne i regionen.\nb. Tema: Sikre at de unge får kendskab til de muligheder det giver at indarbejde tysk,\nsom en del af en karrierevej.\n•At styregruppen drøfter og beslutter, hvilke temaer og ansøgningsfrister man vil anbefale regionsrådet at vedtage for uddannelsespuljen 2014.Beslutning:\nStyregruppen drøftede temaerne og besluttede, at man vil anbefale regionsrådet at vedtage\ntemaerne for uddannelsespuljen 2014.Konference om Syddansk Uddannelsesaftale\nDer blev afholdt en midtvejskonference for Syddansk Uddannelsesaftale i december 2011. I forlængelse heraf, blev det besluttet, at der afholdes en konference i 2013 i forbindelse med at den\nforeløbige 4 årige periode for Syddansk Uddannelsesaftale udløber.\nKonferencen afholdes mandag den 9. september 2013 på Koldinghus i Kolding fra kl. 10.00 (kaffe\nog brød fra kl. 9.30).\nKonferencen vil både give mulighed for at drøfte resultaterne af Syddansk Uddannelsesaftale og\nfor at fremlægge planerne for de kommende år, sådan som de kommer til udtryk i udkast til handlingsplan 2014-2015.\nDer vil i lighed med seneste konference være mulighed for at give Syddansk Uddannelsesaftale\nBørne- og Undervisningsminister Christine Antorini har sagt ja til at deltage på konferencen fra kl.\n10.00 til 11.00 med et indlæg om regeringens fokus og initiativer, herunder hvordan de kan spille\nsammen med regionale initiativer.\nForeløbigt program for konferencen er vedlagt som bilag.\n•At styregruppen drøfter konferencen, herunder særligt ift. input til paneldebat mv.Bilag\nBilag 5 – program for konferencen mandag den 9. september 2013.Beslutning:\nStyregruppen drøftede temaer til paneldebatten på uddannelseskonferencen. Der blev foreslået erhvervsuddannelser som tema, herunder hvorfor er der så få, som tager en erhvervsuddannelse, og hvorfor der er nogle, som tager to ungdomsuddannelser?Arbejdsgruppen vedr. mistrivsel\nI gruppen af syddanske unge, der ikke fortsætter på en ungdomsuddannelse efter folkeskolen eller\nfalder fra en ungdomsuddannelse inden for det første år, angiver ca. 25 pct. personlige problemer som\nden væsentligste årsag. Det svarer til, at ca. 880 unge ud af en ungdomsårgang ikke får en ungdomsuddannelse grundet mistrivsel.\nDerfor anbefalede styregruppen tilbage i juni 2012, at der blev der nedsat en arbejdsgruppe, der skulle\nkomme med konkrete forslag til indsatser omhandlende unge med mistrivsel der kan iværksættes\nhurtigt, og som vil have en markant effekt på gennemførselsprocenten på en ungdomsuddannelse.\nArbejdsgruppen havde i løbet af efteråret 2012 en møderække, hvor der blev udarbejdet et notat indeholdende en række anbefalinger til indsatser og initiativer målrettet unge med mistrivsel.\nSideløbende med arbejdsgruppens arbejde udarbejdede CABI en analyse af udfordringerne i forhold\ntil at støtte unge, der mistrives eller er på vej ud i mistrivsel\nPå det mødet i styregruppen den 9. oktober 2012 blev styregruppen præsenteret for arbejdsgruppens\nanbefalinger ift. de sårbare unge samt resultaterne af CABI’s analyse af unge med mistrivsel.\nArbejdsgruppens anbefalinger vedrørte:\nEtablering af Facebookgrupper\nEtablering af tænketank (trivselsråd) på uddannelsesinstitutioner\nRelationsprojekt – udvikling af lærer-elev-relationer\nDerudover anbefalede arbejdsgruppen, at alle uddannelsesinstitutioner implementerer en beredskabsplan og aktivt tager stilling til, hvordan hvert enkelt element i planen håndteres lokalt.\nProjekt ”Professionelle relationer Rykker”\nI forlængelse af arbejdsgruppens anbefalinger har en række af parterne i Syddansk Uddannelsesaftale taget dele af arbejdsgruppens anbefalinger til sig, og har på den baggrund udarbejdet en ansøgning\ntil regionsrådets uddannelsespulje under titlen ”Professionelle relationer Rykker”.\nRegionsrådet besluttede på mødet 29. april 2013 at støtte projektet med godt 5,1 mio. kr. fra uddannelsespuljen. Projektet vil målrettet arbejde på at forbedre lærer-elev-relationerne på de syddanske\nungdomsuddannelser. Skoler fra hele regionen er gået sammen om projektet.\nProjektet vil bl.a. udvikle en ”kogebog” med opskrifter på den professionelle lærer/elev relation, og\nudarbejde en beredskabsplan for, hvordan man kan støtte sårbare unge på regionens uddannelsesinstitutioner.\nI forbindelse med regionsrådets budgetaftale for 2013 ønskedes det fra politisk side i Region Syddanmark at medvirke til at flere psykisk sårbare unge fuldfører en ungdomsuddannelse og får adgang\ntil arbejdsmarkedet. Der er derfor afsat 4 mio. kr. årligt på psykiatriområdet til projektudvikling omkring\npsykisk sårbare på arbejdsmarkedet i perioden 2013-2015.\nI forlængelse heraf ansættes en projektleder til at varetage opgaven som tovholder i forhold til at planlægge og koordinere indsatsen over for unge med mistrivsel. Projektlederen starter efter sommerferien\nog ansættes i psykiatristaben.\nArbejdsgruppen er siden det seneste møde i styregruppen den 7. februar 2013 blevet suppleret med\nflere repræsentanter fra praksissektoren. Der har ikke været afholdt møde i arbejdsgruppen, idet sekretariatet vurderede, at det var mest hensigtsmæssigt at afvente afklaringen omkring ansættelse af\nen evt. projektleder inden gruppen blev indkaldt.\nStyregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale har i forbindelse med handlingsplanen for 2014-15\nmulighed for at iværksætte særlige indsatser inden for områder, hvor der opstår specielle særlige udfordringer eller særlige potentialer.Det anbefales derfor, at indsatsen over for unge med mistrivsel videreføres med henblik på, i samarbejde med kommunerne, at udvikle og implementere strategier for, hvordan unge med mistrivsel sikres bedst mulig støtte.\nKonkret foreslås det således at anmode arbejdsgruppen om følgende:\n• At udarbejde forslag til strategi for indsatsen målrettet de sårbare unge, herunder at strategien\nskal kunne omsættes til konkrete handlinger som parterne bag Syddansk Uddannelsesaftale kan\n• At komme med konkrete forslag, på baggrund af eksisterende erfaringer med, hvad der virker af\nde mange tiltag, der allerede er i gang rundt i regionen.\nSekretariatet arbejder i øjeblikket i samarbejde med psykiatri på at få den fremadrettede organisering\naf indsatsen på plads. Der lægges i den fremadrettede organisering op til, at arbejdet med indsatsen\nover for unge med mistrivsel forankres hos projektlederen i tæt samspil med arbejdsgruppen.\n• At styregruppen drøfter og godkender forslaget til proces for det videre arbejde med den særlige\nindsats over for unge med mistrivsel\nAnita Bisgaard orienterede om den forudgående proces vedr. unge med mistrivsel.\nStyregruppen drøftede forslag til proces og anbefalede, at de fleste resurser bruges på indsamling og videreformidling af evidensbaseret viden og ikke udvikling af nye tiltag, da der\nallerede er sat meget i gang.\nStyregruppen godkendte derefter forslaget til proces for det videre arbejde med den særlige\nindsats over for unge med mistrivsel.Orienteringspunkter:Orientering om indkomne ansøgninger til uddannelsespuljen\nDer var ansøgningsfrist til regionsrådets uddannelsespulje den 1. juni 2013 inden for temaerne:\n-Science – de unges kompetencer inden for natur, teknik og sundhed skal fremmes i hele uddannelsessystemet fra folkeskolen til de videregående uddannelser\n50% af drengene skal tage en videregående uddannelse, med særlig fokus på EUD-vejenDer er indkommet i alt 10 ansøgninger, der søger om i alt 22,2 kr.\nAnsøgningerne forventes behandlet på mødet i regionsrådet den 23. september 2013.\nDer er vedlagt en oversigt over de indkomne ansøgninger.\n•at styregruppen tager punktet til orientering.Bilag\nBilag 7 – Oversigt over indkomne ansøgninger til regionsrådets uddannelsespulje den 1. juni\nBeslutning:Styregruppen tog punktet til orientering.Kommunikationsoversigt\nI bilaget ses hvor mange gange Syddansk Uddannelsesaftale har været nævnt i trykte medier og\nonline eller i radioen fra medio januar 2013 til medio juni 2013 samt antal besøgende på hjemmesiden.\nI perioden den 1. januar 2013 til den 1. juni 2013 har medierne bragt nedenstående omtale af\nSyddansk uddannelsesaftale. Omtalen er fordelt på trykte medier, online medier, TV og radio.\nMorgenmad og morfar hjælper\nunge til uddannelse\nDirekte busser skal hjælpe eleverMedie\nVAF, Fredericia Dagblad, Horsens Folkeblad\nFyens Stiftstidende1. februarKvinderne fører overalt i uddannelsesverden14. februarSyddanmark vil hjælpe ordblinde26. martsSyddanske gymnasier er populære\nsom aldrig før26. aprilUddannelse til alle unge – også i\nStærke lærere hjælper sårbare\n– Young Energy QuestDr.dk, Sønderborg Ugeavis, TV Syd,\ndknyt.dk, Lokaljournalen Otterup, dinby.dk,\nFlensborg Avis, TV2 Fyn, Newspaq, Radio\nP4 Syd, dr.dk, Fyns Amts Avis, Newspaq,\nTV Fyn, Newspaq, Radio VLR, Midtjysk\nUgeavis, Flensborg Avis, Jydske Vestkysten, TV Syd, Kolding Ugeavis\nIndlæg fra Lasse Krull, Karsten Uno og Preben Jensen i Jydske Vestkysten\nFredericiaAvisen.dk, dr.dk, Newspaq, Radio\nBudstikken Vejle, lokalavisen.dk, Vejle Amts\nFolkeblad, Nordjyske Stiftstidende, vafo.dk,\nFlensborg Avis, Vejle Amts Folkeblad, fredericiaavisen.dk, Elbo Bladet, Newspaq, Radio\nVLR, Budstikken Fredericia-Middelfart21.januar6. maj\n27. maj3. juniUddannelsesniveauet tager et hop i\nDer er nu 777 tilmeldte til nyhedsbrevet for Syddansk Uddannelsesaftale. I juni 2012 var tallet 749.\nBesøgstallene på hjemmesiden fra 1. januar – 1- juni 2013 kan ses i tabellen nedenfor.Unikke besøgendeJan\n•at styregruppen tager orienteringen til efterretningApril\nMogens Kragh Andersen opfordrede alle til at videreformidle nyhedsbrevet til baglandet, s책\nflere tilmelder sig nyhedsbrevet og dermed f책r information og viden om Syddansk Uddannelsesaftale.\nStyregruppen tog punktet til orientering.Evt.\nDer var ingen punkter til eventuelt.Bilag 2a – Udkast til nyt kommissorium for Styregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale\nFormålet med Syddansk Uddannelsesaftale, formuleret i aftalen:\nAmbitionen med Syddansk Uddannelsesaftale er at skabe ejerskab hos de forskellige aktører, der\nskal samarbejde både for at sikre at flere unge gennemfører en ungdomsuddannelse, flere vælger\nnaturvidenskabelig, tekniske eller sundhedsfaglige uddannelser samt at flere drenge gennemfører\nSyddansk Uddannelsesaftale skal sikre, at alle trækker i samme retning og er et initiativ, som\ngennem et stort ejerskab blandt de involverede parter skal skabe gode løsninger med stor effekt.\nLøsningerne vil være regionalt forankret, da de forskellige projekter samarbejder på tværs af\nkommunegrænser og skoletyper.\nOm Syddansk Uddannelsesaftale\nSyddansk Uddannelsesaftale blev etableret i september 2009 – i første omgang som et 4 årigt initiativ.\nRegionsrådet har med udgangen af august 2013 med udgangspunkt i opbakning fra aftalens parter\nbesluttet at videreføre Syddansk Uddannelsesaftale.\nArbejdet i Syddansk Uddannelsesaftale sker med udgangspunkt i regionsrådets Uddannelsesstrategi,\nhvoraf den nuværende er gældende frem til udgangen af 2015.\nTil at sikre den løbende implementering og forankring af Syddansk Uddannelsesaftale, nedsætter\nRegionsrådet en styregruppe.\nFormål med styregruppen\nSyddansk Uddannelsesaftale skal implementeres og der skal sikres bredt ejerskab til aftalen. Til at\nsikre implementering og igangsættelse af konkrete aktiviteter er en styregruppe nedsat. Nærværende\nkommissorium beskriver styregruppens opgaver, finansiering, organisering, deltagere og regionens\nStyregruppen skal rådgive regionsrådet ift. udarbejdelse af Uddannelsesstrategi, handlingsplaner og\nøvrige uddannelsespolitiske initiativer.\nStyregruppen udarbejder en årlig Effektmodel til løbende at følge med i udviklingen i de udvalgte indikatorer.\nAnbefalingerne til regionsrådet og de igangsatte initiativer skal være evidensbaserede og bygge på\nudarbejdede analyser – herunder Effektmodellen.\nStyregruppen skal konkret:\n1. Rådgive regionsrådet ift. udarbejdelse af Uddannelsesstrategi, handlingsplaner og øvrige\n2. Udarbejde en årlig Effektmodel\n3. Igangsætte indsatser og initiativer med udgangspunkt i den vedtagne handlingsplan.\n4. Rådgive regionsrådet ift. prioritering af midler fra uddannelsespuljen.\n5. Følge fremdriften i de igangsatte indsatser og initiativer så der sikres størst mulig effekt.\n6. Sikre udbredelse af eksisterende succesfulde aktiviteter, vidensdeling og erfaringsudveksling således at nye aktiviteter og projekter understøtter eksisterende initiativer, bygger\novenpå disse og en regional koordinering sikres.7. Arbejde inden for at indfri såvel regionalpolitiske som nationalpolitiske målsætninger på\n8. Sikre den fortsatte forankring af Syddansk Uddannelsesaftale blandt aftaleparterne bag\nSyddansk Uddannelsesaftale på ledelses- og medarbejderniveau.\n9. Indgå i samarbejder i relation til udmøntningen af øvrige regionale strategier og planer i\ndet omfang det viser sig relevant – eksempelvis Vækstforums Erhvervsudviklingsstrategi,\ndet kommende INTERREG 5A program og den Regionale Udviklings Plan.\nRegionen dækker som udgangspunkt udgifterne i forbindelse med ovenstående sekretariatsbistand og\nmødeafholdelse i rimeligt omfang.\n- 2 repræsentanter for regionsrådet\n- 2 repræsentanter for Børne- og Kulturchefforeningen i kommunerne\n- 1 repræsentant for KVU’erne\n- 1 repræsentant for MVU’erne\n- 1 repræsentant for LVU’erne\n- 1 repræsentant for erhvervsorganisationerne i fællesskab\n- 1 repræsentant for arbejdstager organisationerne\n- 1 repræsentant for Ungdommens Uddannelsesvejledning\n- 1 repræsentant for Studievalg\n- 1 repræsentant for Landbrugsskolerne\n- 1 repræsentant for STX\n- 1 repræsentant for HHX og HG\n- 1 repræsentant for Social- og Sundhedsskolerne\n- 1 repræsentant for VUC’erne\n- 1 repræsentant for de tekniske erhvervsuddannelser og HTX\n- 1 repræsentant for psykiatrien i Region Syddanmark\n- 1 repræsentant for Beskæftigelsesregion Syddanmark\n- 1 repræsentant for Undervisningsministeriet\nDesuden kan der indkaldes ressourcepersoner Ad Hoc, når det af Styregruppen skønnes nødvendigt.\nØnsker et medlem at træde ud af styregruppen udpeger den pågældende aktør et nyt medlem via\nSyddansk Uddannelsesaftale er gældende frem til udgangen af 2017, og styregruppen udpeges for\nden tilsvarende periode.\nStyregruppen udpeger selv formand og næstformand blandt de udpegede repræsentanter\nStyregruppen mødes 3-4 gange om året.\nStyregruppen nedsætter arbejdsudvalg og projektgrupper.\nSekretariatsbistand fra Region Syddanmark\nRegion Syddanmark vil yde sekretariatsbistand til styregruppen og også til evt. projektgrupper. Regionen vil bl.a. have følgende konkrete opgaver:\n- Sekretariatsbistand i forhold til gennemførelse af møder, herunder mødeindkaldelse, sekretærbistand og referatskrivning.\n- Procesbistand og rådgivning om projektansøgninger.\n- Evt. afholdelse af event, arrangementer, konferenceafholdelse i samarbejde med styregruppen.\n- Indhente og yde faglig bistand i form af f.eks. ekspertinddragelse, indsamling/bestilling af analyser.Bilag 2b – Nuværende kommissorium for\nBaggrunden for Styregruppens nedsættelse\nSyddansk Uddannelsesaftale er en realitet. Det Regionale UngdomsuddannelsesRåd (RUR), Regionsrådet\nog Syddansk Vækstforum har i fællesskab taget initiativ til Syddansk Uddannelsesaftale\nsom et middel til at øge gennemførelsen på ungdomsuddannelserne til 95%. Aftalen består af en underskrevet\nhovedaftale samt delaftaler for hver enkelt ungdomsuddannelsestype. Heri er de væsentligste\nudfordringer i forhold til at nå 95% målet samt forslag til afledte handlinger beskrevet.\n1. Fastlægge strategi for arbejdet med implementering af Syddansk Uddannelsesaftale\n2. Sikre dokumentation, vidensdeling og erfaringsudveksling således at nye aktiviteter og projekter\nunderstøtter eksisterende initiativer, bygger ovenpå disse og en regional koordinering sikres\n3. Prioriterer indsatser med udgangspunkt i de vedtagne delaftaler samt igangsætte afledte aktiviteter\n4. Følge fremdriften i de prioriterede indsatsområder og evaluere delaftalerne løbende efter behov\n5. Sikre forankring af Syddansk Uddannelsesaftale blandt aftaleparterne bag Syddansk Uddannelsesaftale\n- Dansk Håndværk og Industri\n- De frie kostskoler\n- Sosu: sosuhjælper og sosuassistent\n- Handelsskoler: HG og HHX\n- VUC: HF enkeltfag og 2-årigt HF\n- Tekniske skoler: EUD og HTX\n- Gymnasier: STX og 2-årigt HF\nSyddansk Uddannelsesaftale er gældende fra januar 2010 til januar 2014.\nStyregruppen sidder i en periode af 4 år, det vil sige indtil ultimo 2013.\nRegionsrådet stiller sekretariatsbistand til rådighed.\nStyregruppen mødes 2-3 gange om året.\nRegion Syddanmark vil yde sekretariatsbistand til styregruppen og også til evt. projektgrupper. Regionen\nvil bl.a. have følgende konkrete opgaver:\n1. Sekretariatsbistand i forhold til gennemførelse af møder, herunder mødeindkaldelse, sekretærbistand\n2. procesbistand og rådgivning om projektansøgninger\n3. evt. afholdelse af event, arrangementer, konferenceafholdelse i samarbejde med styregruppen\n4. indhente og yde faglig bistand i form af f.eks. ekspertinddragelse, indsamling/bestilling af analyserBilag 4 – Udkast til Handlingsplan 2014-15\n(VEDLÆGGES SÆRSKILT)Bilag 6a – Udkast Projektplan for ”Trivsel og\npsykisk sundhed på ungdomsuddannelsen”\nTværgående indsats ”Trivsel og psykisk sundhed på ungdomsuddannelserne”\nDette er ikke et projekt!\nEt projekt er kendetegnet ved at opfylde følgende krav:\n Tidsbegrænset periode\n Afgrænsning af målgruppe\n Afprøvning af nye metoder, tilgange osv.\nDet vil vi ikke gøre her. Vi vil iværksætte en indsats, der forankres lokalt, og som ikke har en slutdato.\nIndsatsen vil sætte ind, der hvor de unge er, inden mistrivslen sætter ind og/eller inden mistrivslen\nfører til uddannelsesstop.\nMålgruppen vil ikke blive defineret ved sygdom, kompleksitet eller alder. Målgruppen vil kort sagt blive\ndem, der forventes at kunne profitere af den enkelte indsats, uanset baggrund for den unges mistrivsel. De metoder og tilgange, der vil blive iværksat er allerede afprøvet med succes i andre projekter,\nog vil som sådan – med eventuelle mindre justeringer – blive implementeret direkte. Indsatsen vil bygge på samarbejdsaftaler omkring fælles indsatser eller aftaler omkring en arbejdsdeling, hvor de relevante parter bidrager med delelementer til en samlet sammenhængende indsats.\nRegeringens målsætning er, at 95% af en årgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse. I de seneste fremskrivninger på uddannelsesområdet i Region Syddanmark forventes 92,4% af de nuværende årgange at fuldføre en ungdomsuddannelse – målt 25 år efter endt 9. klasse.\nPå kortere sigt viser opgørelser, at blandt de unge, der starter en ungdomsuddannelse, falder 16% fra\ni løbet af det første år. Frafaldet er mest markant på erhvervsuddannelserne, hvor frafaldet det første\når er på 33%, mens det på de gymnasiale uddannelser er 11%. Frafaldet på erhvervsuddannelserne\nligger jævnt fordelt henover det første år, mens frafaldet på de gymnasiale uddannelser koncentrerer\nsig i de første tre måneder (Syddansk Effektmodel, indikator 2.2).\nPsykiatrifonden konstaterer i en rundspørge blandt landets erhvervsskoler, at hos 58% af skolerne\nrangerer elevernes personlige og sociale problemer som den primære årsag ti frafald. Ligeledes svarer 95% af skolerne, at en indsats/støtte i forhold til de elever, der mistrives vil kunne nedbringe frafaldet (Støtte til sårbare elever, Psykiatrifonden 2012).\nI 2012 fik Region Syddanmark udarbejdet en analyse af mistrivslen blandt de unge, der henholdsvis\nfalder fra en ungdomsuddannelse eller slet ikke får begyndt. Formålet med analysen var at kunne\nopstille anbefalinger til et videre arbejde, for dermed at sikre flere unge en ungdomsuddannelse.\nAnalysen blev udført af Center for Aktiv Beskæftigelsesindsats (CABI). Sideløbende med CABIs analyse har en arbejdsgruppe (arbejdsgruppe vedr. mistrivsel I) under styregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale drøftet og ligeledes frembragt en række forslag til initiativer, der skal sikre flere unge\nigennem en ungdomsuddannelse.\nDet er på baggrund af disse to initiativer, at nærværende indsats tager sit udspring. Dels via udvikling\nog spredning af allerede igangsatte projekter, dels ved initiering af nye indsatser på baggrund af anbefalingerne.De anbefalinger, vi tager udgangspunkt i\nNærværende indsats tager sit udgangspunkt i de anbefalinger, som CABIs analyse er fremkommet\nmed:De mørkeblå cirkler er de temaer, som Arbejdsgruppen vedr. mistrivsel I valgte at arbejde videre med,\nog som derfor danner udgangspunkt for denne indsats. De mellemblå cirker (uu-vejledning som bindeled, vedholdende relation til voksne og lærertrivsel) er temaer, som indsatsen vil berøre via de tre\nandre temaer, mens de to sidste temaer dels er fokus i et andet projekt (udpeg risikounge tidligt, jf.\nafsnit om de positivt afledede effekter), og dels via sit økonomiske udgangspunkt hører hjemme i en\nanden kontekst (cost-benefit analyse) som selvstændig analyse. Arbejdet med de forskellige indsatser\nher, vil naturligvis også berøre de økonomiske rammer, men ikke i form af deciderede økonomiske\nDer lægges følgende hypoteser til grund for indsatsen:\n1. Hvis vi giver både elever og lærere en mere grundlæggende forståelse af, hvilke sociale og\npsykiske udfordringer, det moderne ungdomsliv bringer med sig, herunder hvornår noget er\nhelt normalt, og hvornår noget kræver yderligere hjælp (enten af professionelle eller i fx elevfællesskabet), så vil vi kunne bidrage til større fokus på det faglige, og de gode sociale relationer mellem eleverne og mellem eleverne og lærerne.\n2. Hvis vi skaber nogle tilbud til de unge, der hvor de er (på deres ungdomsuddannelse) i det\nøjeblik, hvor de har det svært, kan vi forhindre fravær og efterfølgende frafald.\n3. Hvis vi laver initiativer, der inddrager relevante faggrupper på ungdomsuddannelser – tæt på\nde unge – så vil vi understøtte en fremtidig forankring.\n4. Hvis vi i vores løsninger indtænker sociale fællesskaber, vil vi kunne imødekomme de unges\nbehov for løsninger baseret på fællesskaber samt nå en stor målgruppe med mindre midler.\n5. Hvis vi har fokus på sammenhængen mellem initiativer på tværs i hele regionen, vil vi kunne\nmedvirke til større samklang og viden på tværs om redskaber/indsatser, der virker.Rammen (forudsætninger)\nGrundforudsætningen for denne samling af indsatser, der går under hovedoverskriften ”trivsel og psykisk sundhed på ungdomsuddannelserne” er:a) Der skal ikke opfindes nye indsatser. Der skal tages udgangspunkt i allerede afprøvede metoder og indsatser.\nb) Implementeringen skal have som mål inden for perioden at nå alle ungdomsuddannelsesinstitutioner i Region Syddanmark\nc) Indsatserne skal have et varigt sigte\nd) Der skal i perioden være plads til at gå andre veje (i overensstemmelse med styregruppens\nbeslutninger), såfremt ny viden eller nye muligheder viser sig\nDer er for denne indsats udpeget tre overordnede overskrifter for indsatsen. Inden for de tre overskrifter imødekommes syv af de otte oprindelige anbefalinger fra CABI enten direkte eller indirekte (jf. anbefalingerne i CABIs rapport).\nBaggrunden for udvælgelsen af de tre af initiativerne som primære afsæt er til dels anbefalingerne fra\narbejdsgruppen vedr. mistrivsel I, dels et ønske om at fokusere på initiativer, der har et gennemførbart\npotentiale inden for den givne tids- og ressourceramme. Den måde indsatser er skruet sammen på\ngør dog, at alle på nær en anbefaling imødekommes helt eller delvist.\nDe primære initiativer\nSkab tilhørsforhold – det er vigtigt, at du er her, handler om de unges behov for tilhørsforhold. Det\nhandler om, at det skal betyde noget, om de kommer eller ej. Det handler om menneskets grundlæggende behov for at være en del af et fællesskab. Der tales eksempelvis om, at grupperelationer har en\nbetydning. Det kan være i form af gruppearbejde, gruppetilhørsforhold eller det kan være omsorg inden for en gruppe omkring fx fremmøde.\nSæt fokus på det ønskede – trivsel og glæde, handler om, at det er vigtigt, at man har det godt. Frem\nfor at sætte fokus på mistrivslen, så bør man sætte fokus på trivslen, og hvad der skal til for at man\nhar det godt, der hvor man er.\nEt stærkt tværfagligt beredskab og delt viden herom, handler om, at de professionelle omkring de\nunge, skal have viden om, hvor de kan søge hjælp. Det handler også om, at der skal være let og tilgængelige redskaber til at håndtere den unges mistrivsel. Det pointeres endvidere i anbefalingen, at\ndet er vigtigt, at kompetencerne skal ligge nært den unge, og at hjælpen kan iværksættes uden, at et\nstørre system hver gang skal i gang.\nGenerelt er der flere af initiativerne, der berører hinanden, ligesom nogle af dem, der ikke har direkte\nfokus, alligevel berøres i udmøntningen af initiativerne.\nLidt om de positivt afledte effekter (de indirekte berørte anbefalinger)\nSelvom indsatserne tager udgangspunkt i tre af anbefalingerne, vil vi have fokus på også at tage de\nandre anbefalinger med i indsatserne. Fx vil indsatsen omkring sæt fokus på det ønskede – glæde og\ntrivsel, forhåbentlig også bidrage til lærernes trivsel, som er en af anbefalingerne i CABIs rapport. Ligeledes vil UU-vejledningen kunne blive en meget central samarbejdspart i en række af initiativerne –\nalt efter hvordan initiativerne udmøntes (tværfagligt beredskab og delt viden herom) og derved imødekommes CABI-anbefalingen omkring en central rolle i UU-vejledningerne også indirekte.\nUdpegning af risiko-unge tidligt er den anbefaling, der berøres mindst i denne indsats – i udgangspunktet. I perioden 2013-2015 kører der i regi af børne- og ungdomspsykiatrien i samarbejde med\nkommunerne et satspuljeprojekt, der har til formål at sikre, at børn og unge i alderen 5-16 år spottes\nog behandles for psykiske og sociale problemstillinger så tidligt som muligt. Det vil især ske ved en\nkompetenceopbygning i kommunerne ved inddragelse af psykiatrien som uddannelses- og supervisionsressource. Projektet gennemføres i tre store kommuner i regionen (Svendborg, Esbjerg og Kolding). Såfremt projektet viser positive resultater, vil indsatsen formentlig blive bredt ud til flere kommuner. Indsatsen forventes at kunne imødekomme et behov for en tidligere indsats over for unge, der\nmistrives, og derved ses projektet som en væsentlig ressource i det fælles mål om at få flere unge\ngodt igennem ungdomsuddannelserne. Der vil i perioden være et tæt samarbejde mellem indsatserne.CABIs anbefaling omkring cost-benefit analyse på værdien af tidlig koordineret indsats over for unge i\nmistrivsel vil ikke blive en del af denne indsats.Indsatser = leverancer\nAd 1Skab tilhørsforhold – det er vigtigt, at du er herSociale medier\nSociale medier fylder meget hos unge anno 2013. Både positivt og negativt. Flere offentlige institutioner har med succes taget sociale medier i anvendelse med forskellige formål. Det kan være at markedsføre kampagner (kommuner, sundhedskampagner osv.), det kan være i forhold til relevante oplysninger omkring konkrete temaer (fx skat, politiet osv.) og det kan være i form af fællesskabsdannelse (lokale foreninger, borgerinitiativer osv.).\nArbejdsgruppen skal udfolde, hvordan en positiv anvendelse af sociale medier kan forventes at føre til\nøget trivsel og fællesskab på ungdomsuddannelserne. Såfremt arbejdsgruppen vurderer, at en aktiv\nog systematisk brug af sociale medier på ungdomsuddannelserne kan bidrage til større følelse af fællesskab og være med til at skabe rammer for trivsel blandt eleverne, skal arbejdsgruppen udarbejde\nen plan for implementering og understøttelse af indsatsen. Planen skal indeholde en vurdering af ressourceforbrug ved indsatsen.\nUndervisning i psykisk sundhed\nBeskrives under punkt 2, men kan også knyttes til den overordnede overskrift om tilhørsforhold.\nBeskrives under punkt 3, men kan også knyttes til den overordnede overskrift om tilhørsforhold.\nAd 2Skab trivsel og glæde – det er vigtigt, at du har det godtUndervisning i psykisk sundhed\nUndersøgelser peger på, at flere og flere unge har det svært i deres teenageår. Forskere peger på, at\nsamfundet med dets mange valg og muligheder bidrager til denne mistrivsel. Ligeledes peges der på\ndet faktum, at unge i dag døgnet rundt konfronteres med tilstedeværelse og krav om succes og fremgang. Der bliver mindre plads til de unge, der ikke er så udadvendte og stille tænksomhed belønnes\nikke som tidligere, ligesom kravet om konstant succes presser selv de udadvendte og energiske, fordi\ningen kan lykkes hele tiden.\nI andre sammenhænge har undervisning i psykisk sundhed vist sig at kunne bidrage til unges egne\nopfattelser af, hvad der er normale reaktioner og tilstande i teenageårene, og hvornår man måske har\nbrug for hjælp. Italesættelse af normaltilstande versus psykisk sygdom forventes at kunne ruste de\nunge til at håndtere de op- og nedgange, teenageårene for de fleste bringer med sig.\nEndvidere kan undervisning i psykisk sundhed bruges til i højere grad at kunne inkludere unge med\npsykiske lidelser i fællesskabet. Med viden omkring konkrete psykiske lidelser, og hvordan det kan\nhåndteres i unges dagligdag, kan kammerater omkring en ung med psykisk lidelse lettere forstå og\nhandle hensigtsmæssigt i et fællesskab.\nArbejdsgruppen skal derfor i samarbejde med Psykiatrisk Informationscenter (og dennes lokale\ncentre) udarbejde et koncept for, hvordan centerets viden omkring psykiatri, psykiske problemstillinger\nog normalreaktioner versus unormale reaktioner bliver tilgængelig som fx undervisning i klasser på\nungdomsuddannelserne, hos underviserne og/eller som tilbud til forældre.\nRegion Syddanmark er ved at gøre sine første erfaringer med internetpsykiatri. På den baggrund skal\narbejdsgruppen undersøge muligheder for anvendelse af internetpsykiatri og/eller e-learning i forhold\ntil de unge med lette psykiske problemstillinger, alternativt internetløsninger, der retter sig mod enstyrkelse af unges mentale robusthed. Såfremt der findes brugbare muligheder skal arbejdsgruppen\nkomme med et forslag til afprøvning og/eller udbredelse af redskabet til ungdomsuddannelsesinstitutionerne.Ad 3Tværfagligt beredskab og viden heromGruppecoachingforløb\nPsykiatrien har i andre sammenhænge gode erfaringer med forskellige former for gruppeforløb ved\npsykiske lidelser. Ved at anvende grupper opnås flere ting. For det første bliver det et tilbud, der for\nrelativt få midler kan gøre gavn for flere. For det andet skaber det en gruppedynamik, der i sig selv\nkan bidrage til de unges opbygning af sociale kompetencer, følelse af fællesskab og træning i at bruge\nhinanden, når noget er svært.\nTanken om gruppecoachingforløb bygger på ideen om, at medarbejdere i fx UU-vejledningerne, studievejledere eller psykologer på ungdomsuddannelserne uddannes af psykiatrien i metoderne, hvorefter de løbende superviseres af psykiatrien. Forløbene skal så finde sted lokalt og i sammenhæng med\nde unges hverdag. På den måde iværksættes et solidt tværfagligt redskab, der forventes at kunne nå\nen rimelig stor andel af de unge, der mistrives uden at de unge bliver en del af det psykiatriske system.\nArbejdsgruppen skal beskrive, hvordan sådanne forløb kan se ud, hvordan de kan implementeres\n(hvad skal der til) og hvordan ressourceforbruget vil se ud. Arbejdsgruppen skal ligeledes foranstalte\nArbejdsgruppen bør overveje, om gruppecoachingforløbenes udvikling til uddannelsesinstitutionernes\nbrug og efterfølgende implementering kan gøres til genstand for ansøgning af midler i uddannelsespuljen 2014.\nBørne- og ungdomspsykiatrien har igennem forskellige projekter opnået gode resultater med en hurtig\nhandling, når unge har haft det svært. Udover ”akut” aspektet, har metoden indebåret involvering af\nhele den unges netværk. For de unge, hvor de fælles initiativer (jf. ovenstående) ikke har været tilstrækkeligt, eller hvor situationen akut handler om at fastholde den unge i en konstruktiv hverdag, til at\nfortsætte sin uddannelse (eller tage et aktivt valg om en anden uddannelse) kan denne metode forventes at have en positiv effekt.\nArbejdsgruppen skal beskrive, hvordan metoden kan overføres til uddannelsesinstitutionerne. Herunder hvordan undervisning af de relevante aktører kan gennemføres og hvilken form for supervision,\ndet kræver. Arbejdsgruppen skal ligeledes foranstalte en implementering.\nArbejdsgruppen bør overveje, om udvikling af metoden ”netværkssamtaler” til uddannelsesinstitutionernes brug og efterfølgende implementering kan gøres til genstand for ansøgning af midler i uddannelsespuljen 2014.\nDirekte adgang til psykiatrisk udredning\nFor de unge, der i løbet af deres ungdomsuddannelse støder ind i så svære psykiske problemstillinger, at der vurderes at være behov for en psykiatrisk udredning, kan tidsperspektivet spille en rolle.\nUndersøgelser viser, at fravær genererer fravær, og at efterhånden som fraværet forøges, mindskes\nlysten hos den unge til at vende tilbage (frygt for ikke at kunne følge med, frygt for undervisernes og\nkammeraternes reaktioner på fraværet osv.). Derfor er det afgørende med hurtige handlingsmulighe1\nder. I lighed med kommunens mulighed for direkte adgang til henvisning til børne- og ungdomspsyki1Kommunerne har siden indgåelse af den børne- og ungdomspsykiatriske samarbejdsaftale, 2010,\nv.h.a. et henvisningsskema kunnet henvise børn og unge til psykiatrisk udredning og behandling uden\ninddragelse af den praktiserende læge. Det kræver som oftest, at en række undersøgelser og vurde-atrien skal arbejdsgruppen drøfte mulighederne for en lignende model for fx UU-vejledningen og/eller\nuddannelsernes øvrige vejledere/psykologer.\nArbejdsgruppen skal udarbejde en samarbejdsaftale med de relevante parter, der sikrer smidig og\ntilgængelig adgang til psykiatrisk udredning i de svære og komplekse tilfælde.\nFor de unge, der er indlagt i ungdomspsykiatrien er der et tæt samarbejde mellem sygehusundervisningsenhederne og de enkelte unges ungdomsuddannelser omkring fastholdelse.\nPsykisk beredskabsplan – samarbejde med ”Professionelle relationer rykker”\nStyregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale har i 2013 givet midler til et 3-årigt projekt, der skal\nsætte fokus på den vedholdende relation til troværdige og betydningsfulde voksne. Dette projekt hedder ”Professionelle relationer rykker”. En del af opgaven i projektet ”Professionelle relationer rykker”\nbestår i at udvikle og implementere en ”beredskabsplan” på de involverede uddannelsesinstitutioner.\nBeredskabsplanen skal træde i kraft, når en ung mistrives, har for meget fravær o.lign.\nDer vil løbende blive koordineret mellem de to projekter/indsatser. Fx kan det drøftes, om de beskrevne initiativer her oven for skal være integrerede elementer i den psykiske beredskabsplan.\nSåfremt arbejdsgruppen vurderer, at den udviklede beredskabsplan vil kunne anvendes bredt på alle\nuddannelsesinstitutioner, kan arbejdsgruppen endvidere drøfte muligheden for at bistå med implementering på de institutioner, der ikke er omfattet af ”Professionelle relationer rykker”.Indsatsernes indbyrdes sammenhæng (pyramiden)\nVed udvælgelsen af de forskellige indsatser har indgået en beslutning om en bred indsats med flere\nelementer. Disse elementer skal alle have det fokus at sikre flere unge godt igennem en ungdomsuddannelse. Elementerne skal også ses som indsatser, der supplerer hinanden. Det betyder i praksis, at\nindsatserne skal ses som indsatser, der henholdsvis er rettet mod de mange, de færre og de færreste.\nI lighed med sundhedsvæsenets specialetrekant, er indsatserne derfor stillet op i en pyramide.ringer har fundet sted i kommunen. En meget stor andel af henvisningerne kommer i dag fra kommunerne.Pyramiden skal forstås således, at i bunden er indsatsen bred og rettet mod en stor del af målgruppen\n(studerende på ungdomsuddannelserne), mens jo længere man bevæger sig op ad i pyramiden retter\nindsatsen sig imod en mindre og mere psykisk belastet målgruppe, ligesom indsatsen samtidig bliver\ngradvis mere indgribende.\nIndholdet i pyramiden svarer til de leverancer, der beskrives længere oppe. Indsatsen omkring eventuelt samarbejde omkring implementering af en psykisk beredskabsplan er ikke med, da det er en\nindsats, der ligger uden for kerneopgaven her.Inklusionskriterier (målgruppen)\n2Mistrivsel omhandler både om psykosocial trivsel og psykisk trivsel . Mistrivsel med betydning for\ngennemførelsen af en ungdomsuddannelse kan være et parameter:\nVed valg af ungdomsuddannelse\nEfter opstart af ungdomsuddannelse\nVed overgangen i ungdomsuddannelsen\nVed frafald af ungdomsuddannelsen\nVed overgang fra ungdomsuddannelse til videre uddannelse/job\nVed nye personlige, helbredsmæssige og sociale hændelserDenne samling af indsatser vil rette sit fokus mod de fem fremhævede situationer.\nDer vil ikke blive sat en aldersmæssig begrænsning, ligesom der ikke afgrænses på geografi eller på\nsværhedsgraden/kompleksiteten af de unges problemstillinger. Målgruppen er med andre ord alle de\nunge på en given ungdomsuddannelse, der af UU-vejlederen/studievejlederen/psykologen på uddannelsesinstitutionen forventes at kunne drage nytte af indsatsen, og dermed forøge sine chancer for\nmed succes at gennemføre sin ungdomsuddannelse. Det bør i princippet også være sådan, at deltagelse i et af tilbuddene ikke er tidsbegrænset fænomen. Det betyder, at samme klasse, kan få undervisning omkring psykiatri 2 gange, hvis det er nødvendigt. Det betyder også, at en unge, der har brug\nfor at få i gruppecoachforløb i 1½ år skal kunne det, mens andre måske kan nøjes med 2 måneder.\nEksempler på, hvilke unge, der er ønske om at nå i denne indsats\n(mangler)Mål og succesparametre (ufærdigt)\nDet overordnede mål er 1) at mindske mistrivslen hos de unge på ungdomsuddannelserne og 2) at få\nflere unge igennem en ungdomsuddannelse.\nMålingerne vil ske ved mål på andel af unge, der har dårligt mentalt helbred, mængden af fravær på\nungdomsuddannelserne samt mål på det samlede frafald i løbet af det første år af en ungdomsuddannelse.\nDer vil desuden blive en vurdering af implementeringsgraden af de enkelte indsatser.\nSuccesparameter 1 – færre unge mistrives\nI den regionale sundhedsprofil for 2010 var der 12,7% af dem, der er var under uddannelse, der vurderede sig selv til at have dårligt mentalt helbred (den regionale sundhedsprofil, 2010, s.52). Blandt de2For yderligere omkring definitionerne henvises til CABIs ”analyse af unge i mistrivsel” oktober 2012\nog Statens Institut for Folkesundhed.16-24-årige mænd er det 8,2% og blandt de 16-24-årige kvinder er det 16%, der vurderer, at de har et\ndårligt mentalt helbred.\nVelvidende, at ikke alle disse på måletidspunktet var i gang med en ungdomsuddannelse, vil dette\nblive brugt som udgangspunkt til mål på trivsel.\nAndel af unge mellem 16 og 24 år, der vurderer eget mentale helbred som dårligt skal falde til\nxx% for mændene og xx% for kvinderne.Succesparameter 2 – mindre fravær\nFraværet skal falde xx% på de enkelte uddannelsesinstitutioner. Der er som bilag vedlagt en oversigt\nover fraværet blandt eleverne på de enkelte skoler fra skoleåret 2012/2013.\nSuccesparameter 3 – samlede frafald mindskes\nAf de unge, der startede en ungdomsuddannelse i 2009 faldt 16% fra i løbet af det første år. Heraf\n33% på erhvervsuddannelserne og 11% på de gymnasiale uddannelser.\nAndelen af unge, der falder fra i løbet af det første år af deres ungdomsuddannelse skal falde\nmed en xx%. Det vil sige, at frafaldet for dem, der starter i 2015, ved udgangen af skoleåret\n2015/2016 ikke må ligge over xx% for erhvervsuddannelse og knap x% for de gymnasiale uddannelser.Succesparameter 4 – fuld implementering af tiltagene\n At der på alle ungdomsuddannelser er implementeret løbende tilbud om gruppecoachforløb\n At der på alle ungdomsuddannelser er implementeret metoden om netværksarbejde/åben dialog\n At der mellem psykiatrien og alle ungdomsuddannelser er udarbejdet et tillæg til den børneog ungdomspsykiatriske samarbejdsaftale, der sikrer let og hurtig adgang til psykiatrisk afklaring\nDefinitioner og måling vil blive beskrevet detaljeret i en evalueringsplan udarbejdet af projektlederen\nog ekstern evaluator inden udgangen af 2013.OrganisationStyregruppe\nDer er nedsat en styregruppe bestående af Psykiatri- og socialdirektør, Region Syddanmark (formand), Vicedirektør/afdelingschef i regional udvikling, 2 repræsentanter fra styregruppen for Syddansk\nUddannelsesaftale, 1 repræsentant fra kommunerne og 1 repræsentant fra psykiatriens sygehusledelse. Sekretariatet varetages af projektlederen.\nStyregruppen forventes at fungere i perioden september 2013-juli 2016, hvorefter ansvaret påhviler\nStyregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale samt de to direktørområder i et samarbejde.\nTværgående gruppe vedr. mistrivsel II = Trivsel og psykisk sundhed på ungdomsuddannelserne\nDer er nedsat en tværgående gruppe bestående af 2 repræsentant(er) fra børne- og ungdomspsykiatrisk afdeling, 5 repræsentanter fra uddannelsesinstitutionerne, 2 repræsentanter fra kommunerne\n(jobcenter, UU-vejledningen og PPR), og 1 repræsentant fra Psykiatrisk Informationscenter. Projektleder er formand og sekretariat varetages af Regional udvikling eller Psykiatri- og socialstaben.\nDen tværgående gruppe mødes 3 gange årligt - 2-4 uger før afholdelse af styregruppemøder. Der\nfastlægges mødedatoer for et år ad gangen.\nSom (tidsmæssig afgrænset) pendant til Styregruppen for Syddansk Uddannelsesaftale er nedsat i\nperioden september 2013 - Juli 2016 en følgegruppe i psykiatrien.\nGruppen nedsættes med:\nDe børne- og ungdomspsykiatrisk afdelingsledelser svarende til styregruppen for projektet ”Tidlig indsats i nærmiljøet ved mistanke om psykiske sygdomme hos børn og unge”.\nKommunale psykiatriressourcepersoner inddrages ved behov.\nFølgegruppen fungerer i perioden september 2013 – juli 2016. Herefter forventes de igangsatte indsatser at være forankret i de relevante systemer, og et ledelsesmæssigt ”følgebehov” varetages herefter af det almindelige ledelsessystem.Evaluering\nEvalueringen vil blive foretaget af en ekstern evaluator Evalueringen vil blive foretaget i foråret 2016\nog blive præsenteret på det sidste styregruppemøde i juni 2016.Mål og milepælsplan\nProjektet løber i perioden august 2013 – juli 2016.\nMål- og milepælsplan er vedlagt som bilag.Perspektiv - samarbejde\nIndsatserne i denne handleplan er resultatet af en række tidligere indsatser og undersøgelser på henholdsvis uddannelsesområdet og i psykiatrien. Derfor vil der også undervejs og efterfølgende blive\nfokuseret på relationer til nærliggende projekter/indsatser, ligesom der undervejs vil blive taget stilling\ntil, hvordan de implementerede indsatser med fordel vil kunne udrulles eller overføres andre steder.\nKonkret vil der i hele forløbet være tæt parløb med projekterne ”Professionelle relationer rykker” og\n”Tidlig indsats i nærmiljøet ved mistanke om psykiske sygdomme hos børn og unge”.\nEndvidere vil der undervejs blive kigget på, hvordan folkeskoleområdet kan drage nytte af de igangsatte initiativer og/eller erfaringer fra disse. Det kunne fx være ved at gøre nogle af uddannelsestilbuddene tilgængelige her også.\nDer vil i hele perioden være fokus på sideløbende at skabe sammenhæng mellem og til projekter og\ninitiativer, der berører sammenhængen mellem trivsel og uddannelse.Kommunikation\nDer vil undervejs i perioden (ved behov) blive givet orientering til følgende interessenter:\nBorgmesterkredsen i Region Syddanmark\nBørne- og kulturdirektørkredsen i Region Syddanmark\nDer skal endvidere løbende tages stilling til, om andre interessenter bør inddrages/informeres, ligesom\narbejdsgruppen skal være opmærksom på, om erfaringer og ideer skal offentliggøres via fx pressemeddelelse, nyhed på hjemmesiden e.l.Økonomi\nDer er afsat 4 mio. kr. til projektet over en 3-årig periode.\nAfvikling af indsatser (uddannelse,\nsupervision, net-2013201420152016I alt250.355600.852600.852350.4971.802.55620.00040.00040.00020.000120.00010.00025.00025.00010.00070.0000823.428850.944255.0001.929.372værk osv.)\nHonorar fra Tænketank\n-Bilag 6b – Udkast til Kommissorium for styregruppen for unge med mistrivsel\nKommissorium for Styregruppe ”Trivsel og psykisk sundhed på ungdomsuddannelsen”\nPå kortere sigt viser opgørelser, at blandt de unge, der starter en ungdomsuddannelse falder 16% fra i\nløbet af det første år. Frafaldet er mest markant på erhvervsuddannelserne, hvor frafaldet det første år\ner på 33%, mens det på de gymnasiale uddannelser er 11%. Frafaldet på erhvervsuddannelserne\nog spredning af allerede igangsatte projekter, dels ved initiering af nye indsatser på baggrund af anbefalingerne.\nI nedenstående figur fremhæves de indsatsområder (de mørkeblå), som arbejdsgruppen skal tage\nudgangspunkt i3Svarer til de 8 anbefalinger, som CABI fremkom med i deres analyse, jf. ovenforDe mellemblå cirkler (uu-vejledning som bindeled, vedholdende relation til voksne og lærertrivsel) er\ntemaer, som indsatsen vil berøre via de tre andre temaer, mens de to sidste temaer dels er fokus i et\nandet projekt (udpeg risikounge tidligt, jf. afsnit om de positivt afledede effekter), og dels via sit økonomiske udgangspunkt hører hjemme i en anden kontekst (cost-benefit analyse) som selvstændig\nanalyse. Arbejdet med de forskellige indsatser her, vil naturligvis også berøre de økonomiske rammer,\nmen ikke i form af deciderede økonomiske analyser.\nFormålet med denne indsats er at overordnet at mindske frafaldet på ungdomsuddannelserne i Region Syddanmark.\nKonkret vil det betyde, at der skal opbygges indsatser, der retter sig mod både elevernes trivsel i al\nalmindelighed (forebyggelse af mistrivsel) og konkrete handlingsalternativer i de situationer, hvor de\nunge er i fare for at falde ud af uddannelsen (mistrivsel).\nI bestræbelserne på at nå det overordnede formål vil indsatsen lægge op til en bred indsats, der dækker hele regionen og alle ungdomsuddannelsesinstitutioner.\nPyramiden – den idémæssige ramme!Pyramiden skal forstås således, at i bunden er indsatsen bred og rettet mod en stor del af målgruppen\n(elever på ungdomsuddannelserne), mens jo længere man bevæger sig op ad i pyramiden retter indsatsen sig imod en mindre og mere psykisk belastet målgruppe, ligesom indsatsen samtidig bliver\nFor en detaljeret gennemgang af elementerne i pyramiden, henvises til handlingsplanen og mål- og\nDe værktøjer, der vil blive taget i anvendelse i indsatsen, er:\n Uddannelse (af fx vejledere)\n Kurser (i fx anvendelse af sociale medier)\n SupervisionSamarbejdsaftaler (fx omkring psykinfo undervisning, levering af supervision, adgang til hurtig\nudredning m.m.)Det vil være op til arbejdsgruppen at udfolde og udmønte indsatserne. Såfremt en indsats af arbejdsgruppen ikke bliver vurderet gavnlig eller gennemførbar, vil dette blive fremlagt for styregruppen.\nOrganisationProjektorganisationen tager udgangspunkt i et ønske om enkelthed. Der vil derfor foruden selve projektets arbejdsgruppe (arbejdsgruppe vedr. mistrivsel II) blive tæt samarbejde med allerede eksisterende grupper, frem for nedsættelse af nye selvstændige grupper. Det drejer sig om Styregruppen for\nSyddansk Uddannelsesaftale samt Styregruppen for projekt ”Tidlig Indsats i nærmiljøet ved mistanke\nom psykiske sygdomme hos børn og unge”. Sidstnævnte vil i denne sammenhæng blive benævnt\nPsykiatriens følgegruppe. Der vil ske en mindre supplering af kommunale psykiatrikompetencer i følgegruppen ved behov, idet gruppen for i sin sammensætning alene består af de tre børne- og ungdomspsykiatriske afdelingsledelser samt en repræsentant for sygehusledelsen.\nStyregruppen bliver derfor – foruden selve arbejdsgruppen – den eneste særligt nedsatte gruppe i\nPsykiatri- og socialdirektør Jacob Steengaard Madsen (formand)\nVicedirektør i Regional Udvikling Anita Bisgaard\nForstander Lisbeth Simonsen, HFog VUC Fyn\nRektor Mette Andersen, IBC\nBørn- og Familiechef Lone Tue Hansen, Odense Kommune\nSygeplejefaglig direktør, Ole Ryttov, Psykiatrien i Region Syddanmark\nProjektleder Birthe Navntoft (sekretariat)\nStyregruppens opgave og mødeafholdelse\nStyregruppen for syddansk uddannelsesaftale samt de to regionale direktørområder i et samarbejde.\nStyregruppens opgave er på baggrund af den vedtagne handleplan:\nAt sikre fremdrift på indsatsens definerede målsætninger\nAt stå til rådighed for beslutninger af ledelsesmæssig karakter\nAt understøtte ledelsesmæssig opbakning til indsatsen i de respektive sektorer/hos de respektive aktørerStyregruppen mødes 3 gange årligt; oktober, februar og maj. Der fastlægges mødedatoer et år ad\ngangen (besluttes på oktobermødet). Møderne vil have en varighed af 1-2 timer per gang.\nPå møderne vil projektlederen give status på projektets fremdrift, og der vil forud for møderne blive\nfremsendt overblik over de udfordringer, projektet står over for, som kræver ledelsesmæssig stillingtagen.\nDer udarbejdes beslutningsreferat fra hvert møde.\nStyregruppen kan blive inddraget mellem møderne, såfremt projektlederen vurderer behov for en hurtig stillingtagen til et konkret problem.Bilag 6c Udkast til Kommissorium for arbejdsgruppen for unge med mistrivsel\nKommissorium for arbejdsgruppe ”Trivsel og psykisk velfærd på ungdomsuddannelsen”\nJusteret kommissorium per 23. sep. 2013\nFormålet med denne indsats er overordnet at mindske frafaldet på ungdomsuddannelserne i Region\nDen tværgående gruppe forventes at fungere i perioden september 2013 - juli 2016, hvorefter de etablerede tilbud og samarbejdsrelationer forventes fuldt ud implementeret og forankret i styregruppen for\nsyddansk uddannelsesaftale.Gruppen refererer i perioden september 2013 – juli 2016 til en særlig nedsat styregruppe.\nudgangspunkt iDe mellemblå cirkler (uu-vejledning som bindeled, vedholdende relation til voksne og lærertrivsel) er\nLeverancer5For alle leverancer gælder, at de skal være levedygtige/bæredygtige efter juni 2016, hvor dette projekt\nDer lægges op til indgåelse af samarbejdsaftaler, hvor der er tale om indsatser, der kræver flere aktørers aktive medvirken og/eller flere aktørers anvendelse af ressourcer. ”Skab tilhørsforhold – det er vigtigt, at du er her”\nog systematisk brug af sociale medier på ungdomsuddannelserne kan bidrage til større følelse af fællesskab og være med til at skabe rammer for trivsel blandt de studerende, skal arbejdsgruppen udarbejde en plan for implementering og understøttelse af indsatsen.\n ”Sæt fokus på trivsel og glæde – det er vigtigt, at du har det godt”\nArbejdsgruppen skal i samarbejde med Psykiatrisk Informationscenter (og dennes lokale centre) udarbejde et koncept for, hvordan centerets viden omkring psykiatri, psykiske problemstillinger og normalreaktioner versus unormale reaktioner bliver tilgængelig som fx undervisning i klasser på ungdomsuddannelserne og/eller hos underviserne.\nArbejdsgruppen skal undersøge muligheder for anvendelse af e-learning og eller internetpsykiatri i\nforhold til de unge med lette psykiske problemstillinger. Såfremt der findes brugbare muligheder skal\narbejdsgruppen sikre udbredelse af redskabet til ungdomsuddannelsesinstitutionerne.\n5Svarer til de 8 anbefalinger, som CABI fremkom med i deres analyse, jf. baggrundsafsnittet\nFor en uddybning af baggrunden for udvælgelsen af indsatsområderne henvises til handleplanen Tværfagligt beredskab og viden herom\nArbejdsgruppen skal med udgangspunkt i allerede afprøvede metoder i børne- og ungdomspsykiatrien\nog/eller almenpsykiatrien opbygge model for gruppecoaching/-forløbstilbud til udfoldelse på ungdomsuddannelserne, herunder udarbejde samarbejdsaftale til brug for den fremtidige forankring. Modellen\nskal indeholde plan for uddannelse, supervision og implementering.\nLigeledes skal arbejdsgruppen med udgangspunkt i metoden omkring netværkssamtaler udarbejde en\nmodel for metodens anvendelse på ungdomsuddannelserne. Modellen skal indeholde plan for uddannelse, supervision og implementering.\nArbejdsgruppen skal drøfte og afklare muligheder for ungdomsuddannelsernes tilgængelighed til psykiatrisk udredning i særlige tilfælde. Drøftelserne skal munde ud i en samarbejdsaftale mellem parterne, der sikrer tilgængelighed og fokus på problemløsning.\nSidst men ikke mindst skal arbejdsgruppen i samarbejde med projektet ”professionelle relationer rykker” afklare, om de psykiske beredskabsplaner, som ”professionelle relationer rykker” udvikler og afprøver på udvalgte uddannelsesinstitutioner, med hjælp fra denne indsats skal udbredes til alle institutioner.\nAlle indsatser skal være baseret på best practice, afstemmes med den Regionale samarbejdsaftale for\ndet børne- og ungdomspsykiatriske område, samt kunne implementeres inden for en tidshorisont på 2\nSåfremt en indsats af arbejdsgruppen ikke bliver vurderet gavnlig eller gennemførbar, skal dette fremlægges for styregruppen.\nFor mål- og milepælsplan henvises til den samlede handlingsplan for indsatsen.\n(elever på ungdomsuddannelserne), mens jo længere man bevæger sig op ad i pyramiden retter ind-satsen sig imod en mindre og mere psykisk belastet målgruppe, ligesom indsatsen samtidig bliver\nIndholdet i pyramiden svarer til de leverancer, der beskrives længere oppe.\nEftersom gruppen forventes at skulle fungere i 3 år på effektiv vis og i perioden være tæt knyttet til de\nenkelte leverancers udmøntning, er der ønske om en arbejdsgruppe, hvor afstanden mellem tanke og\nhandling er kort. Der forventes af alle arbejdsgruppemedlemmer, at de løbende er i tæt kontakt med\ndet bagland, hvis faglighed de repræsenterer.\nIdet sigtet har taget en drejning til større fokus på mistrivsel og især, hvordan psykiatrien kan bidrage\nmed viden, erfaringer og kompetencer i den egentlige udmøntning, vil der i arbejdsgruppens sammensætning være større behov for psykiatrien, end det fremgår i den første sammensætning til arbejdsgruppen.Den tværgående gruppe mødes 3 gange årligt - 2-4 uger før afholdelse af styregruppemøder. Der\nfastlægges mødedatoer for et år ad gangen. Der kan forventes behov for afstemning og tilbagemeldinger per mail/telefon mellem møderne, ligesom der ved behov kan blive indkaldt til korte videomøder\nuden for aftalt møderække.\n5 repræsentanter fra ungdomsuddannelsesområdet (1 fra teknisk skole, 1 fra handelsskole, 1 fra sosu-skole, 1 fra VUC og 1 fra det almene gymnasium)\n1 repræsentant fra en UU-vejledning\n1 repræsentant fra et kommunalt jobcenter\n1 repræsentant fra PPR\n2 repræsentanter fra børne- og ungdomspsykiatrien\n1 repræsentant fra Psykiatrisk Informationscenter\n1 repræsentant fra Regional udvikling\nArbejdsgruppen er sammensat ud fra\n1) kendskab til de enkelte sektorers behov og muligheder\n2) viden om målgruppen\n3) besiddelse af ressourcer, der skal inddrages i de enkelte indsatser\nFor succeskriterier henvises til den samlede handleplan for indsatsen.Tids- og handleplan\nFor en detaljeret tidsplan henvises til den samlede handleplan for indsatsen.\nRegionen dækker som udgangspunkt udgifterne i forbindelse med mødeafholdelse (forplejning og\ntransport, der dækkes ikke ”tab af arbejdstimer”).\nFor økonomi i øvrigt henvises til den samlede handlingsplan for indsatsen.\nØvrige muligheder - økonomisk\nArbejdsgruppen vil muligvis kunne opdele indsatserne i enkeltstående projekter for dermed at kunne\nsøge midler i puljen under Syddansk Uddannelsesaftale. Første ansøgningsfrist er 17. januar 2014.Bilag 11 - kommunikationsoversigtAll pages:1234567891112131416171819202122232425272829303132333435InfoSaveLikeShareDownloadMoreBilag til mødet i styregruppen den 7 oktober 2013 Published on Jan 16, 2014 http://www.syddanskuddannelsesaftale.dk/images/Media/Indhold/Styregruppen/Bilag_til_mødet_i_styregruppen_den_7._oktober_2013.pdfregionsyddanmarkFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Begrænset skattepligt til Danmark – fradrag når du bor i Sverige - Øresunddirekt\nSeneste opdateret 28-04-2022\nNår du bor i Sverige og arbejder i Danmark, er du 'Begrænset skattepligtig i Danmark'. Hvis mindst 75 procent af din samlede indkomst i løbet af et kalenderår kommer fra Danmark, kan du vælge at blive beskattet efter 'Grænsegængerreglerne'.\nSom begrænset skattepligtig har du mulighed for følgende fradrag:\nPersonfradrag - Hvis du har arbejdet i Danmark hele kalenderåret. Ellers kan du få personfradrag i forbindelse med en helårsomregning.\nKørselsfradrag (befordringsfradrag) - Du kan få fradrag for din pendling mellem bopæl og arbejdsplads efter særlige satser\nA-kasse fradrag - For dit medlemskab i en A-kasse\nFradrag for fagforening - Få fradrag for dit medlemskab af en fagforening\nI 2022 er personfradraget på 46.600 DKK (2021: 46.700 DKK). For at få hele fradraget, skal du være skattepligtig et helt kalenderår eller være beskattet efter grænsegængerreglerne. Hvis du kun har været skattepligtig i Danmark en del af året, kan du vælge helårsomregning af din indkomst og derved få en del af personfradraget. Hvorvidt det kan betale sig at få lavet en helårsomregning afhænger af din indkomst.\nAlle lønmodtagere, der har am-bidragspligtig løn får automatisk et jobfradrag på 4,50 procent af indkomsten over 202.700 DKK, dog højst 2.700 DKK i 2022 (4,5 procent af indkomsten over 200.300 DKK, max. 2.600 DKK i 2021).\nLønmodtagere, der arbejder i Danmark får automatisk beskæftigelsesfradrag. Beløbet udgår 10,65 procent af lønnen, dog højst 401.600 DKK i 2022 (beløbet udgår 10,60 procent af lønnen, dog højst 40.600 DKK i 2021).\nEnlige forsørgere kan få et ekstra beskæftigelsesfradrag, hvis de modtager børnetilskud fra Udbetaling Danmark. Beløbet udgør 6,25 procent af lønnen, dog højst 23.700 DKK i 2022 (beløbet udgør 6,25 procent af lønnen, dog højst 23.400 DKK i 2021).\nNår du arbejder i Danmark, kan du som begrænset skattepligtig få et fradrag for din transport mellem bopæl og arbejdsplads - dog ikke hvis din arbejdsgiver betaler dine rejseudgifter. Befordringsfradraget beregnes efter faste tariffer og kun for de faktiske arbejdsdage. Du kan kun få fradrag for det antal kilometer, der ligger udover 24 km pr. dag.\nI 2022 er kørselsfradraget (befordringsfradraget) per arbejdsdag\n0-24 km: 0 DKK/km\n24-120 km: 2,16 DKK/km\nOver 120 km: 1,08 DKK/km\nI 2021 er kørselsfradraget (befordringsfradraget) per arbejdsdag:\n24-120: 1,90 DKK/km\nOver 120 km: 0,95 DKK/km\nKørselsfradraget beregnes per kilometer og antal arbejdsdage med fremmøde på arbejdet i Danmark - uanset transportmiddel og de faktiske udgifter. Feriedage, sygedage og hjemmearbejdsdage mv. skal ikke regnes med.\nRejser du med færge mellem Helsingborg - Helsingør gælder særlige regler - kontakt Skattestyrelsen for mere information.\nLæs mere om kørselsfradrag (befordringsfradrag) på skat.dk\nEkstra kørselsfradrag (befordringsfradrag)\nPersoner med løn under 344.300 DKK i 2022, dog højst 15.400 DKK (340.800 DKK i 2021) får beregnet et ekstra kørselsfradrag.\nSkattestyrelsens system beregner automatisk det ekstra fradrag som kan ses på din forskudsopgørelse og årsopgørelse.\nSærligt brofradrag pr. passage over Øresundsbron:\nOver Øresundsbron med bil/motorcykel: 50 kr.\nMed tog/offentlig transport: 8 kr.\nHvis du betaler skat i Danmark kan du få fradrag for udgift til en dansk A-kasse, undtaget efterlønskontigent og fleksydelsesbidrag.\nNår du arbejder i Danmark, kan du få et fradrag for dine udgifter til en fagforening. Maximalt 6000 DKK.\nLæs mere om Skatteregler i Øresundsregionen på skat.dk\nHvis du har haft 75 procent af din samlede årsindkomst i Danmark, kan du vælge at blive beskattet efter grænsegængerreglen, som giver dig ret til nogle andre fradrag, end dem du får som begrænset skattepligtig.


Firmaer på nettet med lamper til badeværelset\nLuxlight.dk er i dag iblandt de mest populære e-firmaer med lamper og belysning. Firmaets udvalg favner opimod 3000 produkter fra forskellige brands. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,6 af 10 demonstrerer en høj grad af kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 18 evalueringer, hvoraf 15 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 1864 personer fans af Luxlight.dk, og her har de modtaget 5 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 5 af 5, som også er virkelig imponerende.\nLampemesteren.dk er aktuelt imellem de bedste online shops i Danmark med lamper og belysning. Forhandlerens sortiment omfatter opimod 9000 produkter fra diverse mærker. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,5 ud af 10 indikerer stor tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 1574 evalueringer, hvoraf 1352 af dem giver topkarakter. På Facebook er 38692 brugere tilhængere af Lampemesteren.dk, og herpå har firmaet modtaget 80 ratings med en middel score på 4,7 af 5, som også er super godt.\nAndLight.dk er aktuelt iblandt de bedste netbutikker inden for lamper og belysning. Deres sortiment favner på den anden side af 6000 varer fra forskellige brands. Firmaets Trustpilot-score på 9 af 10 manifesterer en høj grad af kundeloyalitet. Tallet er baseret på 840 vurderinger, hvoraf 720 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 11650 personer fans af AndLight.dk, og her har netbutikken modtaget 24 evalueringer med en gennemsnitlig score på 3,6 ud af 5, som lige så vel er ret så overlegent.\nLamper.dk er pt. imellem de mest populære netbutikker med lamper og belysning. Webshoppens sortiment indbefatter omkring 3000 varer fra flere producenter. Webshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8,6 af 10 er et udtryk for utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 67 ratings, hvoraf 48 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 369 brugere tilhængere af Lamper.dk, og herpå har netbutikken modtaget 13 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,3 ud af 5, som også er ultra godt.\nLysmesteren.dk er i dag iblandt de førende netbutikker med lamper og belysning. Virksomhedens udvalg består af i omegn af 5000 produkter fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-rating på 6,5 ud af 10 giver indtryk af utrolig kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 370 bedømmelser, hvoraf 264 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 85152 personer tilhængere af Lysmesteren.dk, og herpå har butikken modtaget 104 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,7 af 5, hvilket også er særdeles imponerende.\nLamper til Badeværelset søges hyppigt\nMange online firmaer udlover nu en lang række forskellige leveringstyper. En der er meget almindelig er lige nu at få leveret til et udleveringssted, hvor du kan afhente dine nye varer på et valgfrit tidspunkt. Fragtløsningen er altså ultra bekvem, samt i mange tilfælde desuden den prisbilligste type af levering.\nDu bør også tænke over at vælge afsending hjem til dig eller til adressen hvor du arbejder. Denne er gerne en tand dyrere, men ydermere særligt smertefri. Den mest letkøbte leveringsform af lamper til badeværelset vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente ordren, som dog er betinget af at du er i nærheden af lamper til badeværelset online webshoppens arbejdslager.\nFragtperioden er naturligvis særdeles vigtig såfremt du har brug for pakken om et øjeblik, så i det øjemed er det uden tvivl centralt at du ser nærmere på den anslåede leveringstid ved den vedkommende vare.\nEn stor portion lamper til badeværelset e-handler stiller udsigt til 1 dags fragt på utallige varer, som forudsætter at orden realiseres forinden et nøjagtigt klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få lamper til badeværelset fikset inden de logistikansatte har fri.\nEn hel del outlets på nettet frembyder fragt uden betaling, men i reglen er det forudsat at man køber for en konkret sum. Ellers kunne du overveje den prisbilligste leveringsmodel, som ofte – uafhængig om man opholder sig i Holstebro, Lillerød eller Sæby – vil blive at få fragtmanden til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet er i dag særligt let gængeligt for almindelige mennesker at søge sig frem til priser på lamper til badeværelset hos forskellige e-forretninger, og herved har de fleste e-butikker set sig tvunget til at stampe salgspriserne på mange af deres varer – til babyer og børn, og ligeså til herrer og damer – betydeligt, og endda nogle gange love portofri levering.\nTil gengæld kan det imidlertid blive tiden værd at granske nogle få netbutikker efter lamper til badeværelset rabat inden du gennemfører dit køb, så du er sikker på at opnå den mest attraktive pris.\nDu må alligevel være omhyggelig med, at hvis en shop på nettet forhandler lamper til badeværelset til en pris som er hamrende favorabel, bør det mange gange være en indikator for en uærlig internet forhandler. Kortbestillinger er ikke desto mindre omsluttet af en regel, hvilket værner kunden imod uægte online forretninger.\nVi tilråder shopping med kort eller mobilbetaling. Alternativt burde du drage nytte af en løsning på afbetaling som for eksempel ViaBill, hvis du higer efter at afdrage beløbet af flere omgange.\nFør folk køber lamper til badeværelset på en internet virksomhed behøver de altid kigge på shoppens forretningsbetingelser, men det er uden tvivl et omfattende arbejde.\nAlternativet kunne være at undersøge om webshoppen er godkendt af e-mærket, da det længe har været en tilkendegivelse af at netshoppen efterlever dansk lovgivning, samt at webshoppen hyppigt gennemses af fagmænd som mestrer vedtægterne på området. Dette er desuden en god mulighed for bistand, ifald du bliver udsat for besvær i forbindelse med din shopping.\nTillige kan det anbefales at køberen er vidende om de vigtigste retningslinjer der kan have indvirkning på handlen, som fx hvilken ombytningsret på lamper til badeværelset internet forhandleren bruger. Her er det tillige afgørende, at man permanent sikrer sin faktura, så man en anden gang kan påvise ordren, hvad end du søger efter varer til en herre eller dame.\nTrustpilot indebærer aldeles nyttige muligheder for at kigge på adskillige aktuelle køberes reflektioner og derved tilråder vi, at du kigger på online webshoppens lamper til badeværelset kritik forud for at du bestiller.\nFacebook leverer lignende altid relevante muligheder for at få et kig ind i internet virksomhedens kundefokus. Tilmed ses mange internet virksomheder hvor du kan skrive en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket også bør bruges til at afveje tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi samarbejder med en række internet selskaber idet vi introducerer deres produkter, og indtjener kommission om de brugere vi sender videre laver en bestilling.\nInformationer vedrørende lamper til badeværelset og shops på nettet i Danmark vedligeholdes hele tiden, men vi tager forbehold for modifikationer der muligvis er lavet efter sidste opdatering af websitets oplysninger.


Fedme beskytter hjertesyge mod for tidlig død\nFede mennesker behøver ikke at have større risiko for at dø af hjerte-kar-sygdom eller kræft end normalvægtige mennesker. Og faktisk betaler det sig at have lidt sul på sidebenene, hvis man først er blevet ramt af f.eks. hjertesygdom.\nDet er det sensationelle resultat af to store undersøgelser af hvordan fedme påvirker vores helbred.\nNæsten halvdelen af overvægtige er lige så sunde og metabolisk raske som normalvægtige, viser en analyse af over 43.000 deltagere i den største undersøgelse nogensinde og som er offentliggjort online i dag i The European Heart Journal.\nResultaterne viser, at en stor andel af fede mennesker er metabolisk raske. Det vil sige at de ikke lider af tilstande, som insulinresistens, diabetes og forhøjet kolesterol eller blodtryk og dertil har relativt velfungerende hjerte- og lungefunktioner i forhold til andre fede mennesker. At være overvægtig synes ikke at have en skadelig effekt på deres helbred, og læger bør have dette i tankerne, når de overvejer om et indgreb er påkrævet, siger forskerne.\n- Det er velkendt, at fedme er forbundet med et stort antal kroniske sygdomme, såsom kardiovaskulære problemer og kræft. Men der synes at være en undergruppe af fede mennesker, der synes at være beskyttet mod fedme-relaterede metaboliske komplikationer, siger artiklens hovedforfatter dr. Francisco Ortega.\n- De kan være mere cardiorespiratorisk fitte end andre fede individer, men indtil nu, har det ikke været klart, i hvilket omfang disse metabolisk raske, men fede mennesker, har lavere risiko for sygdomme og for tidlig død. Dr. Ortega er i øjeblikket tilknyttet Institut for fysisk aktivitet og sport, University of Granada (Spanien), og på Institut for Biosciences og Ernæring, Karolinska Institutet (Stockholm, Sverige), men projektet og undersøgelsen fandt sted på University of South Carolina (Columbia, USA) under ledelse af professor Steven Blair, som er ansvarlig for den langvarige "Aerobic Center Longitudinal Study" (ACLS), som inkluderer 43.265 deltagere i den aktuelle analyse.\nDeltagerne blev rekrutteret til ACLS mellem 1979 og 2003. De afsluttede et detaljeret spørgeskema, herunder oplysninger om deres medicin- og livsstilshistorie, og de gennemgik en fysisk undersøgelse, der omfattede en test på løbebånd for at vurdere cardiorespiratorisk fitness. Dertil blev deres højde, vægt, taljemål, og procentdel af kropsfedt målt og vejet.\nBlodtryk, cholesterol og fastende glucoseniveauer blev også målt. Undersøgelsens deltagere blev fulgt indtil de døde eller indtil udgangen af 2003. Dr. Ortega og hans kolleger fandt, at 46% af de overvægtige deltagere var metabolisk raske, der viste sig at have en 38% lavere risiko for tidlig død end deres metabolisk usunde overvægtige jævnaldrende, mens ingen signifikant forskel blev set mellem de metabolisk sunde, men fede, og de metabolisk sunde, normalvægtige deltagere.\nRisikoen for at udvikle eller dø af hjerte-kar-sygdom eller kræft blev reduceret med mellem 30-50% for de metabolisk raske, men fede mennesker, og der var ingen signifikante forskelle mellem dem og de metabolisk sunde, normalvægtige deltagere.\n- Vores undersøgelse tyder på, at metabolisk raske, men fede mennesker er i bedre form end resten af de overvægtige personer. Baseret på de data, som vores gruppe og andre har indsamlet gennem årene, mener vi, at mere motion bredt og positivt påvirker kroppens systemer og organer og dermed bidrager til at gøre nogen metabolisk sundere, herunder fede mennesker, siger dr Ortega.\nKondition er vigtigt parameter\n- Vores undersøgelse viser to vigtige ting. For det første bør en bedre cardio-respiratorisk form (kondition) fra nu af betragtes som en egenskab hos denne gruppe af metabolisk raske, overvægtige personer. For det andet har de den samme overlevelsesprognose som metabolisk raske, normalvægtige personer.\nForskerne siger, at deres resultater har vigtige kliniske implikationer.\n- Vores data tyder på, at præcis fedtprocent og vurdering af form kan bidrage til korrekt at definere en gruppe af overvægtige personer, der ikke har en forhøjet risiko for hjertekarsygdomme eller kræft, skriver de.\n- Læger bør tage hensyn til, at ikke alle fede mennesker har samme prognose. Læger bør vurdere kondition, fedme og metaboliske markører for at få en bedre vurdering af risikoen for hjerte-karsygdomme og kræft hos overvægtige patienter. Vores data understøtter ideen om, at indgreb kan være mere presserende for metabolisk usunde, fede mennesker, fordi de har en højere risiko. Denne forskning understreger endnu en gang den vigtige rolle af fysisk kondition som en sundheds-markør.\nFede hjertesyge lever længere\nAnalysen lægger sig op af en anden undersøgelse, som analyserede data fra mere end 64.000 patienter i den svenske Koronarangiografi og Angioplastik registreringsdatabase, der yderligere har understreget det såkaldte fedmeparadoks, hvor overvægtige personer, der har fået en hjertesygdom, har en mindre risiko for at dø end normalvægtige og tynde mennesker. Forskerne kiggede på 64.436 patienter, der havde udviklet akut koronar syndrom (ACS) som ustabil angina og myokardieinfarkt (hjerteanfald).\nRøntgenundersøgelser af patienterne kortlagde detaljerede oplysninger om deres kranspulsårerne mellem maj 2005 og december 2008. Dr. Oskar Angerås, konsulent kardiolog og ph.d.-studerende ved Sahlgrenska Akademi, Göteborgs Universitet, der ledede forskningen, forklarede:\n- Vi fandt, at patienter, der var undervægtige med et body mass index (BMI) på mindre end 18,5 havde den største risiko for at dø. Deres risiko var dobbelt så stor som for normalvægtige patienter, som havde et BMI på mellem 21 og 23,5. Sammenlignet med gruppen med laveste risiko - dem med et BMI på 26,5 til 28 (hvilket svarer til overvægt), havde de tre gange større risiko for død.\nForskerne fandt, at forholdet mellem BMI og dødelighed var U-formet.\n- patienterne med den laveste risiko for død var overvægtige og svært overvægtige patienter med BMI, der spænder fra 26,5 til omkring 35. Den højeste risiko blev fundet blandt undervægtige og sygeligt overvægtige patienter, der er dem med et BMI over 40, siger dr Angerås. Det er velkendt, at en sund vægt er vigtig for at undgå udvikling af hjerteproblemer. Men forskerne siger, at råd om at tabe sig for overvægtige og svært overvægtige patienter, som allerede har udviklet hjerteproblemer, sker på trods af begrænsede videnskabelige beviser om, at dette hjælper.\nIntet bevis for sundheden i at tabe sig\nSom et resultat af deres resultater, skriver forfatterne:\n- Vi tror, at der ikke er beviser for, at vægttab i sig selv har en positiv prognostisk værdi efter at hjertesygdom er opstået. Faktisk er der beviser, som tyder på, at vægttab efter hjertesygdom faktisk kan have en negativ effekt. Vi mener, at vor øjeblikkelige viden om fedmeparadokset kræver meget mere opmærksomhed og fortjener at blive anerkendt i retningslinjerne for lægernes anbefalinger. I en ledsagende redaktionel kommentar konkluderer Stephan von Haehling, Oliver Hartmann og Stefan Anker konkluderer:\n- De tilgængelige undersøgelser, sammen med tidligere offentliggjorte undersøgelsesdata, betyder at det kan konkluderes, at vægttab hos patienter med kronisk sygdom og en BMI under 40 altid er dårligt, og faktisk er der ikke så meget som en undersøgelse, der antyder, at vægttab hos kronisk syge medfører at patienterne lever længere.\nI denne sammenhæng har fedtvæv adskillige fordelagtige virkninger, for eksmepel i sin egenskab som endokrint organ, men også - i øvrigt - som en beskyttelse mod hoftefrakturer.\nFedme kan være en fordel op til en vis grad, og det bør erkendes, at fedme ikke nødvendigvis er forbundet med unormal metabolisk funktion.


15. januar - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra 15 Januar)\n1971 - Officiel åbning af Aswan dæmningen ved Nilen af den ægyptiske præsident Sadat og den sovjetiske præsident Podgorny. Rusland har taget sig af både finansiering og opførelse af dæmningen.\n1910 - Ole Ejnar Bonding, dansk arkitekt (død 1989).\n1921 - Frank Thornton, amerikansk skuespiller (død 2013).\n2019 - Carol Channing, amerikansk skuespillerinde (født 1921).\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=15._januar&oldid=10200364"\nSidst redigeret den 6. januar 2020, klokken 14:41\nDenne side blev senest ændret den 6. januar 2020 kl. 14:41.


Renault Laguna Sport Tourer 2,0 Privilège - Anmeldelse - 2008 - biltorvet.dk\n02-09-2008 | Frederik Patzlaff\nIkke Ford Mondeo pladsDe ydre dimensioner matcher stort set konkurrenterne, men især bagsædepladsen er klart under middel i Renaulten. Et pænt stort bagagerum og store forsæder stjæler for meget af knæpladsen ved bagsædet. Der er plads til ”voksne ben”, men den overdådige plads man blandt andet finder hos kæmpen Ford Mondeo, skal man lede længe efter.\nDen manglende plads ved bagsædet er faktisk også det eneste større minus i en ellers rigtig dejlig kabine. Renault prioriterer bevist pladsen og designet anderledes, for det siger jo sig selv at store og komfortable forsæder fylder mere, og smukke karosserilinjer koster plads. Gennemført kabineSelve kabinen føles meget gennemført på alle punkter, og især samlekvaliteten og materialekvaliteten er på toppen. Renault har også generelt ændret strategien og satser på at højne kvaliteten – blandt andet også ved at tilbyde 3 års garanti eller op til 150.000 km.\nOverskueligI nogle biler mødes man, af en overflod af knapper, men Renault har på fineste vis begrænset sig, så alt er meget overskueligt, og let at betjene. Instrumenteringen er også meget overskuelig med fire ”ure”, og en info skærm i midten. Fartpiloten er integreret i rattet, og er dejlig nem at benytte.\nKomfort med integreret sikkerhedOgså på komfort området er Laguna stærkt med – både med hensyn til sæder og undervogn. Sæderne er delvis betrukket med velour/læder og yder fin støtte til både ryg og side, og den vitale nakkestøtte kan justeres, så den sidder i rigtig afstand til hovedet. Hvilket jo er vigtigt i forbindelse med et uheld for at undgå piskesmældsskader\nBagagerummetBagagerummet er som nævnt ”pænt” stort, og det betyder altså 508 liter som standard og 1.593 liter med sæderne lagt ned. Igen holder Renault linjerne rene, og tilbyder et totalt regulært bagagerum. Sæderne foldes let ned, og giver et næsten plant varerrum på knap 1.600 liter. Bagagerumsdækkenet kører i skinner som fx hos VW-bilerne, og blot sådan en lille detalje er noget man bliver glad for i dagligdagen.\n5 forskellige motorerPå den tekniske side byder den nye Laguna på fem forskellige motorer. 1,5 l og 2,0 l diesel med henholdsvis 110 og 150 hk. Derudover er der 3 benzinmotorer på 1,6 l, 2,0 l og 2,0 l med turbo, som yder henholdsvis 110 hk, 140 hk og 170 hk.\nKonklusionEfter en uges test, kan vi hurtigt konkludere, at den nye Laguna har mere end blot ét es på hånden. Det er tydeligt at mærke at Renault satser hårdt på en bil med høj kvalitet og gennemført design. Laguna byder nok ikke på udelukkende es’er, men kortene er i høj grad så gode, at Laguna’en kan matche de fleste konkurrenter.\nRenault Laguna Sport Tourer 2,0 DCI FAP Exception 150HK Stc 6g\nRenault Laguna II 2,0 Authentique st.car\nRenault Laguna 1,6 RN 110HK 5d


Nick Cave's ’Skeleton Tree’ - anmeldelse: Omrids af en katastrofe | Information\nNick Caves nye album tegner sig som en sorgproces slynget gennem rummet, der pludselig føltes ubegribelig tomt – efter sønnen Arthurs uventede død. Rystende privat, næsten for privat\nTrods svipsere er Skeleton Tree udtryk for Nick Cave & The Bad Seeds i fortsat bevægelse – stadig på vej længere væk fra den tidlige gammeltestamentlige apokalypserock og det senere nytestamentlige lys.\nDet er ikke min opgave at sørge med Nick Cave, men jeg er parat til det, hvis jeg bliver indbudt til det.\nDet sker til en vis grad på hans og de trofaste følgesvende The Bad Seeds' nye, 16. album, Skeleton Tree.\n»You fell from the sky, crash-landed in a field near the River Adur.«\nDet var dét Nick Caves 15-årige søn Arthur gjorde. Under en LSD-rus sprang han fra Brightons klipper og i døden. Floden Adur ligger i nærheden.\n»Flowers spring from the ground, lambs burst from the wombs of their mothers.«\nOg så: »With my voice I am calling you.«\nIndspilningerne af Skeleton Tree var i fuld gang i Brighton, da nyhederne om tragedien ankom. Indspilningerne blev siden genoptaget i Nordfrankrig.\nI Andrew Dominicks dokumentarfilm One More Time With Feeling, der blev vist i torsdags verden over, siger Cave: »There are something about the nature of the songs, that have Arthur the whole way through.«\nLæs anmeldelse af One More Time With Feeling: Cave nægter os følelsespornoen\nHan bemærker, at der er masse detaljer, der stritter, som før ville være blevet fikset og overdubbet. Men ikke denne gang. En hånd har sluppet pennen i afmagt.\nMen Skeleton Tree er også et klart realiseret rekviem, blot mere optaget af repeterende forløb, af messende salmer, ofte gentagende de samme ord igen og igen, nogle gange i skiftende formationer.\n»In love in love I love you.«\n»If you want to bleed, just bleed.«\n»Nothing nothing nothing.«\nOrd som trøst, ord som nødblus, ord, der er utilstrækkelige. Nick Cave som en distingveret katastrofe, omgivet af et band, der mere end nogensinde før skaber soundscapes, mimende både rolige oceaner og uvejr, omkring ham. Ingen eksplosioner. Ingen catchy omkvæd. Etableringen af en omvendt kirke, hvor tabet hersker.\nSmukt afpillet blues\nSkeleton Tree er en 40 minutters gestus mod det meningsløse. En sorgproces slynget gennem rummet, der pludselig føltes ubegribelig tomt. Rystende privat, af og til for privat. Især på ’Distant Sky’ med den danske operasopran Else Torp, der gør et strålende stykke arbejde, men desværre befinder sig en alt for sentimental ballade.\nI dén får vi adgang til et alt for privat rum, som jeg ikke har lyst til at være i sammen med Cave. Hvor følelserne synes at få frit løb og ingen kunstnerisk form, ingen formidling, der gør dem relevante for omverdenen. Her indbydes man ikke til at deltage i sorgen, bare kigge på den.\nDen biografiske lytning er så heller ikke den endelige lytning, på mange måder er det den snævreste lytning. Musik handler – som al anden kultur – om modtagers fortolkning og oplevelse. Altså medmindre man lader en herskende fortælling overtage.\nSå lad os lytte til Skeleton Tree som et kunstværk i sin egen ret. For det er det. Det er ikke Caves bedste plade, langtfra. Tender Prey, Let Love In, Boatman's Call, ja, forgængeren Push The Sky Away rangerer déroppe i det tyndeste luftlag.\nSkeleton Tree er til gengæld en smukt afpillet blues, hvor Caves stemme nogle gange virker, som om den er slidt til pergament, allerstærkest på den fuldstændig overgivne ’I Need You’, hvor han besøger et vakkelvornt sted i sin stemme, han aldrig har vist os før.\nOg Skeleton Tree er samtidig en spændende udvikling for Cave og hans faste følgesvend og medkomponist Warren Ellis, der her – måske med inspiration fra deres soundtracks – fremmaner flere klangrum, der ikke skal nogen steder hen. De skal ikke ud i noget narrativ – vers-omkvæd, den slags – men blot være. Akkurat som Caves tekster også har forladt det narrative.\n»We’re falling now in the name of the Anthrocene/O the things we love we love we love, we lose/It’s our bodies that fall when we’re trying to rise.«\nCave og Ellis' arbejde med disse ambient betonede, men ikke nødvendigvis behagelige klangrum er mesterligt på ’Anthrocene’ og ’Magneto’. Førstnævnte med sit tøvende klaver, hjemsøgende elektronik og kor samt utidige kantslag, der fader ind og ud af lydbilledet fra en anden elektrostatisk dimension.\nSidstnævnte med sine strejflys fra bas, elguitarens tremolo, det impressionistiske klaver, der som helhed kan minde om Talk Talks mesterværk Spirit of Eden fra 1988. Mens »Rings of Saturn« er en interessant, omend ikke ubetinget vellykket popsang uden retning, et sted mellem Coldplay og Bruce Springsteens ’Streets of Philadelphia’ (!).\nTrods svipsere er Skeleton Tree udtryk for Nick Cave & The Bad Seeds i fortsat bevægelse – stadig på vej længere væk fra den tidlige gammeltestamentlige apokalypserock og det senere nytestamentlige lys. Mod noget mere kompliceret. Afviklingen af det bestående er blevet til udviklingen af noget nyt. Der er håb. Selv i det sorteste sorte.\nNick Cave & The Bad Seeds: Skeleton Tree (Bad Seed Ltd/Playground)


- Festivalen er en af vore kulturelle diamanter | SkagenOnsdag.dk\nFormand for Kultur- og Fritidsudvalget talte om, at vi i kommunen skal huske på at fortælle hinanden om alt, det spændende, der sker blandt andet at fortælle naboen om Skagen Festival. Arkivfoto: Kim Dahl Hansen\nD. 5 juli 2019 - kl 10:03\n- Festivalen er en af vore kulturelle diamanter\nSKAGEN: - Skagen Festivalen er en af de kulturelle diamanter i vores kommune. Fire dage, hvor dejlige Skagen fyldes af herlig og forskellig musik fra scener, restaurationer og ja, nærmest alle mulige steder pibler der musik ud. Det er en fest!\nSådan sagde Anders Broholm (V), formand for Kultur og Fritidsudvalget, da han holdt åbningstalen ved Skagen Festival 2019. Her følger resten af talen i sin fulde ordlyd:\n- Mange tak for invitationen til at holde åbningstalen for årets Skagen Festival. Det er den 49. af slagsen, så næste år er det det store guldbryllup.\nSkagen Festival er kun muligt, fordi 650 frivillige stiller op og knokler for at skabe rammerne for det hele. På Facebook har man de sidste dage kunnet følge forberedelserne og opstillingen af scener, barer og telte. Og selvom blæsten har aflagt et besøg, så har det ikke ændret på den glæde og det uundværlige engagement man har kunnet fornemme gennem billeder og video. En stor tak til alle frivillige. Lad os starte med at give dem en klapsalve!\nOg vi har meget kultur i vores kommune. Vi er jo heldige at have fået så meget med i gave fra fortiden, som er med til at skabe vores kulturelle DNA. Vi har meget autentisk kultur og natur at byde på.\nOg Skagen Festival er også autentisk. Den måde, som festivalen fletter sig helt naturligt ind i ”sommer Skagen” og udnytter de forskellige områder og arenaer er helt unik. På den måde adskiller festivalen sig fra fx Roskilde og Nibe. Skagen Festival gror ud fra det autentiske og det vi har til dagligt – bare plus 200%.\nFestivalprogrambogen er på 150 sider og vidner om et imponerende program. Som optakt har jeg lyttet til nogle af de kunstnere der skal optræde. Jeg lyttede bl.a. til OysterBand og Dougie MacLean som vi skal høre i aften – det kan vi godt glæde os til. Men jeg fik og sat en af mine absolut favoritmusikkere på, nemlig Søren Huss. Og han spiller jo på lørdag.\nEn af hans sange har linjen: ”Al begejstring kommer med et forbehold eller to”.\nOg sådan har vi det nok også lidt med kulturen og fritidsaktiviteterne her i vores område. Begejstringen kommer med et forbehold. Eller to.\nKan det nu lade sig gøre?\nJa, ja det er fint, men det er prøvet før.\nSådan noget det kan aldrig løbe rundt her hos os!\nLige et forbehold eller to.\nI kultur- og fritidsudvalget er vi ved at formulere en ny kulturpolitik for vores område. Vi har brugt en sætning, som vi ofte hører: (og jeg citerer) ”Når vi har fri, så sker der ikke en skid”.\nDét har fået mange borgere op ad stolen for at engagere sig i kulturpolitikken. For sandheden er, at der sker helt vildt meget. Vi har utrolig meget at byde på. Men er gode til lige at have et forbehold eller to.\nOg derfor er det jo, at der er, det der med naboen…! Ham eller hende skal vi altid huske.\nVi skal huske at tale med naboen om alt der, der sker, så vi kan få taget livtag med ”der sker ikke en skid”.\nTil dem der er fra vores kommune: Husk naboen på det – fortæl om hvor god Skagen festivalen har været. Eller den seneste kulturelle oplevelse du har haft på Kappelborg, eller i det musiske hus eller på biblioteket eller museet, i naturen eller et helt 7. sted.\nDem der er turister, deltidsskawboer osv: Sig det til jeres naboer, hvor I bor til daglig, for vi vil så gerne have besøg af dem, så de også kan opleve, at her hos os, der sker der en masse spændende! Et besøg værd.\nKulturens betydning for Skagen og Frederikshavn Kommune kan ikke overvurderes. Kulturen er forudsætningen for turisme, bosætning og indhold for os, der bor her.\nKulturen skaber rammerne for det gode liv. Skaber linjen tilbage til vores fortid og perspektiver til fremtiden. Kulturen er med til at give mening, men også at udfordre os.\nOg musikken kan noget særligt. Musik skaber fællesskab. Fælles oplevelser og noget at snakke om.\nOm det er til den stille akustiske koncert hvor man lytter til ordene, der giver stof til eftertanke. Den livlige koncert hvor man roligt rokker med med skulderen. Eller den højtbragende koncert, hvor fadøllene skummer i takt med musikken.\nUanset hvad så bringer musikken os sammen og skaber et frirum, som vi alle har brug for.\nHC Andersen har vist sagt en gang: ”Hvor ord svigter, taler musikken”. Og det citat synes jeg bare er så rigtigt.\nOg nu er det tid til at lade musikken tale. I aften og de næste dage. Her til Danmarks ældste folkemusik festival, hvor folkemusikken i forskellige afskygninger er i centrum, men hvor det brede program sikrer, at der er noget for enhver smag! Nyd det. Lad jer rive med. Lad jer begejstre – uden et forbehold eller to.\n“It’s good to see you!“


Hjem/Fredericia/Bror Bro – danseperformance for lillebæltsbroen\nOplev en helt anderledes fødselsdagstale, når Den Gamle Lillebæltsbro holder tale for sin yngre bror, Den Nye Lillebæltsbro\nDen Nye Lillebæltsbro fylder 50 år onsdag d. 21. oktober, og i den anledning vil der være en særlig forestilling til ære for lillebæltsbroen. Forestillingen foregår på J.B. Nielsens Plads kl. 19.00 men live-streames også, så man kan få oplevelsen med uden at bekymre sig om afstand og forsamlingsforbud.\nMed dans, akrobatik og performance som sprog – og med et poetisk, humoristisk og til tider gakket udtryk – bliver Den Nye Lillebæltsbro hyldet af sin storebror for sine mange gode egenskaber. Ligesom i en rigtig fødselsdagstale.\nForestillingen er skabt af Ingrid Kristensen Danseteater, og der medvirker tre solister samt unge dansere.\nFor at forhindre smitte med Corona vil alle retningslinjer i forhold til afstand og hygiejne blive overholdt.\nDu kan følge forestillingen live via dette link: https://fb.me/e/4uxeY74vt