SF i Randers | Politisk program KV17\nPolitisk program KV17\nEn hel ny vej for hele Randers\nEn reel tidlig indsats.\nI SF mener vi, at det langsigtet gavner på alle fronter at investere i vores børn så tidligt som muligt. Det vil give gladere børn, der bliver hørt og set. Børn, der tror på deres eget værd og på, at de kan. Det fører til stærkere unge, der tør. Unge, der ønsker at gøre deres bedste, tage en uddannelse og deltage på arbejdsmarkedet. Det vil betyde lykkeligere borgere, der fik bedre vilkår end deres forældre, og som blev rustet til at tage del i samfundet og give noget endnu bedre til de næste.\nGode daginstitutioner er meget mere end bare pasning, det er også dannelse og læring helt fra starten i livet, og det skaber glade børn i trivsel og i udvikling.\nDe mindste børn har brug for nærværende medarbejdere, som kan skabe gode, trygge rammer i de mange timer, hvor deres forældre er på arbejde. Vi ved, at det er af afgørende betydning, at der er medarbejdere nok, og at de har den rette faglige ballast til netop at kunne tage vare på vores mindste børn. Vi har den største tillid til vores pædagoger og pædagogmedhjælpere, men vi bilder os ikke ind, at de kan trylle. I Randers kommune ligger vi lavt, når det gælder, hvor mange (eller få!) medarbejdere der er til de mange børn. Alenetidsundersøgelser har fortalt om en virkelighed, hvor der ofte er en medarbejder alene med 20 børn, og at de ansatte er bekymrede for de konsekvenser, der har for børnenes trivsel. Det vil vi i SF ikke acceptere, og derfor vil vi kæmpe for:\nMinimumsnormeringer. Vi vil ansætte mange flere medarbejdere, og der skal indføres en normering, der betyder, at der er 3 børn per medarbejder i vuggestuer og 6 børn per medarbejder i børnehaver. På den måde sikrer vi lighed i kvaliteten, og at alle børn får lige muligheder for trivsel og udvikling.\nAnlægsbudget for daginstitutionerne. I Randers kommune er der ingen penge til forbedring af bygninger og legepladser, som der er på de fleste andre velfærdsområder. . Det vil vi råde bod på ved at tilføre flere penge til området, som skal gå til vedligeholdelse af daginstitutionerne.\nØkologisk mad i alle daginstitutioner og bæredygtige produkter. Vores daginstitutioner skal være bæredygtige eksempler og byde på sund og nærende mad. Det giver sundere børn, der kan fortsætte med at tage deres sunde vaner med videre. Samtidig er vi med til at passe på den klode, vores børn skal vokse op i.\nI SF Randers ved vi, at glade børn bare lærer bedre. Derfor er det en forudsætning, at der er gode læringsmiljøer, fysiske rammer og glade lærere. Vores ambition er, at vi i Randers skal kendes på, at vi har de bedste skoler i landet, når det gælder læring og trivsel. Skolen er afgørende vigtig for alle børns fremtid, og derfor vil vi arbejde for, at der skabes gode læringsmiljøer. Et godt læringsmiljø er betinget af de fysiske rammer, antallet af eleverne i klassen, lærernes og pædagogernes muligheder for at forberede sig til undervisningen, gode muligheder for holddeling, flere voksne i undervisningen, at alle elever i klassen undervises på det niveau, han eller hun er på, og at alle er inkluderet i fællesskabet. Det vil betyde, at alle elever i klassen trives, og dermed har de bedste forudsætninger for at kunne blive så dygtige som muligt.\nI en ny undersøgelse ligger Randers kommune dårligst af de 98 kommuner, når det gælder vores skoler. Ovenpå en stor og hård omgang med en ny skolestruktur er mange af kommunens skoler sat tilbage til start og er blot ved at opbygge igen. Skolerne skal derfor have ro og ikke flere politiske reformer. SF vil have fokus på at få bygget fundamentet op, og så skal alle besparelser på skoleområdet stoppes. Folkeskolerne bløder; eleverne flygter til privatskoler, og personalet har højt fravær. Der skal være tid til kerneopgaven. Der skal være penge til inklusion, og der skal være penge til efteruddannelse.\nDanske børn og unge skydes i skoene, at de klarer sig dårligere i skolen. Det er et åbenlyst problem, som vi må gøre noget ved. Men lad os starte et andet sted: De unge bliver mindre og mindre glade for at være i skolen. Larm, kaos, mindre kontakt med lærere, voksende klasser, stigende fokus på uddannelse og mindre på dannelse. Folkeskolen skal kunne andet og mere end at klæde elever på til tests. Det er i skoleårene børnene gennemgår den største personlige udvikling i livet. Det forpligter os på at give dem en skole, der lever op til folkeskolens formålsparagraf, som bl.a. handler om, at vi i samarbejde med forældrene giver eleverne kundskaber og færdigheder, forbereder dem til videre uddannelse, skaber lyst til at lære mere, gør dem fortrolige med dansk kultur og historie, forståelse for andre lande og kulturer, forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.\nDerfor vil SF kæmpe for:\nFler-voksenundervisning. Vi vil give penge til at skabe mange flere timer, hvor der er mere end en lærer tilstede i undervisningen. Det er evidens for, at lige netop fler-voksen-undervisning giver bedre læring for alle i klassen. Det vil også give mulighed for at dele klassen i mindre grupper, og dermed give bedre læring og trivsel for alle elever.\nKortere skoledage. Mange undersøgelser peger på, at eleverne er for lang tid i skolen, hvilket trætter dem og nedsætter muligheden for den bedst mulige læring. Derudover giver det flere lærere i undervisningen, når man bruger muligheden for at lave kortere skoledage. Når der skabes kortere skoledage i 0. – 3. klasse, så skal SFO´en kompenseres tilsvarende, så det ikke bliver en skjult besparelse på SFO`en.\nBedre forberedelsestid. I SF vil vi arbejde for bedre rammer for undervisningen ved, at vi reducerer undervisningsprocenten. Det betyder, at lærerne får mere tid til forberedelse af undervisningen, hvilket vil give undervisningen mere kvalitet og forbedre lærernes arbejdsvilkår. Lærerne vil desuden have mere tid til at tale med forældre. Mere tid til at samarbejde med de andre voksne, der er tilknyttet klassen. Mere tid til at samarbejde tværfagligt og tage sig af de elever, der har brug for det ekstra.\nMax 24 elever i klassen. I SF vil vi sætte et loft over, hvor mange elever der kan puttes i en klasse. Alt for mange elever i en klasse vil nedsætte hele klassens læring og trivsel, da læreren ikke kan nå omkring alle, og ikke har tid til at tage konflikter i opløbet. Samtidig vil det skade læringen og trivslen, at der er for mange elever i for små lokaler.\nSkrue ned for dokumentation. Nationalt ligger der allerede nu mange dokumentationskrav til vore folkeskoler. Samtidig har børn og skoleudvalget i indeværende byrådsperiode pålagt skolerne endnu flere områder, som der skal kontrolleres og leveres dokumentation på. I SF vil vi en helt anden vej. Vi har grundlæggende tillid til, at lærere, pædagoger, ledelse og det administrative personale på skolerne har styr på det, de laver. Vi har ikke brug for at kontrollere, hvordan de laver motion i skoletiden eller tjekke karakterer på hver årgang. Vi ved, at tiden i forvejen er presset derude på skolerne, og derfor vil vi tage så mange lokale dokumentationskrav væk som muligt, så personalet kan bruge størstedelen af deres tid på eleverne.\nMorgenmad på skolerne. Børn, der vokser op i socialt sårbare familier, har ofte ikke fået en ernæringsrigtig kost hjemmefra og særligt ikke om morgenen. Det betyder, at de har sværere ved at koncentrere sig i skolen, hvilket går udover deres læring. Derfor vil SF gerne indføre morgenmadsordninger på alle skoler i Randers kommune.\n10 millioner til inklusion. Inklusion skal være meget mere end bare en ipad på gangen. En vellykket inklusion kræver, at lærere og pædagoger har den nødvendige uddannelse og faglige viden, og at der er midler til at sætte ekstra personale ind i de klasser, som har behov for det. I SF vil vi ikke spare, vi vil opnormere og give 10 millioner kroner ekstra til inklusionen årligt. Vi vil også arbejde for, at man får systematiseret den faglige opkvalificering. Inklusion skal ikke være en spareøvelse, og det skal ikke være tilfældig efter, hvilken klasse eller skole eleven lander på.\nFlere penge til specialundervisning. Men det er ikke altid rigtigt, at eleven skal blive på den almindelige skole. Inklusion kan også ske i en specialklasse eller specialskole, hvor eleven kan opleve, måske for første gang, at han/hun er i et fællesskab med ligesindede. I et miljø, hvor man ikke er den, der stikker udenfor, hvor man ikke er underlig eller forkert. I SF vil vi fortsat kæmpe for at bevare de stærke tilbud, vi har i kommunen, og vi vil give området flere penge svarende til ca. 4%. Så kan vi give alle børnene, et tilbud, som de kan trives og udvikles i, – på den måde styrkes læringen.\nSystematiseret indsats mod elevfravær. Alt for mange sårbare børn og unge stopper med at gå i skole og kan ofte være hjemme i halve og hele år, uden at der sker noget. SF vil arbejde for, at vi får en systematiseret indsats over for elevfravær, og at der bliver etableret en indsatsgruppe, der kan reagere og agere hurtigt. Indsatsgruppen skal blandt andet have mulighed for at tage ud og hente de børn, som har brug for en hjælpende hånd til at komme tilbage til skolen igen. Derudover skal der laves klare handleplaner for, hvordan man skal håndtere bekymrende elevfravær på skolerne, og hvordan alle fagpersoner omkring eleven skal handle. Vi vil ikke acceptere, at børn bliver efterladt derhjemme, uden at der handles, og for os handler det om rettidig omhu.\nForældregrupper. For at hjælpe børn og familier med bekymrende fravær og andre trivselsproblemer, vil vi etablere forældregrupper. så forældrene styrker deres forældreevne til at få børnene i skole og i trivsel. Grupperne vil få en funktion som sparringsgrupper, hvor forældrene arbejder med deres udfordringer. I grupperne får forældrene flere redskaber og vil samtidig opleve støtte fra andre forældre og gruppelederne.\nHelhedorienteret indsats. Når det gælder udsatte børn, så er der ofte mange forskellige forvaltninger involveret, hvilket ofte udfordrer vejen mod bedre vilkår. I SF mener vi, at udsatte børn, unge og deres familier fortjener en helhedsorienteret indsats. Det vil betyde, at der ved enhver børnesag skal iværksættes en koordinerende sagsbehandler, der har det overordnede ansvar for det tværfaglige samarbejde. I SF mener vi, at alle parter omkring barnet skal inddrages tidligt, så en helhedsorienteret handleplan kan laves. Det vil være med til at sikret barnets/den unges udvikling. Intet barn eller ung må falde mellem to stole, derfor vil vi indføre en regel om, at intet barn/ung slippes af et tilbud, før et nyt tilbud har taget over, og en ny handlingsplan er på plads.\nDer er godt 12.000 unge mennesker i Randers kommune, men vi er desværre ikke gode nok til at prioritere dem, når det gælder udvikling af politik. Mange vælger at flytte til andre byer senere, og desværre lider Randers af et ret negativt rygte om, hvilke slags unge der bor her. Det ved vi i SF, at det er langt væk fra virkeligheden. I Randers kommune findes der mange helt almindelige unge, ligesom der findes mange aktive unge indenfor idræt, musik, kunst og meget mere. I SF vil vi i arbejde for, at der bliver udviklet meget mere ungepolitik i tæt samarbejde med det nye ungeråd. Det skal være godt at bo i Randers hele livet, og det skal være fedt at bo i Randers som ung. Derfor vil SF arbejde for:\nStærkt ungdomsmiljø i byen. Der skal være fokus på udvikling af caféer, væresteder, ungemiljøer, skaterbaner o.l. i midtbyen.\nStærk Ungekultur Der skal udvikles flere og spændende varierede tilbud i Randers Kommune. Det skal både være i landdistrikterne som i midtbyen.\nStyrke Studiemiljøer. Vi vil arbejde for at vi får stærke studiemiljøer omkring vores uddannelsesinstitutioner. I et stærkt ungemiljø findes der billige ungeboliger, en café med billig mad, kontorfaciliteter, social vicevært, gårdmiljø m.m. Og det skal placeres tæt på banegården og på rutebilstationen.\nEt stærkt ungeråd SF vil arbejde målrettet på at ungerådet inddrages meget mere i politikudvikling i Randers.\nGratis psykologhjælp. Et skræmmende højt antal unge lider af stress, angst og depression. De unge vokser op i en hurtig tid med mange valg og med mange krav om præstationer, hvilket ses i det alt for høje antal unge, der falder igennem. Derfor vil SF indføre gratis psykologhjælp til alle unge under 25 år. Det vil forebygge, at så mange falder igennem, og det vil forebygge, at så mange udvikler de invaliderende diagnoser.\nGratis busser. I SF vil vi forbedre bussernes køreplaner i kommunen, men vi vil også indføre gratis kørsel med bybusser for alle unge under 25 år.\nUddannelsesklausuler. Alt for mange unge oplever, at de bliver stoppet i deres uddannelsesforløb, fordi de ikke kan få en praktik- eller læreplads. Derfor vil vi i SF indføre uddannelsesklausuler, der stiller krav til alle de virksomheder, der laver arbejde for Randers kommune, at de tilbyder praktik- eller lærepladser.\nAlt for mange unge i Randers kommune gennemfører ikke en ungdomsuddannelse – ligesom alt for mange i Randers Kommune står udenfor arbejdsmarkedet og er på overførselsindkomster. Derfor har SF fokus på, at vi sikrer uddannelse og jobs til alle i Randers kommune ved at skabe de rigtige rammer. Vi skal have tilbud for både de ressourcestærke, for de unge, for de usikre, og for dem, som har betydelige udfordringer. Det betyder både et fokus på uddannelse og et fokus på jobskabelse. Derfor vil SF arbejde for:\nSociale klausuler. I Randers kommune skal alle regler for arbejdsmarkedet overholdes, og i SF accepterer vi ikke, at kommunen samarbejder med virksomheder, der udnytter/medarbejderne til en laverer løn og ved ringe vilkår. Derfor vil vi holde fast i de sociale klausuler, vi har indført i Randers kommune, men vi vil også udvikle indsatsen med et øget fokus og kontrol, så de sociale klausuler overholdes. Vi ønsker også at udvide ordningen med kædeansvar, så alle virksomheder, der er med i udførelsen af opgaven for kommunen, underlægges de sociale klausuler.\nUddannelsesklausuler med kædeansvar. I SF vil vi arbejde for at vi får indført uddannelsesklausuler med kædeansvar. Det vil sikre, at kommunen entrerer med virksomheder, der leverer praktikpladser til unge og sikrer arbejdsvilkår efter gældende overenskomster.\nMålrettede forløb. De unge skal gennem deres skolegang motiveres og klædes på til en uddannelse, bl.a. via vejledning, målrettede forløb relateret til uddannelse og arbejdsmarked og i tættere samarbejde med de forskellige ungdomsuddannelser. Samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedets parter vil på den måde styrkes, og flere unge kan færdiggøre deres uddannelse i Randers – både teoretisk og praktisk.\nMentor-ordninger. I SF ved vi, at de personlige relationer er afgørende vigtige for de unge, der har svært ved at gennemføre en uddannelse. En mentor-ordning vil være med til at sikre, at der stilles meningsfulde krav, og at ingen overlades til sig selv. Det er en håndholdt indsats for de udsatte unge, der gør forskellen.\nSocialøkonomiske virksomheder Vi skal fortsætte med at tiltrække og skabe flere socialøkonomiske virksomheder i kommunen. Det skaber flere jobs til borgere med nedsat arbejdsevne, og det er med til at udvikle arbejdsevnen. Nogle har brug for at være i fleksjobs, mens andre har brug for at være i praktikforløb, der udvikler arbejdsevnen og er et vigtigt redskab for at komme tilbage til arbejdsmarkedet.\nVirksomhedspraktik, jobrotation og løntilskud. Vi ønsker at bevare virksomhedspraktik, jobrotation og løntilskud og job i en tid med mangel på jobs, men vi vil arbejde for at ordinære stillinger ikke erstattes af virksomhedspraktik, jobrotation og løntilskud og dermed forebygge en udhuling af arbejdsmarkedet. Vi vil sikre, at ordningerne har respekt for mennesker og hjælper dem tilbage på arbejdsmarkedet. Målet er, at det skal føre til varig beskæftigelse. Virksomhedspraktik, jobrotation og løntilskud skal organiseres, så lønmodtagernes mulighed for optjening af dagpenge forbedres. Det forudsætter et tæt samarbejde mellem kommunen og de faglige organisationer.\nSamarbejde med erhvervslivet. I SF samarbejder vi gerne med erhvervslivet, men vi sætter også krav til vores samarbejdspartnere om, at den danske lovgivning overholdes, og at regler omkring social dumping, skattely m.m. overholdes.\nRanders kommune som arbejdsplads.\nVi vil i SF sætte en ære i et godt arbejdsmiljø for alle kommunens medarbejdere. For sunde og raske medarbejdere har mere overskud til deres opgaver. Vi vil målrettet arbejde for, at vi så vidt muligt i kommunen forhindrer nedslidte, stressede og sygemeldte medarbejdere. Medarbejderne er fundamentet for velfærden i Randers kommune. Derfor vil SF arbejde for:\nMangfoldighed. Randers Kommune er kommunens største arbejdsplads. Det er derfor ikke lige meget, hvordan kommunen er som arbejdsgiver, eller hvordan den ansætter. I SF ønsker vi , at personalet skal afspejle lokalsamfundets mangfoldighed. Det er en kommunal opgave bevidst at rekruttere bredt og blandt kommunens forskellige indbyggere, vi vil dermed gå forrest mht. social rummelighed. Det mener vi ikke, står i kontrast til, at vi også ønsker kompetente medarbejdere. Kommunen skal på det område være rollemodel for de private virksomheder.\nTillidsreform. Vores medarbejdere har krav på dygtige ledere, der inddrager dem, giver dem medindflydelse, medansvar, og bidrager til, at medarbejderne giver deres bedste. Derfor er tillidsreformen en høj prioritet for SF, og vi vil arbejde for, at den udvikles endnu mere i de følgende år. De mange strømninger med New public management-ledelsesstilen har betydet en stor stigning i krav om dokumentation og kontrol, og de mange besparelser over årene har gjort det svært at være ansat i det offentlige, – hvilket også gælder for Randers kommune. Medarbejderne skal yde meget mere på den samme arbejdsuge og er underlagt alt for mange udenforstående krav. Det resulterer i, at offentligt ansatte i højere grad får stress, angst og depression, og den udvikling vil vi i SF ændre på. En tillidsreform er en ny styringsform, hvor unødvendig dokumentation fjernes, hvilket frigiver mere tid til kerneydelsen mellem medarbejder og borger. En tillidsreform er også en ændring i hele organisationen, hvor tillid bliver et centralt begreb mellem de forskellige medarbejdere og i særlig grad tillid til den enkeltes faglighed. Vi vil, med udgangspunkt i tillidsreformen, sikre, at personalepolitikken er demokratisk og bygger på involvering, medindflydelse og medansvar, hvor der er mulighed for kontinuerlig personlig og faglig udvikling.\nIngen udlicitering eller privatisering. SF har et ideologisk mål om hverken færre kommunalt ansatte eller mere udlicitering. Tværtimod vil SF fastholde kerneområder som omsorg og pleje i kommunalt regi. Udlicitering og privatisering skaber mindre fleksibilitet, tab af viden og dermed risiko for dårligere kvalitet i den offentlige service. Til gengæld skal vi have en effektiv kommune, hvor vi lærer af “best practise”.\nFleksible arbejdstider. Gennem et arbejdsliv har vi meget forskellige livssituationer, hvilket har betydning for, hvor mange kræfter man har til sit arbejdsliv. Det handler om balance, og vi ved, at medarbejdere, der er i trivsel har en langt højere arbejdseffektivitet end medarbejdere, der ikke kan få tingene til at hænge ordentligt sammen. Der er mange, som i en periode har brug for at skrue ned for den ugentlige arbejdstid, for at få mere tid til familielivet eller for at undgå nedslidning. Mens det er gældende for mange ”kvindefag”, at det oftest er deltidsstillinger, der udbydes, og hvor medarbejdere ønsker at gå op i tid. Kvinder skal også have ret til at få et fuldtidsjob, man kan leve af! Vi er overbeviste om, at denne ordning vil skabe et langt mere medarbejderorienteret fleksibelt arbejdsmiljø, som i sidste ende kommer os alle til gode.\nFor nogle borgere er livet en større udfordring end for de fleste. Nogle er født med handicaps, andre får dem senere i livet, mens andre bærer på psykiske udfordringer, hvilket fører til et ustabilt liv med hjemløshed, konflikter, brudte relationer, misbrug og mange indlæggelser. For de borgere har vi i Randers kommune et særligt ansvar til at give den rette støtte, så særligt udsatte borgere kan få et godt liv med kvalitet og værdighed. SF vil forebygge tidligt og effektivt, så der sikres en hverdag med høj livskvalitet hvor alle har lige muligheder for gode vilkår fysisk, psykisk og socialt og hvor den menneskelige kontakt prioriteres højt. Med gode tilbud og rettidige indsatser vil vi medvirke til at bekæmpe uligheden i samfundet\nDemografiregulering. I Randers kommune har man ikke valgt at have en demografiregulering på handicapområdet. Det betyder, at der er en økonomisk ramme for borgere med handicaps, som ikke fuldt efterreguleres. Den store udfordring er, at vi får flere og flere borgere med handicaps, som har brug for indsatser fra kommunen, som så skal deles om de samme penge. Det er en reel besparelse, hvor der år efter år skal gives støtte til borgere med handicaps for færre penge. Det er totalt urimeligt, og derfor vil vi i SF have en fuld demografiregulering på handicapområdet, så området tildeles midler svarende til behovet.\nBostøtte. Der er i de senere år set en markant stigning af borgere, der har behov for bostøtte, og desværre har et flertal i byrådet besluttet en besparelse på området. I SF vil vi en anden vej, fordi vi ikke mener det løser problemerne ved at spare sig ud af dem. Vi tror på, at en håndholdt støtte kan give de sårbare borgere bedre muligheder for at rejse sig igen og komme i bedring. Når behovet stiger, er løsningen ikke at vi skærer ned for støtten, derfor vil vi tilføre området 4 millioner kroner årligt.\nBotilbud. Borgere med misbrug og psykiske/fysiske lidelser skal hjælpes til at håndtere deres hverdag på egne betingelser. Det vil vi gøre ved sikre den nødvendige hjælp og støtte, når behovet er der. Randers kommune skal både give støtte i eget hjem samt tilbyde et dag- eller døgntilbud, når behovet opstår.\nGode tilbud. Hvilken slags støtte, den enkelte borger har brug for, kan variere lige så meget som borgernes forskellighed. I SF vil vi understøtte udviklingen af Psykiatriens hus, hvor tilbuddene varierer fra hyggegrupper til kurser i håndtering af eget liv, der medvirker til øget livskvalitet. Men de sociale tilbud skal ikke blot foregå på Psykiatriens hus. Nogle gange er det vigtigt med mindre rammer eller med støtte i eget hjem, ligesom vi i SF også vil prioritere tilbud i landdistrikterne. De sociale tilbud i Randers kommune skal give tilbud om job, om tætte netværk, om bedre forebyggelse, samt støtte til familien. Vi skal blive ved med at udvikle på tilbuddene i Randers kommune. SF støtter også aktiviteter, der bevarer og støtter de gode tilbud, der udbydes af frivillige foreninger.\nHelhedsorienteret sagsbehandling. I alle sociale tilbud i Randers kommune skal borgeren i centrum, så de har indflydelse på sagsbehandlingen og eget liv. SF i Randers har som mål at skabe en imødekommende kommune, som arbejder fleksibelt og tværfagligt sammen med borgeren og andre forvaltninger, så borgeren oplever en helhedsorienteret sagsbehandling. Vi vil indføre èn koordinerende sagsbehandler for den enkelte sag. Det vil sætte en stopper for de mange skift af sagsbehandlere, som mange af kommunens borgere oplever. Der skal iværksættes et team af tovholdere, hvis opgave det er, at formidle kontakten mellem borger og de forskellige forvaltninger. Teamet skal også have fokus på at styrke koordinationen mellem kommunen og den regionale psykiatri og på at der gives en individuel og tværfaglig indsats for arbejdsmarkedsparate. Denne arbejdsmetode vil vi sikre en bedre, hurtigere og systematisk behandling af ansøgninger med klare informations mål samt skabe et stærkere tværfagligt samarbejde på tværs af forvaltningerne.\nVelfærdsteknologi. I SF er vi ikke bange for velfærdsteknologi, men tværtimod kan det være en hjælp til borgeren og til at der kan frigives mere tid til samtale og nærvær. Velfærdsteknologi skal ikke erstatte den menneskelige kontakt, men vi ser velfærdsteknologi som et opdateret, omfattende teknologisk tilbud, der vil højne kvaliteten af velfærd. Vi vil derfor understøtte, at velfærdsteknologi medvirker til større selvstændighed og øget livskvalitet. Det skal sikres, at velfærdsteknologi leveres med den nødvendige uddannelse og instruktion af borgerne, og at den justeres løbende, så den passer til borgernes ressourcer og behov.\nEn imødekommende kommune. I Randers Kommune skal alle borgere mødes med åbenhed og venlig sagsbehandling, når de er i kontakt med kommunen. Ung som gammel mødes med respekt og anerkendelse, og gennem de mange forskellige velfærdstilbud skal borgerne have lige muligheder for et godt liv. Det er SF´s vision, at vi i Randers kommune bliver kendt på den gode kontakt, vi har til borgerne og på den gode kvalitet i sagsbehandlingen.\nFor SF er det utrolig vigtigt, at vi får alle integreret i vores samfund, og det gælder også for de nye danskere i kommunen. Randers kommune har generelt succes med integrationen, og vi oplever ikke de problemer, som andre kommuner har med radikaliserede miljøer og parallelsamfund. I Randers Kommune kommer rigtig mange etniske danskere i arbejde eller uddannelse gennem Jobcenterets integrationsprogram. Vi ser alle nydanskere som ressourcer, både når det gælder arbejdskraft, mangfoldighed og som medmennesker. Nogle kommer hertil som flygtninge, og andre har indvandret til landet, og det betyder, at det er meget forskellige ressourcer, som nydanskere medbringer. Nogle kan meget selv, og andre er så ramte af traumatiske hændelser i deres hjemland, at de har brug for meget hjælp fra kommunen for at kunne komme på fode igen. Derfor er det vigtigt, at vi har en lang række initiativer, der vil fremme integrationen og sikre, at så mange som muligt bliver inkluderet i samfundets mange forskellige fællesskaber – både på arbejdsmarkedet, i skoler og i lokalsamfundet.\nMentorordning. Alt for mange kvindelige nydanskere er udenfor arbejdsmarkedet, og mange føler sig fremmedgjorte i et samfund med mange regler, som de har svært ved at forstå. Derfor vil SF indføre en mentorordning for alle kvinder, der er under integrationsprogrammet. En fast mentor vil kunne hjælpe mange kvinder til at forstå systemet, vores skoler samt daginstitutioner, og kan hjælpe dem på vej til uddannelse og beskæftigelse. Mentorordningen skal også kunne tilbydes kvinder og mænd på overførselsindkomst, hvor det vurderes, at der er problemer med at kunne integrationen.\nBazar. SF vil gerne være med til at skabe muligheder for, at der kan skabes en multikulturel bazar i midtbyen. På den måde bliver de nye kulturer en del af vores midtby billede og er med til at skabe møder mellem mennesker, da både nydanskere og de andre borgere vil komme der.\nBoliger. I Randers kommune er der, trods en lav generel husleje, efterhånden ret store udfordringer, når der skal bolig anvises til borgere, der ikke selv kan finde en bolig. De billigste boliger findes i nordbyen og særligt i Jennumparken. Det giver udfordringer med en begyndende ghettodannelse i de områder, og det er ikke gavnligt for integrationen. Derfor vil SF arbejde for, at Randers kommune får bygget billige boliger i andre dele af kommunen. Og det kan både være i sydlige del af byen som i de små lokalsamfund.\nEkstra økonomisk støtte. Rigtig mange nydanskere i Danmark er på meget lave ydelser(integrationsydelse, kontanthjælpsloft, 225-timers regel), hvilket gør det meget svært at få pengene til at dække de basale behov. Der har været en markant stigning af familier, der har henvendt sig til Venligboerne, fordi de ikke har penge til mad, sæbe og bleer. Det er urimelige vilkår, som mange nydanskere lever under, og vi kommer på den måde til at holde disse mennesker i fattigdom, – ligesom alt for mange børn vil vokse op i fattigdom. Det skyldes den nuværende regerings asociale reformer, når det gælder nytilkomne i Danmark, og det kan vi ikke ændre på i kommunen. Men vi kan forhøje beløbet for enkeltydelser, hvor vi kan hjælpe med at betale for medicin, tandlæge, el-vand og varmeregninger o.l. Vi vil derfor afsætte en pulje på 1,5 million kroner til dette formål.\nPTSD-klinik. Mange af de mennesker, der kommer til landet er flygtet fra krig og elendighed, hvilket betyder, at det er mennesker, der har mange traumatiske oplevelser med sig. De mennesker kan ikke bare tage sig sammen, de skal hjælpes, så de igen kan få fodfæste og vende tilbage til livet. SF vil derfor oprette en lokal PTSD-klinik i kommunen, hvor vi kan sikre, at de mennesker får den behandling, de har brug for. Det skal gælde for både børn, unge og voksne, og klinikken skal også kunne bruges, når kommunen modtager nye flygtninge til at screene for PTSD, så problemet opdages så tidligt som muligt, hvilket forbedrer chancen for recovery igen. PTSD-klinikken kan også anvendes for de danskere, der har oplevet traumatiske oplevelser som at være udsendt i krig, oplevede overgreb, trafikuheld o.l.\nIntegrationsstrategi For at sikre den bedst mulig modtagelse af ny-danskerne i Randers kommune og for at alles ressourcer kommer bedst i spil, så er det vigtigt, at der skabes en sammenhængende og helhedsorienteret integrationsstrategi, som omfatter, daginstitutioner, skoler, boliger, psykiske og fysiske mén, lokalområder og beskæftigelse. SF vil arbejde for en integrationsstrategi, som forebygger problemerne.\nDet nære, sammenhængende sundhedsvæsen skal være tæt på borgerne, og det har vi mulighed for at gøre i det kommunale system. Et sundhedsvæsen på borgerens præmisser, sundhedsløsninger tæt på borgerne og mere lighed i sundhed er udgangspunktet for SF. Men det kan ikke udvikles uden et tæt og stærkt samarbejde mellem alle sundhedsaktører i kommuner og regionen. Ligeledes skal vi fortsat sikre samarbejdet med patientforeninger og sundhedsbrugerrådet. Folkesundhed styrker fællesskabet.\nVi kan konstatere en øget social ulighed i sundhed. Det betyder eksempelvis, at den fattigste fjerdedel af mænd i gennemsnit lever 10 år kortere end den rigeste fjerdedel. At kroniske sygdomme forekommer oftere hos personer med en kort uddannelse end hos personer med en lang uddannelse. Vores kommunes håndværkere og sosu’er udfører et fysisk hårdt stykke arbejde. Og det kan sætte sig spor. Jeres bidrag skal vi anerkende, for i leverer en uundværlig indsats for samfundet. Ingen skal efterlades til sig selv, fordi de har udviklet kroniske lidelser.\nDen sociale ulighed ses også i sundheden, når det gælder socialt udsatte borgere, for de lever gennemsnitligt 22 år kortere end den øvrige befolkning. Det er en skræmmende stor forskel, og for SF fuldstændig uacceptabelt, så vi vil arbejde for mindske ulighederne på sundhedsområdet. Borgere, der er socialt udsatte har ofte mange fysiske og psykiske sygdomme, der forringer livskvaliteten. Derfor mener vi i SF, at det er vigtigt, at der fokuseres på sundhedsinitiativer i de sociale tilbud.\nLighed i sundhed. SF vil arbejde for flere sundhedsfremmende initiativer i vores velfærdsydelser. Der skal være tilbud om motion, sundere mad, undervisning i hvordan man får det ind i hverdagen i fællesskab med andre. Vi vil oprette gratis tilbud om motion og kostvejledning til sårbare grupper af borgere som folk på overførselsindkomster eller med kroniske lidelser. På den måde vil vi mindske ulighederne på sundhedsområdet, understøtte børn og unges muligheder for at bryde en negativ social arv og skabe rammer for et godt liv for alle.\nBilligere tandlæge. Det er ingen hemmelighed, at det er meget dyrt at gå til tandlægen, og vi har desværre ikke gratis adgang til tandlæger, som vi har til lægen i vores velfærdssamfund. Men SF vil indføre en ordning i Randers kommune om at vi tilbyder tilskud til tandlægebehandling for unge under 25 og for borgere med lav indkomst(som kontanthjælp, førtidspension o.l.)\nBryd tabuet. SF vil iværksætte en kampagne i kommunen, som skal være med til at nedbryde tabuerne om psykiske lidelser. Alt for mange er alene med deres psykiske lidelser, og de får ikke den rette hjælp i tide. De pårørende er også meget påvirkede, når en der er ”tæt på” har det rigtig svært. Derfor er det vigtigt, at vi bliver meget bedre til at snakke om psykisk sygdom, som denne kampagne skal hjælpe med. Børn, unge og forældre i kommunen skal informeres og sættes i dialog. Med viden og tidlig indsatser kan borgernes sundhed fremmes.\nDet er SF´s motto, at Randers kommune skal være et godt sted at bo – hele livet. Det skal også være muligt, at man har en værdig og anstændig alderdom. SF mener, at alle har ret til en indholdsrig og aktiv tilværelse i den 3. alder.\nSund og økologisk mad. De ældre skal have sund og gerne økologisk mad, og maden skal være indbydende og appetitvækkende, når den bliver serveret. SF arbejde for, at der kommer meget mere økologisk mad til beboere på ældrecentrene.Vi vil arbejde for, at det i højere grad bliver muligt at være med til at lave mad når man bor i eget hjem eller at mulighed for fællesspisning arrangementer i hele kommunen, hvor de ældre selv er med til at stå for indkøb og tilberedning af maden. Det styrker fællesskabet og livskvaliteten.\nValgfrihed. Selvom man er af ældre dato, har man stadigvæk brug for at have stor indflydelse på eget liv, selvom man har brug for hjælp fra kommunen. I tillidsreformen vises der tillid til medarbejdernes faglighed, men vi har i SF også stor tillid til at borgerne ved, hvad de har brug for, – de er eksperterne i eget liv! SF prioriterer, at der er stor valgfrihed, at brugerne skal have nem adgang til at klage, og at maden løbende skal evalueres af brugerne.\nSamme hjemmehjælpere. Alt for mange ældre oplever, at det er mange forskellige hjemmehjælpere, der kommer i deres hjem, og det skaber forvirring og utryghed. Derfor vil SF arbejde for, at det i langt højere grad skal være den samme hjælper, der kommer hos den ældre.\nMindre kontrol og unødig dokumentation. SF har i denne byrådsperiode fået vedtaget en tillidsreform, som blot er i sin spæde begyndelse. Arbejdet skal fortsættes, og et fokuspunkt vil være, at vi i Randers kommune viser mere tillid til plejepersonalets faglighed. Plejepersonalet er kompetent, og borgerne behøver ikke al den dokumentation, der bare tager tid fra kontakten, til at se, at I er dygtige. Og det gør vi heller ikke. Vi vil afskaffe omkring 20% af dokumentation og kontrolsystemerne, så i, der arbejder med vores ældre mennesker har mere tid til kerneydelsen og nærværet. Vi ved, at I er dygtige fagfolk og vi vil hellere vise jer, at vi stoler på dette – og på jer – end at kvittere med krav om intetsigende beskrivelser, der ikke har nogen særlig anvendelse. I SF har vi intet imod dokumentation, hvis og når det giver mening for arbejdet med borgerne.\nPårørendepolitik. SF vil arbejde for, at der skal udarbejdes en pårørendepolitik i Randers kommune, da de pårørende er utrolig vigtige for en god proces med den ældre. Om det gælder en værdig afsked til livet, eller om det gælder rehabilitering efter operation, så er de pårørende afgørende vigtige, og en god inddragelse vil give meget bedre forløb. I en pårørendepolitik, skal der satses på et stærkere samspil mellem de pårørende og ældreplejen.\nGode boliger. De ældre i kommunen skal støttes i at blive i hjemmet, så lang tid det kan lade sig gøre. Og det skal i videst mulig omfang være valgfrit, om de vil bo i eget hjem, beskyttet bolig med faciliteter eller ældre-/plejecenter. Men de boliger, som kommunen tilbyder, skal være tidssvarende, og til at betale – også for den almindelige folkepensionist.\nBedre behandling. Flere ældre lever længere, og det er rigtigt godt, at vores sundhedssystem er blevet dygtigere til at behandle sygdomme, og at den enkelte borger er blevet bedre til at passe på sig selv og leve sundere. Men den længere levealder giver nye udfordringer, og der skal i fremtiden flere penge til behandling af demens og andre alderdomsrelaterede sygdomme. Derfor vil SF afsætte flere penge til lige netop dette område.\nEn attraktiv Randers Kommune er også et levende og eksperimenterende kultur- og fritidsliv, der skal rumme mange forskellige tilbud rundt i hele kommunen. Der skal være gode muligheder for at dyrke sin sport og have sit fritidsliv omkring den interesse, men der skal være lige gode muligheder for at den musikinteresserede i alle aldre kan udfolde deres interesse ved selv at spille musik og ved at gå til koncerter. Der skal være plads til det helt almindelige fritidsliv som der skal være plads til alt det skæve. Og det er lige så vigtigt, at landdistrikter har mulighed for at opretholde og udvikle idræt samt andre fritids- og kulturaktiviteter i deres lokalområder. Kultur er for os alle, og i SF mener vi, at vi har et ansvar for, at der er de rigtige rammer i kommunen for et rigt kulturliv, men også for at alle borgere har lige adgang til kultur, for kultur er ikke bare for eliten. Kultur er oplevelser, kultur er dannelse, kultur er ”det sjove” i fritiden og kulturen binder fællesskaber sammen. Randers Kommune skal være attraktive gennem vores kulturtilbud/udbud. Vi skal ikke bruge penge på dumme reklamestunts, men skabe en attraktiv kommune, der tiltrækker folk med et alsidigt kulturudbud og et godt velfærdssystem. SF vil således arbejde for:\nKulturkraftcentre. I SF er vi er glade for og stolte af vores kulturinstitutioner – kunstmuseet, Værket, Egnsteateret, Kammerorkesteret, der leverer kultur af høj kvalitet. Vi vil fortsat støtte de kulturelle fyrtårn i kommunen, fordi de ikke bare giver kultur til eliten, men de giver kulturelle oplevelser til alle borgere i alle aldre.\nBreddeidræt. Vi skal skabe de bedste rammer for breddeidrætten, fordi det gavner os alle i kommunen, der dyrker sport i fritiden og sikrer børn og unges deltagelse i et aktivt fritidsliv. SF vil også arbejde for at der gives bedre mulighed for også at dyrke e-sport. Vi er glade og stolte af at være bredt repræsenteret på elitesporten, og det skyldes et godt arbejde blandt byens foreninger og sportsklubber. Vi støtter eliteidrætten ved at støtte breddeidrætten, hvor talenter udvikles, og vi støtter også de mange fællesskaber, der skabes omkring de lokaler idrætsfaciliteter. SF vil fordele flere penge, så bygninger, baner og redskaber forbedres til glæde for de fleste.\nØkonomisk støtte. SF vil genindføre støtte for de kulturelle tilbud, så pensionister får bedre mulighed for at deltage i folkeoplysende aktiviteter.\nMøde mellem forskellige kulturer. For SF er det vigtigt, at kommunen er med til at skabe oplevelser og fællesskaber mellem de etniske grupper, der kommer til kommunen og med kommunens øvrige borgere. Vi vil oprette en pulje, som fordeles mellem foreninger, som arbejder målrettet på at styrke sammenholdet i kommunen på tværs af etniske baggrunde, samt de foreninger i kommunen, der gør et stort stykke arbejde for at mindske uligheden og hjælpe udsatte grupper. Det er i mødet mellem mennesker, at afstanden mindskes og sammenhold skabes.\nMangfoldig ungekultur. Ungdomsskolen, Kaosambassaden og det nye ungemiljø ved Nyholm i Dronningborg er vigtige katalysator for ungekulturen i Randers. De sætter de rette rammer for de unge på en måde, som er med til at kreativiteten spirer og bliver prøvet af. Sf vil arbejde for at bevare, men også for at udvikle på de kreative, skabende miljøer samt fritidstilbud i kommunen som blandt andet Kaosambassaden.\nØvelokaler. SF vil arbejde for at vi får flere øvelokaler i kommunen, hvor de børn, unge og voksne kan udfolde deres musikalitet. Vi har alt for få og det har vi haft i meget lang tid, hvilket er med til at sætte begrænsninger for alle dem der har lysten, engagementet og ikke mindst talentet. Vi vil være med til etablere et “musikkens hus”, hvor man giver rum til kreative og kulturelle iværksættere.\nMangfoldig fritid. I SF ved vi, hvor stor betydning de små, lokale initiativer er for de mange borgere i Randers kommune. Det kan være alt fra strikkeklubber til dilettant-forestillinger, som får vores mange borgere ud af døren og får dem engageret i deres fritid. De initiativer vil vi prioritere, ligesom vi også vil prioritere initiativer som eksempelvis Teaterskolen Kastali´a, som tilbyder en aktiv fritid for de børn og unge, som ikke kan se sig selv i idrætsklubberne.\nFor SF er en stærk, offentlig sektor et omdrejningspunkt for vores politiske virke i kommunen. Hvis det kan optimere kommunens tilbud til borgerne indgår vi gerne i partnerskaber med private virksomheder. I SF vil vi ikke give skatte-gaver til erhvervslivet, men vi vil gerne i dialog med erhvervslivet finde løsninger, der skaber bedre rammer for erhvervslivet i hele Kommunen. I Randers kommune skal vi have et driftigt erhvervsliv, hvor der skabes vækst og arbejdspladser.\nBæredygtighed. For SF er bæredygtighed et nøglebegreb i forhold til erhvervsudvikling, – det skal være økonomisk, socialt og miljø-bæredygtigt. Vi vil arbejde for en større grad af bæredygtighed i forhold til miljø, og vi vil derfor etablere en særlig enhed i kommunen, der kan hjælpe de erhvervsdrivende i bæredygtighed.Kommunen skal tiltrække virksomheder med en interessante miljøprofiler, og som tænker design og miljø sammen. Vi vil ligeledes udvikle et samarbejde mellem kommune og virksomheder med fokus på, hvordan produktionen kan gøres mere bæredygtig og eksempelvis producere mindre affald og ved en mindskelse af energiforbruget. Kommunen skal ud fra dette fokus indføre bæredygtige løsninger i den førte erhvervspolitik. Det gavner både den enkelte virksomhed, da det vil mindske udgifterne, og det vil skåne kloden betydeligt.Vi ønsker mere bæredygtighed i forholdet til kommunens samarbejde med de lokale virksomheder. Så tesen tænk globalt, handl lokalt, bruges i så vid udstrækning som lovgivningen åbner mulighed for. Vi vil skabe mere bæredygtighed i forhold til infrastruktur. SF vil skabe mere social bæredygtighed ved at tiltrække så forskellige virksomheder, erhvervsbyer og virksomhedsstørrelser, at der er jobmuligheder for alle kommunes borgere uanset uddannelse. Og selv gå forrest når det gælder social rummelighed, både i forhold til lærlinge, praktikpladser og de svageste ledige, men også her bruge lovgivningens intentioner fuldt ud.\nOffentlige investeringer. SF vil prioritere investeringer i skoler, cykelstier, infrastruktur, grøn energi, breddeidræt og lignende, det skaber samtidig jobs og vækst. Offentlige investeringer vil også styrke kvaliteten i den service, kommunen leverer, da bygningerne bliver opdateret. Det er vigtigt for vores velvære, at vi er i gode rammer. Der skal være gode klasselokaler, gode hjem til vores handicappede og ældre, der ikke kan bo hjemme. Der skal være gode udfordrende rammer i daginstitutionerne, og gode kontorer skaber et godt arbejdsmiljø for de ansatte i kommunen. Bedre infrastruktur og cykelstier vil fremme glæde ved at bevæge sig rundt, og den grønne omstilling vil give mere velfærd for alle borgere på sigt.\nMidtbyen. Randers midtby er byens sjæl og kommunens ansigt udadtil, og derfor er det vigtigt at understøtte nye tiltag og byudvikling, der sikrer midtbyen ny energi.\nIværksætteri. SF ønsker, at Randers Kommune satser på ”iværksætterlandsbyer”, hvor nye og endnu ikke omsætnings- og beskæftigelses tunge virksomheder kunne etablere sig på lejebasis med fælles administrations- og logistik muligheder. Vi skal skabe rammerne for et godt iværksættermiljø, hvor der er mulighed for sparring og samarbejde, og vi vil arbejde for at det skal være så enkelt som muligt at være opstartende virksomhed med enkel, hurtig og vejledende sagsbehandling.\nFlere uddannelsesinstitutioner. Uddannelse er altafgørende i forhold til at finde kvalificerede medarbejdere til kommunens virksomheder. Der skal være en sammenhæng mellem uddannelsesinstitutionerne og det lokale arbejdsmarked. Randers kommune skal lave politiske tiltag der sikrer, at uddannelsesinstitutionerne fastholdes og at nye erhvervsrettede uddannelser opstår i Randers.\nRanders kommune er en af landets største kommuner med store landdistrikter. Omkring en tredjedel af kommunens borgere bor uden for Randers by, og det er derfor vigtigt, at der politisk bliver taget højde for de enkelte områder uden for Randers by og deres særpræg. Landdistrikterne skal prioriteres højt, når der laves politik. SF ønsker at øge lokalsamfundets mulighed for indflydelse på politikken, der føres. Der skal sikres, at der er sammenhæng mellem land og by, at der skabes sammenhold i nærområderne, og at nærdemokratiet i lokalområderne er højt prioriteret. Beslutningerne skal tæt på borgerne både i by og på land. Når det gælder SF´s politik for landdistrikterne, gælder mottoet: ”Det er jeres by, jeres beslutninger”. Det skal fortsat være en god ide at bosætte sig i Randers kommunes skønne oplandsområder, og derfor vil SF arbejde for:\nIværksætter-centre. Iværksætteri er ikke bare noget, der skal foregå inde i byen, men det kan sagtens være i lokaler på landet. Derfor vil SF arbejde for, at vi får oprettet iværksætter-centre i landdistrikterne, som eksempelvis det gamle Rådhus i Fårup.\nFlere busser. Den kollektive transport har været væsentlig nedprioriteret over de senere år, hvilket betyder, at der er meget få afgange i landdistrikterne. Det gør det meget svært at være ung og bo på landet, da der er få muligheder for at transportere sig selv. Og det betyder også, at de fleste familier i landdistrikterne skal have to biler for at få hverdagen til at hænge sammen. Derfor vil vi i SF give flere penge til den offentlige transport, så folk har mulighed for at leve hele livet i landsbyerne i Randers Kommune.\nBredbånd og godt internet. Stort set alle borgere er ”på nettet” og er afhængige af, om de har gode internetforbindelser. Det er nødvendigt at have gode internetforbindelser for at man kan følge med i skolen. Der er krav til forældre om, at de skal komme ind på forældreintra, ligesom der også stilles krav fra kommunen om at tjekke sin e-boks. Desuden er det fleste jobs også koblet op til internettet. Borgerne i Randers kommune skal ikke stilles dårligere end borgerne i byen og derfor vil SF arbejde for at vi får bredbånd og ordentligt internet i alle landdistrikter i kommunen.\nSnerydning og saltning. Over årene har der i Randers kommune været skåret meget ned på den almindelige pleje af veje og cykelstier og herunder også snerydning og saltning. Skoleveje er helt ude i at være i kategori 3, hvilket betyder, at de ofte på landet ikke er sneryddet eller saltet. Det sætter vores borgere og særligt de yngste i en meget sårbar situation, fordi det skaber farlige situationer. Derfor vil SF give flere penge til snerydning og saltning, men også til den almindelige vedligeholdelse for at skabe sikre skoleveje.\nHandl lokalt. Når der skal udarbejdes lokalplaner og politikker vedrørende handlen i kommunen, er det vigtigt, at kommunen fastholder mulighed for lokal detailhandel. SF er ikke interesserede i, at vi får mange kæmpestore butikker, der ligger i udkanten af Randers, vi vil prioritere den lokale handel.\nStærke lokalråd I Randers kommune har vi allerede lokalråd i landdistrikterne, men vi vil i SF meget gerne være med til at styrke lokalrådenes indflydelse. Det vil vi gøre ved at indføre lokale budgetter, hvor lokalrådene selv har penge til rådighed til udvikling af lokalområdet. Lokalrådene skal også have en mere tydelig rolle, når det gælder borgernes bekymringer og ønsker. I Randers kommune skal vi blive bedre til at lytte til borgernes indsigelser som eksempelvis behov for byggemodning af grunde i landdistrikterne, ved ændringer i velfærdsydelserne eller om nye erhvervsinitiativer.\nVelfærdscentre. 00’ernes mange reformer tog hårdt på de små lokalsamfund i landdistrikterne, hvor rådhusene lukkede sammen med posthuse, retsbygninger, biblioteker og politistationer. Mange af de servicefunktioner, som vi er afhængige af i dagligdagen, flyttede til de store byer. Det har drænet flere småbyer for det liv, der har fyldt hovedgaden i dagligdagen, og det har bidraget til affolkningen og landdistrikternes forfald. SF vil genetablere den lokale velfærd sammen med liv og nærhed i lokalmiljøet. Det vil vi gøre ved at etablere velfærdscentre i landdistrikterne. Centrene skal give mulighed for, at beboerne i området kan etablere andre funktioner, som for eksempel fælleslokale, frivillighedscenter, fælles mad, cafe, storskærm (film, sport) og kulturarrangementer. Andre muligheder kan være etablering af landsbybutik, udlevering af pakker o.l. Velfærdscentrene skal give lettere adgang og kortere transporttid til en række offentlige servicefunktioner og kommunale funktioner, som for eksempel borgerservice (fx pas), jobcenter, bibliotek, socialrådgiver, post, medicinudlevering og politi.\nRanders kommune skal være en god kommune at bo i hele livet, både for dem som bor i byen og på landet. Vi vil styrke en aktiv og levende bymidte, hvor man også kan opleve ren luft, grøn udvikling og økologi, og vi vil arbejde for at bevare de meget smukke naturområder, vi har i kommunen. Og vi vil arbejde for at Randers kommune hele tiden udvikler sig og støtter aktivt den grønne omstilling.\nGrøn bymidte. SF vil understøtte og udvikle på, at bymidten får flere rekreative, grønne miljøer i byen som legepladser og aktive parker. ”Sløjfen” skal lukkes for gennemgående trafik, så der skabes gode og trygge rammer for at borgerne kan nyde midtbyen, uden at frygte for at en selv eller børnene bliver kørt ned. Med tiden ønsker SF at lukke Østervold i den ene ende, så gaden bliver et rarere sted at være. SF vil også arbejde for at der bliver bedre mulighed for parkering ved midtbyen. Det skal være nemt og ligetil, når man skal en tur ned i gågaden i midtbyen.\nByen til vandet. SF bakker op projektet ”Byen til vandet” og det gør vi, fordi det projekt omfatter 3 vigtige områder: 1. klimasikring. Randers er et af regeringens 10 risikoområder, for væsentlig oversvømmelse og undersøgelser peger på, at hele midtbyen i Randers risikerer at ligge under vand ved stormflod om 50-100 år, hvis vi intet gør. Derfor bakker SF op om indførelse af en klimabro, der forbinder Randers ved Dronningborg området. Klimabroen vil betyde, at en del af trafikken ledes uden om Randers midtby, og at man kan regulere vandstanden ved en sluse indbygget i broen.\nInfrastruktur. SF vil arbejde for at vi får minimeret trafikken i midtbyen – både så vi gør midtbyen rar at være i, og så vi får nedsat forureningen i midtbyen. Derfor er vi for, at man lukker for trafik, der skal til højre ved strømmen, således man kun kan komme den vej via klimabroen. I SF er vi imod engbroen, der vil skabe stor forstyrrelse for det unikke dyre- og naturliv, vi har i områderne omkring Vorup enge. Derfor mener vi, at det er en god løsning, at der fortsat er mulighed for at bruge broen over strømmen, af hensyn til trafikken, der skal til venstre.\nByudvikling. I SF Randers er vi stolte af vores midtby og af den unikke sammensætning, vi har af både by og natur, fordi Gudenåen løber igennem byen. Men det er slet ikke godt nok udnyttet og der er et kæmpe potentiale i at lave byudvikling, der inkluderer midtby og natur mere naturligt. Det betyder, at der skal lukkes for en del af trafikken ved strømmen og at der skal skabes muligheder for at bygge boliger, rekreative områder og gerne et flodbad.\nGrøn omstilling. Bæredygtighed og nedsættelse af C02 er en utrolig vigtig prioritering for SF. Derfor vil vi i den kommende periode arbejde for at flere vil benytte den kollektive trafik, og at denne bliver mere bæredygtig. Vi vil derfor arbejde for, at busserne i Randers vil overgå til mere bæredygtige energikilder som naturgas eller tram-bus (elektrificeret bus). SF vil også arbejde for at vi får mere bæredygtig grøn energi i kommunen, og initiativer som indbefatter solenergi og vindenergi vil i reglen have stor prioritet hos SF. På sigt har SF den målsætning, at Rander kommune bliver 100% selvforsynende med grøn energi.\nFlere busser. I Randers har den kollektive trafik været voldsomt nedprioriteret gennem lang tid, hvilket tydeligt ses i alt for få afgange, når det gælder bybusser. Derfor vil vi arbejde for en ny bybusplan, som dækker alle småbyer og alle dage. Fra 7-10 hver halve time og fra 14-18 ligeså (evt. med rutebiler, der må gerne være varieret dækningsgrad). I Randers by skal der være bybusser efter kl. 18 til 22 alle dage. Vi vil også arbejde for, at vi giver gratis bus til alle borgere på lavt indkomstniveau, alle studerende, alle unge under 25. Vi vil arbejde for bedre skiltning på rutebilstationen, der giver overblik for borgerne over, hvilke busser der holder hvor, og hvor lang tid der er til næste afgang. SF vil arbejde videre med konceptet park and ride, som kan gøre bybusnettet mere effektivt, ligesom vi fortsat vil arbejde for, at letbanen også kommer til Randers.\nBedre infrastruktur. Randers midtby er stærkt belastet af trafik, og af at byen er forbundet med en bro, hvilket gør det svært, at lede trafikken andre veje. SF vil derfor arbejde for at vi får en bedre infrastruktur, der leder trafikken udenom midtbyen. Det vil vi gøre ved at prioritere klimabroen, en østlig forbindelse, ved at lave ringvejen færdig ned til udbyhøjvej, samt fordoble kørebaner ved indfaldsveje. Vi vil fortsætte med at prioritere, at der laves flere cykelstier samt trafiksikre skoleveje, som kan betyde gangbroer over befærdede veje.\nGrøn indkøbspolitik. Selvom vi på mange måder har været gode til at gøre Randers kommune mere bæredygtig og styrke den grønne omstilling, så er der fortsat mange ting, vi kan gøre lokalt. SF vil indføre en grøn indkøbspolitik, der udelukker produkter med mikroplast og andre kemikalier, der er skadelige for mennesker og for miljøet. Vi vil arbejde for, at der indføres økologi på alle arbejdspladser i kommunen, og at vi får udarbejdet en grøn forbrugerpolitik. Dette bakkes op om flere initiativer som affaldssortering til hele kommunen og en udvikling af affaldssorteringen, så vi sorterer op til 6 eller 7 dele på sigt.\nSmuk natur. Randers kommune består af store naturområder med både skov, strand, marker og ikke mindst den meget unikke natur, vi har omkring Gudenåen, der munder ud i en fjord. Den natur skal vi passe på, og SF vil modarbejde de initiativer, som er med til at ødelægge særlige naturområder. SF vil arbejde for, at der kommer mere fokus på vores flotte grønne områder og de synergier, der kan opstå, når det forbindes med byen og lokalområderne. Vi vil sætte flere penge af til bedre vedligeholdelse og rengøring af vores naturområder.\nI SF er vi overbeviste om, at kvalitet og udvikling i kommunen koster. Det handler om, hvordan vi bruger borgernes penge i kommunen, og om at vi må prioritere. Men vi er også overbeviste om, at de penge, vi investerer i velfærd og forebyggelse, sparer vi på lang sigt. En investering i velfærd er også en investering i mennesker. For os handler politik om mennesker!\nSF mener, at vi bør sætte skatten op, så vi kan få bedre vilkår i daginstitutioner, skoler, plejehjem og i al anden velfærd og service i kommunen. For ca.100 kroner ekstra hver måned kan vi få flere ansatte i daginstitutioner, skoler, ældrecentre og investere i de socialt udsatte områder samtidig med, at vi kan investere i større projekter som byen til vandet.\nI mange år har skatten stået stille, mens udgifter på drift er steget. Det betyder, at velfærden lige så stille betaler prisen for skattelettelser og skattestoppet. Randers kommune er i ubalance – både når det gælder økonomi og når det gælder velfærden. Denne byrådsperiode har kun givet store underskud på skolerne, på socialområdet, i familieafdelingen og på specialundervisningsområdet. Den økonomiske ramme er blevet for lille til, at den kan dække behovet. Det fører til svigt fra det offentlige, og det vil vi ikke være med til! Det er på tide, at vi vender bøtten og investerer i vores velfærd. Vi har alle ret til lige mulighed for et godt liv.


Ny film fortæller historien om Yves Saint Laurents svære liv og enorme talent.\nFilmens kostumer var for en stor del orignale YSL-kjoler, udlånt af Pierre Bergé. Fold sammen\nYves Saint Laurent er død, men Yves Saint Laurent lever - i hvert fald på film. I 2010 kom dokumentarfilmen L’Amour Fou om ham, og i år portrætterer ikke færre end to film den berømte modeskaber.\nEn af dem, »Yves Saint Laurent«, instrueret af Jalil Lespert, har premiere på torsdag, og i oktober rammer endnu en, nemlig »Saint Laurent« af Bertrand Bonello, biograferne. Den første er støttet af Pierre Bergé, hans livslange partner, privat og forretningsmæssigt, den anden af de nuværende ejere af huset Saint Laurent Paris.\n»Hans personlige historie er fascinerende, fordi det er historien om det generte modegeni, der kunne det hele, men var lidt for skrøbelig til livet,« siger modehistoriker Ane Lynge-Jorlén.\nHistorien om Yves Saint Laurent har det hele. Han er både historien om den store succes, om manden, der elskede skønheden, om ham, der gjorde kvinder smukke og stærke, om ham, der satte dem fri, ham, der ændrede modehistorien, ham, der ændrede måden, vi ser på moden – og på måden, vi køber den.\nMen han er også historien om, hvordan det kan være svært at være et geni, når man også er et sart menneske, der rammer jorden hårdt, når man kaster sig ind i verden og forsøger at erobre den.\nYves Saint Laurent bliver født i 1936 i Oran i Algeriet, hvor han vokser op, evigt tegnende, beskriver filmen. Og af og til observerende familiens gartners svedige overkrop. Han vinder i 1954 en konkurrence om at skabe den smukkeste kjole (Karl Lagerfeld vinder for bedste frakke, udmærket øje, de dommere havde), flytter til Paris og får job i tidens absolut største modehus, Christian Dior, mens mesteren stadig lever.\nDa Dior dør pludseligt som 52-årig i 1954, får Yves Saint Laurent stillingen som leder af Dior, kun 21 år gammel. Han får ekstremt stor succes med sin første kollektion for Dior, der er en blødere udgave af Diors berømte New Look, og redder huset fra ruin, men de kommende kollektioner er knap så stor en succes.\nAt lede Dior, der ikke bare er et modehus, men en fransk institution, ville have været en vanvittigt krævende opgave for enhver, men udover sin unge alder har Yves Saint Laurent et svært sind. Han er ekstremt genert, og han er psykisk skrøbelig, hvilket fører til et sammenbrud, da han tvinges ind i militæret under Algierkrigen i 1960.\nDior-huset bruger hans sygdom som undskyldning for at fyre ham, og det, der kan lyde som den allerstørste nedtur, bliver til hans livs store optur.\nFor sammen med Pierre Bergé, som han er kærester med, åbner han i 1961 et modehus i eget navn. Først som haute couture, men da verden ændrer sig radikalt - på engelsk kalder man det så fint for youth quake, hvilket vel på dansk (og knap så elegant) bliver til ungdomsskælvet - følger han med, og i hans tøj kan man se kvindefrigørelsen afspejlet lige så effektivt, men meget mere elegant, som på billeder af perioden.\n»Han havde en særlig sensibilitet for tidsånd og kultur: han var en af de første, der forstod at indlemme ungdomskulturen i high fashion, og desuden var han tidlig med at inkludere prêt-a-porter,« siger Ane Lynge-Jorlén.\nFor huset Yves Saint Laurent åbner som et haute couture hus, men allerede i 1966 åbner han og Pierre Bergé en forretning på venstre Seinebred - hvor Sorbonneuniversitetet, et af ungdomsoprørets arnesteder, også ligger - og kalder den for Yves Saint Laurent Rive Gauche, samme navn som prêt-a-porterlinjen, han skaber samtidig, også bærer.\nDen butik er stammoder til alle modens flag ship stores, som intet stort (eller mindre) mærke kan leve uden i dag. Her får man muligheden for at gå ind i mærkets univers og købe bare en lille bid fra det, en flaske parfume eller et par solbriller.\nYves Saint Laurent viste vejen\nMen ikke kun kommercielt, også i moden viste Yves Saint Laurent vejen, som gik fra haute couturen og modeller syet af lokale modeforretninger efter mønstre (ville man have en Dior, kunne man få den syet efter mål i Magasin) til tøj produceret af modehuset, men til priser, der var noget mere tilforladelige end haute couturen, og som kunne købes færdigt. Og han lavede tøj, der matchede den tid, som det skulle bæres i.\nI 1966 lavede han f.eks. smokingen til kvinder, og det kan virke helt utroligt ufarligt i dag, men langt op i 1970erne var der restauranter i New York, der forbød kvinder i bukser at komme ind, så det var et dristigt bud på kvindemode.\n»Hans »Le Smoking« er betydningsfuld i forhold til nye repræsentationer af kvindekønnet i moden,« siger Ane Lynge-Jorlén\nYves Saint Laurent lavede tøj, der lod sig inspirere af det, han mødte. Russiske kollektioner, af sit hjem i Marrakesh - som filmen skildrer uendelig smukt og uendelig trist med en række fester, hvor Yves Saint Laurent tager stoffer - og afrikansk inspiration, blandt andet til safarisættet, som han også gør moderne. Mode, der ændrer sig fra sæson til sæson, som tiden ændrer sig.\n»Han forstod at balancere fransk haute coutures andægtige selvopfattelse med provokation - en balancegang der stadig i dag er relevant. Han havde et dannet og moderne kulturperspektiv, der spændte fra fremmede, eksotiske kulturer til pop-kultur.«\nHan var det hele. Et geni. Og et plaget menneske, der brugte sig selv fuldt og helt. Den historie vil altid leve.\nARVEN EFTER YVES\nHedi Slimane er tredje mand på posten som kreativ chef for Saint Laurent Paris. Han har ændret huset radikalt. Men samtidig gjort det til mærket, moderne kvinder tager på, ikke kun drømmer om.\nYves Saint Laurent er død, men hans hus lever videre. I disse år særdeles godt. Og omdiskuteret.\nYves Saint Laurent selv viste sine sidste haute couture kollektioner i 2002. Han var en mand, der så ud som om han var blevet slidt op af livet. Psykisk sygdom og mange års misbrug havde præget ham. Væk var den vidunderligt smukke unge mand, som filmen Yves Saint Laurent, der har premiere på torsdag, beskriver.\nEn oppustet, nervøs og gammel mand gik på catwalken for sidste gang, omgivet af smukke modeller og hans livslange muser, Catherine Deneuve og Betty Cartroux.\nHan var blevet skubbet ud af sit modehus i to omgange, da PPR group havde købt det, og hans post som prêt a porter designer blev i 1999 overtaget af hans absolutte modsætning, Tom Ford, den smilende texaner med åbenstående skjorte.\nYves Saint Laurent selv holdt sig væk fra Fords shows, men kommenterede gerne det, han så som Fords begrænsede talent med spydigheder som: »Den stakkels mand gør, hvad han formår«, sagde han blandt andet. Yves Saint Laurent døde i 2008 i Paris.\nTom Ford blev afløst af Stefano Pilatii, som fra 2004-2012 holdt modehuset levende, før Hedi Slimane i 2012 overtog posten som kreativ direktør.\nKreativ chef for Dior homme\nHedi Slimane havde tidligere, fra 2001-2007, været kreativ chef for Dior homme, som han gjorde ultraeftertragtet, da han skabte en ny meget slank silhuet (tænk teenagedreng møder Pete Doherty). Så eftertragtet, at Karl Lagerfeld tabte 40 kilo for at kunne bruge hans tøj (og hans læge blev millionær på at skrive en bog om hemmeligheden bag vægttabet, der mest er alt er: Lad være med at spise noget. Og bliv ved med at gøre det).\nHan blev set som husets store frelser, den der virkelig kunne føre det franske modehus ud af tiden efter Yves Saint Laurent og give det sin egen profil igen. Til det første show sad Pierre Bergé på første række. Men mange var skuffede.\n»Jeg blev først begejstret, da han blev udnævnt. Men jeg synes, det gamle logo var blandt verdens smukkeste, så det var voldsomt at starte med at ændre. ATet var et gammelt logo han brugte, hjalp lidt. Hans første show var jeg ikke imponeret over,« siger Malene Malling, der er forlægger og blandt andet udgiver Cover og Cover Man.\nSådan var der mange, der havde det. Ikke nok med, at Hedi Slimane havde lavet Yves Saint Laurents logo om, så huset nu ikke længere hedder Yves Saint Laurent, men Saint Laurent Paris og havde flyttet husets kreative studio til noget så lidt fransk som Los Angeles, men hans første show var også en skuffelse for mange.\nTøjet var ikke elegant, og manglede den mystiske aura YSL havde før. Men det bliver købt. Malene Malling har forklaringen:\n»Min skuffelse varede, til jeg fik tøjet på. Han laver simpelthen det tøj, som professionelle kvinder i dag har brug for. Den gode blazer, som den han lavede hos Dior Homme. Den læderjakke man drømmer om, smukke skjorter,de fine sko.\nHver gang, jeg tænker, at jeg mangler noget, kan jeg finde den perfekte udgave af det hos Saint Laurent. Og i den allerbedste kvalitet.«\nDerfor køber hun tøjet. Og går med det. Under interviewet har hun, helt tilfældigt, en skjorte og sneakers fra mærket på.\n»Hvis man tager et hus som Céline, så er det fantastisk smukt, men det er også lidt en uniform, og det er pænest, hvis du er meget høj og tynd og har et galleri i London. For alle andre kan det være svært at bruge. Saint Laurent er det modsatte, det er tøj, man nemt kan bruge..«\nMen der er ikke meget fremmede kulturer over Hedi Slimanes tøj, ikke meget Østens mystik, ikke mange referencer til kulturhistorien.\n»Man kan diskutere, om han er den rette til at føre huset videre, for den mystik, som Yves Saint Laurent havde, den har Hedi Slimane slet ikke. Man kunne sagtens have fundet en ung designer som Haider Ackermann, der kunne det. Men man kan ikke tage fra Hedi Slimane, at han laver tøj, som kvinder gerne vil gå i,« siger Malene Malling\nHan laver tøj til kvinder der, hvor de er, sådan som de lever. Det er svært at forestille sig, at det ikke ville have fornøjet Yves Saint Laurent.


Billeje Oxford Cars-scanner\nSammenlign biludlejningspriser I Oxford\nOxford. Specielt tilbud for biludlejning\nDu kan tage en bil til Oxford og returnere den I en anden by uden nogle problemer. Bare søg efter passende tilbud ved at specificere returbyen, du har brug for. Søgeresultaterne vil kun vise tilbud fra de firmaer, der tillader returnering I en anden by. Den indikerede pris inkluderer allerede envejsafgift.\nPopulære rejsemål i Storbritannien: Aberdeen, Birmingham, Bournemouth, Bristol, Cambridge, Coventry, Edinburgh, Exeter, Glasgow, Gloucestershire, Liverpool, London, Luton, Manchester, Newcastle, Southampton, Yorkshire


Bemærk: Et Gantt-diagram i Excel bruger som regel dage som tidsenhed på den vandrette akse. Eksempel med simuleret Gantt-diagram i Excel 2016 og 2013\nDen følgende fremgangsmåde hjælper dig med at oprette et Gantt-diagram. Til dette diagram har vi brugt eksempeldataene på regnearket nedenfor. Du kan også bruge dine egne data, så længe du bruger samme kolonneoverskrifter og regnearksstruktur.\nFølg denne fremgangsmåde for at oprette et Gantt-diagram som i vores eksempel, hvor opgavernes fremdrift vises i dage:\nOpret de følgende data i et Excel-regneark.\nKlik på Indsæt > Indsæt søjlediagram eller liggende søjlediagram > Stablet liggende søjle.\nDerefter formateres det stablede liggende søjlediagram, så det ligner et Gantt-diagram. Højreklik på den første dataserie i diagrammet (Start-delen af den liggende søjle med blåt), og klik på Fyld > Ingen fyld.\nHvis du ikke har brug for diagramforklaringen eller diagramtitlen, skal du klikke på den og trykke på SLET.\nLad os også vende opgaverækkefølgen om, så den starter med Opgave1. Højreklik på den lodrette akse (Opgaver), og klik på Formatér akse > Kategorier i omvendt rækkefølge.\nKlik på fanen Indsæt i din mail, og klik derefter på Diagram i gruppen Illustrationer.\nKlik på Liggende søjle > Stablet liggende søjle i dialogboksen Indsæt diagram, og klik derefter på OK.\nExcel åbnes i et opdelt vindue og viser eksempeldata på et regneark.\nDu kan erstatte eksempeldataene med dine egne data. Det gør du ved at klikke inde i vinduet og begynde at redigere eksempeldataene. Du kan også erstatte navnene på eksempelakserne i kolonne A og navnet på den forklarende tekst i række 1.\nDu vælger selv, om du vil gemme regnearket.\nKlik på Liggende søjle i gruppen Diagrammer under fanen Indsæt. Klik på Stablet liggende søjle under 2D-liggende søjle.\nVælg Serie "Dage siden start" på rullelisten Diagramelementer i gruppen Aktuel markering under fanen Format.\nKlik på Udfyldning > Ingen udfyldning > Luk.\nVælg Lodret (Kategori) akse på rullelisten Diagramelementer i gruppen Aktuel markering under fanen Format.\nVælg Kategorier i omvendt rækkefølge under Akseindstillinger i dialogboksen Formater akse, og klik derefter på Luk.\nKlik på det ønskede tema under Indbygget. Klik på fanen Indsæt i din mail, og klik derefter på Diagram i gruppen Illustrationer.


Kondiløber gennembanket og voldtaget: 29-årig sigtes for drabsforsøg og voldtægt - Newsbreak.dk\nKondiløber gennembanket og voldtaget: 29-årig sigtes for drabsforsøg og voldtægt\n17. august 2016 12:53 | Af: Peter Koch, pk@newsbreak.dk\n29-årig mand blev anholdt natten til onsdag. Han bliver i dag sigtet for at have voldtaget og gennemtæske en 38-årig kvinde.\nNatten til onsdag blev en 29-årig mand anholdt i København. Han har siden været i politiets varetægt, mistænkt for at have overfaldet, voldtaget og tæsket en 38-årig kondiløber, der tidligt tirsdag morgen var ude for at løbe en tur.\nManden bliver sigtet klokken 14.00 ved Dommervagten. Det oplyser Hans Erik Raben, politikommissær ved Københavns Politi, til Newsbreak.dk. ‘\n– Han blev anholdt klokken 03.05 i nat, og vi har arbejdet med ham lige siden, siger politikommissæren.\nTæt samarbejde førte til anholdelse\nAnholdelsen af manden faldt på plads efter et tæt samarbejde mellem den efterforskningsenhed, der arbejder med sagen samt de betjente fra Københavns Politi, der var på arbejde tirsdag og natten til onsdag.\nSe flere videoindslag fra døgnets begivenheder hos Local Eyes.\nSåledes har der internt i Københavns Politi været en efterlysning ude af den 29-årige mand, der på overvågningsbilleder er set forlade det sted, hvor den 38-årige kvinde blev fundet, bevidstløs og forslået, tirsdag eftermiddag.\nFamilien fandt hende\nForud havde først kvindens familie og siden betjente og politihunde ledt efter kvinden, der tidligt tirsdag morgen besluttede sig for at løbe en tur. Hun forlod sit hjem tirsdag morgen, og da hendes samlever vågnede 06.45 og konstaterede, at hun ikke var kommet hjem, begyndte han og andre pårørende at lede efter kvinden.\nDa de ikke lykkedes med deres forehavende, blev politiet kontaktet. Herefter blev kvinden fundet i et buskads tæt ved boldklubben B93’s anlæg på Østerbro i København.\nDa Newsbreak.dk tidligere onsdag skrev om sagen, fortalte Torben Svarrer, vicepolitiinspektør og leder af politiets efterforskning, at der endnu er tvivl om, hvorvidt gerningsstedet og findestedet er det samme.\nDet skal forstås på den måde, at kvinden blev fundet i et buskads, der ligger få meter fra den løberute, politiet mener, hun befandt sig på kort før overfaldet, men der er tvivl om, hvor overfaldet præcist fandt sted, og nu også, hvor voldtægten fandt sted.\n29-årig mand anholdt for groft overfald på kvindelig kondiløber\nStor mystik om groft overfald: Kvinde uden for livsfare\nSikkert er det dog, at overfaldet på kvinden var mere end almindeligt groft. Ifølge Ekstra Bladet ligger kvinden fortsat i koma, og hun er endnu ikke blevet afhørt af politiet.\nEftersøgningen af manden blev sat i værk tirsdag, efter at overvågningsbilleder fra området, kvinden blev fundet i, viste, at manden gik væk fra det buskads, kvinden blev fundet i, i et tidsrum, der passer med politiets teori om, hvad der er sket, og hvornår det er sket.\n– Det sker på et tidspunkt, der godt kan matche det, vi formoder er gerningstidspunktet, fortalte Torben Svarrer tidligere i dag til Newsbreak.dk.


Behov dit sted til sex noveller\nØnsk en sex novelle\nIndsend sex novelle\nPå skolen, nervøs med sitrende frygt\nHun førte ham ned af trappen, hendes krop sitrede af fryd. Hun var nervøs og fuldstændig i kontrol på samme tid. Det der skulle til at ske var forbudt, hun var gift og han var meget yngre end hende, men de havde krydset grænsen for længe siden. “Du må ikke røre mig, før jeg giver dig lov, og du skal være helt stille” hviskede hun og han adlød. Hun trak ham over i et hjørne, så ingen kunne se dem gennem vinduet. Langsomt tog hun hans trøje af, hun nød synet af hans stærke arme, og smilede kælent da hun endelig kunne røre ved ham. “Tag dine hænder på ryggen” sagde hun. Han adlød. Hun kiggede på ham med fryd i øjnene og lukkede hans bukser op. Hun strejfede [...]\nIben2019-06-18T21:23:21+02:00juni 18th, 2019|Kategori: utroskab|Tags: 1|0 kommentar\nVi var ude at gå en tur i skoven, da vi møder et par skovarbejdere. De kiggede noget efter os, da vi gik forbi dem. Pludselig råbte den ene. Det koster bompenge at gå forbi her. Det tror jeg ikke, i får i hvert fald ingen af os, sagde du til dem. Så må i jo betale på en anden måde sagde de så. Så tog de fat i mig, fik mig hen til et træ, og bandt mig fast. Hvorefter de begyndte at gramse på dig, og tage dit tøj af. Du vidste at det ikke ville hjælpe at gøre modstand, desuden var de også store og stærke, og du vidste ikke om de ville gøre mig noget. Jeg prøvede at komme fri, men sad for godt fast, [...]\nJesper2018-11-24T12:46:13+02:00november 8th, 2018|Kategori: gruppesex|Tags: Group|1 Comment\nJeg vil lige starte med at sige, at vores forhold er meget specielt. Vi tillader hinanden at have sex med andre. Både alene, og sammen. Det kan vi fordi vores kærlighed, er så stor. Men nu til historien. Det var blevet weekend, og jeg havde lovet min kone at få lavet det sidste i vores nye soveværelse. Der manglede ikke så meget, men det krævede lidt forskelligt værktøj. Det havde jeg selvfølgelig ikke det hele af. Det var i hvert fald det jeg fortalte min kone. Så hvis jeg skulle nå det denne weekend, så måtte jeg ud og låne. Det var jeg lidt træt af, at skulle bruge tid på, så jeg bad hende om at hente det, hos en kammerat. Jens hedder han. Det skulle hun nok, [...]\nJesper pedersen2018-10-29T15:39:23+02:00oktober 29th, 2018|Kategori: gruppesex|Tags: anal, Gruppe|0 kommentar\nTvag og dominans en aften\nJeg havde aftalt at vi skulle mødes hos mig ,han kom han så dejlig ud vi drak en øl og sad og snakkede lidt efter et stykke tid ændrede han adfærd og tog min kjole af jeg sparkede ham og spurgte hvad foregår der her ,han sagde ti stille og gør som jeg siger tøs han bandt mine arme foran mig med et reb han tog sin pik ud af sine bukser den var tyk og stor jeg kunne ikke få øjnene fra den kunne mærke jeg var våd i min fisse , i det samme stak han sin pik ind i min mund sut mig din liderlige tøs og jeg suttede samtidig med han stak en finger i min våde fisse,jeg suttede alt hvad jeg havde lært og [...]\nMiss me2018-10-09T21:05:04+02:00oktober 8th, 2018|Kategori: dominans|Tags: Min aften|1 Comment\nEn kvinde der ved hvad hun ville #2/2\nDette er sidste afsnit af "En kvinde der ved hvad hun ville" se første afsnit her Er du mon nu blevet sur tænker jeg, eller er du gået ind i sengen for at gøre dig færdig, men et øjeblik efter kommer du tilbage med din dildo i hånden. Lægger den på skriverbordet mens du kigger på mig og siger ”Nå, nu må vi se om dette har bedre virkning” jeg kigger kun ud af øjenkrogen, kan næsten ikke koncentrere mig. Du roder nede i dit skab, og siger, ”hmmm - hvilke skal jeg tage på”. Du står foroverbøjet og jeg ser du holder to af dine højhælede sko i hænderne. ”Måske dem her” du tager et par sorte sko på. Står og drejer lidt rundt, kigger kort for at [...]\nadmin2018-10-09T00:08:20+02:00september 29th, 2018|Kategori: sex|1 Comment\nEn kvinde der ved hvad hun vil #1/2\nEn kvinde der ikke giver op…. Jeg sidder ved skrivebordet og arbejder. Jeg har lige været i bad, og har ikke fået andet på end mine cowboybukser. Du ligger inde i stuen og læser, som du elsker at gøre i weekenden. vi har ingen planer, ingen kommer på besøg, bare du og jeg. Jeg kan mærke på mig selv, at jeg er temmelig tung i hovedet, selvom det kun er en halv time siden jeg startede. Det her foredrag, er svært at få hul på. Jeg skal lave en præsentation, men er uinspireret. Jeg kiggede lige før til dig inde i stuen, men du var døset hen. Du ser så sød ud når du ligger og drømmer. Nu kan jeg høre du pusler derinde. Måske er du ved at [...]\nBirger Nielsen2018-10-09T00:06:50+02:00september 22nd, 2018|Kategori: sex|Tags: frækt tilbud|1 Comment\ntil dit behov, ingen registering – kun gratis sex historier og historier om sex\nEscort5 din escortguide og link til gratis sex\nescort5 escortguide og gratis sex\nPublished On: oktober 8th, 2020Kommentarer lukket til ForsideLast Updated: januar 6th, 2021


Hvordan man laver hjemmelavet grøn rengøring produkter - Angelispress.com\nDe bedste tomater til at vokse i hængende plante\nVindue behandlinger, der gør det muligt at se men ikke See inde\nHvordan man laver en Styrofoam vindue gesims\nAmerikansk Aloe planter\nHvordan man laver hjemmelavet grøn rengøring produkter\nMange af kemikalierne fundet fælles husstand rense er dårligt for planeten og dårligt for dit helbred. Når du faktor i ødsel emballage og oppustet pris af kommercielt afsatte rensemidler, giver at oprette din egen hjemmelavede rengøringsmidler bare mening. Grøn-rengøring kraftcentre som eddike, bagning soda og borax er billigt og let at komme af, og er sandsynligvis produkterne din oldemor bruges til at holde hendes hjem mousserende da penge var stram. Det er tid til at vende tilbage til simple, praktiske løsninger, af hensyn til vores sundhed, vores tegnebøger og vores planet.\n•Mix 1/2 kop destilleret hvid eddike og 1/4 kop bagepulver til 1/2 gallon af vand til at oprette en all-purpose cleanser, der kan bruges på næsten alle overflader, herunder windows. Eddike lugt vil sprede når formlen tørrer, men du kan tilføje flere dråber æterisk olie til at maskere duften, hvis det ønskes.\n•Splash fuld styrke eddike under kanten af dit toilet skål og lad det sidde i flere minutter, inden skrubbe. Eddike vil spise løs på hårdt vand pletter og andre oprustning. Drys Toiletbørste med bagepulver for ekstra skrubbe magt og deodoriceringssystem.\n•Scour malet eller keramiske overflader, såsom vægge, komfur eller badekar, med bagepulver og en fugtig svamp. Nyd din svamp i eddike til især hårde job, men undgå rengøring flise på denne måde. Eddike kan blødgøre flise injektionsmørtel.\n•Slice en citron i halve, drys det med bagepulver og krat dine borde og bordplader med frugt. Skyl overfladen grundigt. Dit hjem vil lugte lækre.\n•MOP dine gulve med 1 kop eddike blandes i en gallon af varmt vand. Tilføj et stænk af mineral oil for skinne, æteriske olier til en tiltalende duft eller 1/4 kop borax til ekstra rengøring.\n•Polish dine møbler med en blanding af 1 del citron juice og 2 dele olivenolie. Duft og glans er utroligt.\nUndgå at bruge fuld styrke eddike på glas. Ufortyndet eddike vil etch glas over tid, men hvis ordentligt udvandes, vil det ikke.\nHvordan man laver en eddike til rengøring


Kulturkapellet - Filmanmeldelse: Tysktime\nTysktime (125 min.) Biograffilm / Camera Film\nAnmeldt 1/10 2020, 17:49 af Uffe Stormgaard\nPligtens glæder. Er ikke kun en overskrift, men en tese, der gennemsyrer den tyske forfatter Siegfrid Lentz (1926-2014), nu klassiske roman, Tysktime (1968). En efterkrigsroman, der udstiller tyskernes forsøg på, at feje fortidens uhyrligheder ind under gulvtæppet med et: vi handlede efter ordre, gjorde kun vores pligt. Et forsvar/undskyldning som Nürnberg domstolen klart afviste.\nDen tyske instruktør Christian Schwochow, som man måske husker fra Paula (2016) følger loyalt romanen, hvis miljø er de spredte ensomt beliggende, stråtækte gårde ved Vadehavet tæt på den danske grænse.\n< Allerede i Tysktimens første billeder ser vi i en total af en skoletavle, hvor der med kridt skrives ”Die freude der Pflicht”. En stileopgave, stillet til en flok adfærdsvanskelige unge, der bliver lukket ind i hver deres celler med et blankt skrivehæfte. Værsågod at skrive, knægte.\nSiggi Jepsen, 21 år, (Tom Gronau, troværdig ung og følsom) lader sig langsomt udfordre af de tomme sider. Griber tilbage i barndommen under anden verdenskrig i den frisiske landsby Rugbüll, hvor han og en lidt ældre søster vokser op, med et monster af en tyrannisk nidkær far, landbetjent, pligtopfyldende til ordrernes sidste punktum (myndigt og frastødende spillet af Ulrich Noethen) og en underkuet, kærlig mor (Sonja Richter), der glimtvis tvivler på pligten som dyd. Det er Siggis ’fristil’, om pligtens glæder vi følger, i en hyppig skiften mellem dengang og nu.\nJens Ole Jepsen, er det lille nordslesvigske forblæste landsbysamfunds ordenshåndhæver. Et minisamfund, hvor mange familier har mistet sønner i krigen, og hvor alle kender hinanden, lagt fra nazismens rædselsregime. Og dog. For en dag får Jens Ole Jepsen brev fra øverste myndighed om, at barndomsvennen og naboen kunstmaleren Max Ludwig Nansen (stille og smukt forsvaret af Tobias Moretti), hvis kunst, af naziregimet er dømt ’entartet’ og derfor ikke længere må udøve sin kunst. Maleforbuddet, er det Jens Oles pligt at sørge for bliver overholdt – og det gør han blindt autoritetstro, uden nogen skelen til venskab, retfærdighed eller sund fornuft. Alt det overværer Siggi som dreng, hvor han mere og mere knyttes til den kreative og empatiske maler, der for at oliemalingens lugt ikke skal afsløre, at han faktisk stadig maler, må ty til akvarelmaleriet. Ja, det er ingen hemmelighed, at der er en klar parallel til Emil Nolde, der boede i Seebøll og fik stemplet ’dekadent’ (trods sine udtalte nazi-sympatier) og et maleforbud, men på trods, smuglede såkaldte ’Ungemalte Bilder’ til Danmark. I filmen er ligheden nedtonet. Men ikke konflikten.\nTysktime er en film på mange planer. Det helt nære, altid med far i centrum. Knudemanden med forstoppelse af autoritetstro og overdreven pligtfølelse. Teenagersøsteren, der vover at stå model for den forbudte maler, undslipper/flygter fra fars vilje, hvor Siggi i bogstavelig forstand må lægge ryg til spanskrørets svirpen, da faren opdager, at han maler sammen med Max. ”Du skal være et brugbart menneske”, råber han ophidset og tilføjer satanisk endnu et par slag. Et familiedrama, men meget mere.\nEn illustration af nazismens ondskabsfulde raffinerede indtrængen i dagliglivet, ind gennem alle menneskets sprækker, ved at lade pligten være det overordnede ultimative. Det lyder teoretisk, men er her omsat i kød og blod ved konfrontationen mellem barndomsvennerne Jens Ole og Max – ja, Max reddede engang Jens Ole fra druknedøden – det var dengang.\nPligten/ordren overfor det frie emotionelle tænkende. Alt sammen i tæt på et storslået og blæsende vadehav, der i Frank Lamms kameraarbejde, ikke kun er en kulisse, men en væsentlig dramatisk medspiller. Sikke storslåede billeder. Også de nære, hvor vi, samlet til Max fødselsdag, med det obligatoriske sønderjyske kaffebord med de mange kager, oplever borgerskabets bøjen nakken for et bestialsk styre. Et landsbysammenhold, der (naturligt!) afbrydes af postbuddet med brev fra den højeste nazimyndighed om inddragelse af alle Max Ludwigs tidligere malerier. ”Det er min pligt”, fastslår Jens Ole skråsikkert. ”Også hvis du skal slå mig ihjel?”, spørger Max tilbage. Jens Ole forlader vredt selskabet, mens hustruen langsomt siver efter.\nSelv om filmen, som i Siggis, snart mange skolehæfter om ’Pligtens glæder’, er fyldt med dramatiske episoder, giver den sig god tid. Helt i overensstemmelse, med de mennesker og den natur, der omgiver dem. Her tales lavt og ikke ofte - lidt i slægt med den lille danske film Onkel (2019) , der forgår lige ovre på den anden side grænsen.\nTysktimen er en sjælden vellykket romanfilmatisering. En allegori over et rædselsregime, til advarsel og eftertanke. Godt fortalt, med fine skuespilpræstationer og mageløse naturbilleder.\n« Druk «\n» Sandheden »\nAnmeldt 1/10 2020, 17:49\nUlrich Noethen, Tobias Moretti, Levi Eisenblätter, Tom Gronau, oa.


Er det sikkert at tage Koffein, mens du ammer? – AskWomenOnline\nHome » Kids and Babies » Er det sikkert at tage Koffein, mens du ammer?\nGive efter for alle dine fødevarer cravings kan være et problem, når du ammer, fordi hvad der kommer i din kost går i modermælken også. Ikke alle fødevarer, du har måske ender i modermælk, men de fleste gør. Koffein er en sådan mad, der er tørstede til ved en masse kvinder. Det er en del af mange dag-til-dag fødevarer, der er debatteret på for sin sikkerhed og forbrug, når du ammer.\nSom pr retningslinjerne fra Medicin og modermælk, koffein falder ind under Amning Risikokategori L2 (sikrere) kategori. Det blev klassificeret som en ‘Maternal Medicin Normalt Kompatibel med Amning’ af American Academy of Pediatrics. Faktisk har koffein været direkte gives som behandling for vejrtrækningsproblemer i for tidligt fødte børn i årevis, at der også i langt højere beløb i forhold til hvad der er fundet i modermælk! AskWomenOnline hjælper dig med at forstå alt om koffein og amning, hvor meget at tage og hvornår man skal undgå.\nEr Koffein påvirker Modermælk?\nJa, koffein kommer i modermælk! Når du drikker en kop kaffe, er koffein absorberes hurtigt ind i dit blod, og diffunderer passivt på tværs af de epiteliale lag af mælkekirtlerne. Men, kan meget lave niveauer (mindre end 1% af, hvad der forbruges) ender i modermælken og klinisk signifikant mængde af koffein er ikke fundet. Koffein vises i mælken inden for 15 minutter indtagelse, mens koncentrationsniveauerne ville være på sit højeste efter en time.\nDr. SK Gambhir af Paras Bliss hospital i Delhi siger, at effekten på modermælk ophold for en maksimum på 120 minutter.\nEr Babyer følsomme over for koffein indtag af ammende mor?\nNogle babyer, især dem under seks måneder, kan være følsomme over for mors koffein. Flere reaktioner kan observeres hos ammende spædbørn, hvis mødre helt undgås koffein under graviditeten.\nKoffein kan blive akkumuleret i ammende spædbørn, hvis deres mødre indtager store mængder og kan forårsage irritabilitet, søvnløshed, og forstoppelse. Ophobning skyldes manglende evne til barnets krop til at nedbryde og fjerne koffein.\nNyfødte tage mere tid til at metabolisere koffein i forhold til ældre spædbørn på grund af deres umodne lever og nyrer. For tidligt fødte eller syge spædbørn kan også have problemer på grund af deres manglende evne til at metabolisere koffein.\nPræmatur nyfødte (3-32 dage) 102,9\nTerm nyfødte (0-4 dage) 80,0\n1-2 1/2 Months 26,3\nikke Rygere 6,0\n* Half-Life er den tid, det tager for et stof at blive halvt inde i en menneskekrop.\nSelvom babyer viser følsomhed over for koffein, kan det forsvinde når de bliver ældre. Babyer vil begynde at behandle koffein mere effektivt på omkring tre måneder gammel, og det ville blive meget lettere med tiden. Ved den tid, barnet er ni måneder gammel, ville han udvikle evnen til at eliminere koffein i samme tempo som du gør!\nHvor meget koffein kan du have, mens du ammer?\nIfølge Dr. SK Gambhir, en ammende mor har brug for at begrænse hendes koffein indtag til mindre end 300 mg om dagen.\nEn acceptabel mængde af koffein, mens du ammer varierer baseret på faktorer som barnets helbred, alder, og tolerancetærskler. Desuden er koffein er vanddrivende og forårsager dehydrering, og det er vigtigt at være hydreret især mens sygepleje. Således er det tilrådeligt at begrænse koffein forbrug, mens ammer med ikke mere end to eller tre kopper te, kaffe eller koffein drik hver dag.\nI USA, ikke mere end 200 mg koffein om dagen anbefales til ammende mødre. Det kommer til omkring to krus af te eller en kop filterkaffe eller to krus instant kaffe, en dag. NHS anbefaler, at du har koffein drikkevarer lejlighedsvis, i stedet for hver dag, hvis dit barn er ung.\nSom pr Amning Svar Bog, koffein forbrug på over 750 mg pr dag ved ammende mødre kan resultere i babyer, der viser tegn på koffein stimulering, såsom:\nMåder at formindske Koffein Stimulation\nHvis du observerer tegn på koffein stimulering i din baby, undgå koffein i to til tre uger, og tjek forskellen. Genindføre at observere, hvis barnet viser irritabilitet.\nPar måder at mindske koffein stimulering er:\nBegrænsning af forbruget af koffein, mens sygepleje\nSpredning af kaffe indtag i løbet af dagen\nAmmer før eller efter en time af koffein indtagelse eller pumpning modermælk\nOvervågning barnets reaktion, når de udsættes eller trækkes tilbage fra koffein forbrug\nTager par glas vand efter koffein forbrug at udvande sin virkning i kroppen\n** Hvis du mener, koffein tilbagetrækning som en måde at dulme din kræsen barn, gøre det ske gradvist. Pludselig seponering kan give dig en hovedpine, angst, træthed og depression.\nEr Koffein Formindsk Modermælk Supply?\nIngen forskning eller beviser understøtter myten om, at koffein nedsætter mælk levering i ammende mødre. Faktisk en undersøgelse viste, at koffein ikke ændrer modermælk sammensætning, og snarere, stimulerer mælkeproduktionen. Selv hvis der observeres den reducerede mælk udbuddet i få tilfælde, kan det være på grund af den reducerede sygepleje af kræsne babyer, snarere end den koffein indtag.\nfå undersøgelser tyder dog på, at den kroniske koffein indtagelse kunne mindske jernindholdet i mælk, hvilket kan føre til mild jernmangel eller anæmi i nogle ammede spædbørn.\nHvornår skal ammende mødre Helt Undgå koffein?\nHvis du er en ammende mor har et Raynauds fænomen, en kredsløbssygdomme lidelse, undgå koffein. Betingelsen skyldes konstriktion af blodkar, hvilket fører til mindre blodgennemstrømning. Det påvirker også dine brystvorter og forsnævringen forværres med koffein, ender i smertefuld amning.\nKoffein forbrug kan påvirke en ammende mors Lad-down refleks (mælkenedlægningsrefleksen fra brysterne), i tilfælde af brystvorten vasospasme.\nHvad er anderledes Koffein kilder?\nKoffein kan findes i:\nfå receptpligtig medicin\nover-the-counter medicin for koldt, hovedpine og allergi retsmidler\nplanteprodukter, Kola møtrik / cola nitida, guarana / paullinea cupana, Yerba mate, eller grøn te\nKoffein indhold tilfælles Drinks\nKoffein Level (mg)\nTe, brygget, importerede mærker (gns.) (8 oz) 60\nTe, grøn (8 oz) 15\nMørk chokolade (1 ounce) > 20 mg\nEn ammende mor kan nyde koffeinholdige drikkevarer og fødevarer, uden nogen bekymring, så længe det er inden for en grænse. I tilfælde af at barnet viser ubehag, er det bedre at søge en læges råd og kridt ud planerne koffein forbrug.\nQ: Hvad kan jeg have i stedet af koffein Drinks?\nA: En stor mulighed ville være at have koffeinfri produkter som kaffe uden koffein, koffeinfri grøn te, eller urtete. Du kunne også have flavored vand med en skive lime eller citron, letmælk eller skummetmælk, ingen-added-sukker græskar. I stedet for kakao eller varm chokolade rig på koffein, gå en varm malt drik.\nSpørgsmål: Hvor mange kopper kaffe er okay Hver Dag?\nA: Den amerikanske Academy of Pediatrics anbefaler ikke mere end tre kopper dagligt, mens La Leche League anser fem kopper kaffe, mens ammer hver dag for at være sikker.\nQ: Hvordan at begrænse koffein Gennem kaffe eller te?\nA: Vælger espresso drikkevarer som latte eller instant kaffe, som har mindre koffein end den almindelige brygget kaffe ville være bedre. Tag en te, der er brygget efter kortere tid eller tepose dyppet i vand for en mindre tid.\nSpørgsmål: Er Energi Drinks indeholder koffein, sikrere under amning?\nA: Det er tilrådeligt at skære ned på energidrikke helt som de er fyldt med koffein.\nQ: Er Coffee Bean Extract sikkert for ammende mødre?\nA: Grøn kaffe bønne ekstrakt er et naturlægemiddel, homøopatisk produkt nyttige i at sænke blodtrykket og kropsvægt. Selvom ingen undersøgelse taler om sikkerheden af produktet til en ammende mor, er det vigtigt at bemærke nogle punkter, før de går videre.\nGrøn kaffe bønne ekstrakt indeholder koffein, hvis det kommer i doser på 43 mg, 93 mg eller 185 mg. Jo højere dosis, jo mere koffein. Sats på lav dosis produkt eller undgå koffein, hvis dit barn viser reaktioner mod det.\nPrevious Previous post: Bu Emzirme sırasında Caffeine Take Güvenli mi?


Hosted Shop løsninger, evt. med betalingssystem.\nOnline Shops er efterhånden blevet allemandseje blandt virksomheder, iværksættere og andre som producerer eller videresælger alverdens produkter. Det er desuden kun meget få detail butikker, som ikke har eller overvejer at supplere deres fysiske salgskanal med en online indgang.\nÅrsagen til denne rivende udvikling ligger uden tvivl i måden hvorpå visionærer i sin tid, valgte at kombinere simpelhed, dynamik og fleksibilitet fra eksisterende CMS-systemer med en lang række intelligente Shop funktioner. Om ikke andet, så er dette historien bag vores Webshop løsning.\nVi har fokuseret på at minimere kundernes tidsforbrug og deres økonomiske omkostninger, hvilket betyder at de på kun få timer og med en minimal økonomisk investering kan begynde at afsætte deres produkter, allerede inden den første dag er omme.\nDa vi har flere forskellige pakker, tager vi gerne en snak om hvad type shop du har brug for til din virksomhed.\nVi sælger hardware som bla. printere, pc, bærbar, externe harddiske, div. kabler, mus, tastatur, netværkskomponenter, skærme, USB nøgler, USB switch, scanner, multifunktions maskiner og meget mere.\nBåde til Mac og til PC.\nVi forhandler også software fra forskellige producenter, både til PC og Mac.\nF.eks. Microsoft, Adobe, Symantec,\nReperation og support.\nVi udføre reperation af hardware på vores værksted, i det omfang vi kan skaffe reservedele til netop din maskine.\nProblemer med virus eller spyware?\nHar du problemer med Virus eller Spyware klare vi også det på vores værksted, Ring og aftal en tid hvor du kan komme ind med din maskine.\nIT-Service Fyn - Mandal Allé 8A - 5500 Middelfart - mb@itsfyn.dk - 31 33 29 34 - Copyright © All Rights Reserved


DSB kører ind i Norge - FINANS\nDSB kører ind i Norge\nDen danske statsejede togkoncern skal vedligeholde lufthavnstogene i Oslo. Det udløser arbejdspladser her i landet.\nTogbranchen i Europa præges netop nu af en internationalisering, hvor statsejede selskaber går efter at vinde kontrakter i udlandet. DSB har også en sådan strategi om togdrift uden for Danmark - i første omgang Sverige og Tyskland.\nMen også på andre områder satser DSB på at sikre sig internationale kontrakter. Og det har netop givet resultat, da DSB har vundet en aftale om at vedligeholde og renovere 16 togsæt, som kører mellem den norske hovedstad Oslo og lufthavnen Gardermoen.\nFlytoget er et højhastighedstog, som bringer flypassagerer mellem lufthavnen og Oslos centrum på 19 minutter. DSB's chef for togvedligehold, Morten Hartvig Jacobsen, fastslår, at Flytoget er kendt for høj punktlighed, da 99,6 pct. af togene kører til tiden.\n»Med Flytoget har vi vundet vores anden større ordre i Norge. Dermed er DSB en væsentlig spiller på markedet for store vedligeholdelsesopgaver,« mener Morten Hartvig Jakobsen. Han håber, at der med kontrakten er basis for endnu flere opgaver i Norge.\nDSB var i konkurrence med seks andre i udbuddet om vedligeholdelse og renovering af de norske tog. Flytogene skal fra august renoveres på DSB's værksted i Århus, hvor kontrakten til ca. 30 mio. kr. nu udløser 15 nye arbejdspladser.


Trekroner Kirke indviet i Pinsen • EKJ Rådgivende Ingeniører AS\nTrekroner Kirke indviet i Pinsen – Intet mindre end 15 år skulle der gå, førend tanker blev til virkelighed. Den nye Trekroner Kirke ved Roskilde kunne således i Pinsen åbne dørene og byde velkommen i de smukke omgivelser.\nEKJ har i samarbejde med Himmelev Menighedsråd og arkitekterne Rørbæk & Møller stået for byggeriet af det spændende projekt.\nÅbningen blev markeret med taler fra blandt andre Menighedsrådsformand Anne Binzer, Borgmester Joy Mogensen, Domprovst Anne-Sophie Olander Christiansen samt arkitekt Nicolai Overgaard.\nSe TV2 Lorry’s fine indslag her


Tobias Ehlig, skribent på Frk og frue\nEn hel del online varehuse udlover nu om stunder en lang række forskellige fragttyper. Førstevalget hos mange er i dag at få sendt til en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente din bestilling når […]\nMasser af internet outlets giver nu til dags mange forskellige former for levering. En der er meget populær er lige nu at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv kan hente pakken når der […]\nStørstedelen af online shops udlover nu til dags diverse leveringsløsninger. En af favoritterne er lige nu afhentningssteder, og så afhenter du blot ordren når det passer dig bedst. Fragtmetoden er nemlig i høj grad enkel, […]\nEn masse internet selskaber udlover efterhånden et bredt udvalg af muligheder for fragt. Et hit er på nuværende tidspunkt pakkeshops, så du selv har mulighed for at hente din pakke når du har mulighed for […]


Motorola One Action vises frem på nye billeder - Mobilsiden.dk\nRobin Dixen Eggert 1. august 2019 0 kommentarer\nOfficielt udseende billeder er dukket op på internettet. Billederne viser både punch-hole notch på fronten, og et tredobbelt kamera på bagsiden.\nMotorolas familie af telefoner, der kører Android One, er efterhånden rimeligt stor, og om ganske kort tid bliver der tilført endnu et medlem. Denne gang får telefonen navnet, Motorola One Action.\nLæs også: Test: Motorola One Vision – Den bedste i mellemklassen\nNu er der dukket billeder op af netop Motorola One Action, der ligner, at de kommer fra det officielle pressemateriale. Billederne viser både for- og bagside, samt to farvevalg.\nSådan ser Motorola One Action angiveligt ud. Foto: GSMArena\nFarverne er hvid og blå, eller blågrøn, hvis man er lidt pernittengryn, og passer godt med tidligere rygter om telefonens farvevalg. Det forlyder i øvrigt, at telefonen også kommer i en guldfarve.\nLæs også: Motorola One Pro pressebilleder lækket\nMotorola One Action skulle få en 6,3-tommer FHD+ skærm, med et ret bastant punch-hole i øverste, venstre hjørne, der huser et 12,6 MP kamera. På bagsiden vil to af de tre linser, deriblandt hovedlinsen, også være på 12,6 MP. Den sidste af de tre linser bliver en ultra-vidvinkellinse med et synsfelt på 117 grader. Telefonen får angiveligt Samsungs Exynos 9609-chipset, og bliver tilgængelig i tre forskellige versioner, en med 3 GB RAM og 32 GB lagerplads, en med 4 GB RAM og 64 GB lagerplads, og en med 4 GB RAM og 128 GB lagerplads. Batteriet får en kapacitet på 3.500 mAh og styresystemet bliver Android Pie – altså Android 9.\nBagsiden bliver angiveligt lavet i plastik, men hvorvidt telefonen bliver ekstra robust, melder ingen rygter om endnu. Med navnet, Motorola One Action, kunne det dog godt lyde som om, at der er tale om en hårdfør smartphone til udendørs brug.