Reklamer Arkiv - Aros Kommunikation Aros Kommunikation\nKairos – at gribe det opportune øjeblik\nfre 28. mar. 2014skrevet af Lars Pedersen i Praktikant, Reklame, Sprog0 kommentarer\nAll right, det opportune øjeblik kan lyde vældig støvet. Men lettere omformuleret så handler det om, at der kan være hændelser/begivenheder/muligheder, som gør, at man kan sige noget helt bestemt i kraft af aktualiteten i de givne situationer. Situationen inviterer ganske enkelt til det. Griber man ikke chancen, så mister man muligheden for at smide […]\nSuper Ads XLVIII\nlør 1. feb. 2014skrevet af Christian Sloth i Reklame1 kommentar\nSelv for en marketingkonsulent udgør reklameblokken et underholdningsmæssigt lavpunkt i tv-stationernes sendeflader. Måske lige med undtagelse af den første søndag i februar, når NFL-sæsonen kulminerer for øjnene af 110 mio. tv-seere. Super Bowl udmærker sig ikke alene som en af klodens største sportsbegivenheder, men også som et unikt fænomen i reklameverdenen. Det er den ene […]\nZoom Session 2.0\ntors 31. okt. 2013skrevet af Camilla Tække i Praktikant1 kommentar\nHvad gik Zoom Session egentlig ud på? Hvad var det faktiske fokus for arrangementet? Hvad snakkede Rikke Grundtvig egentlig om? Dette er spørgsmål, I sikkert har beskæftiget jer MEGET med, siden jeg udgav det forrige blogindlæg. Og jeg har selvfølgelig tænkt mig at hjælpe jer med at afklare disse! For at besvare alle tre spørgsmål […]\nZoom Session 1.0\ntirs 8. okt. 2013skrevet af Camilla Tække i Digital & social, Praktikant0 kommentarer\nI fredags var jeg så heldig at blive inviteret i biografen allerede kl. 8.30. Anledningen var arrangementet Zoom Session, og daten var den anden Camilla herfra. På trods af den anderledes begivenhed og det tidlige tidspunkt er der ting, man ikke kan ændre på. I biografregi er det duften af popcorn, og den hang tungt […]\nStorytelling – mere end bare en god historie?\nStormen var hård, kulden uudholdelig men det til trods var humøret højt. Målet var nært. Som de første ville Ernst Schakleton og hans ekspedition være ved sydpolen om 160 km. Men forsyningerne var knappe og langt fra tilstrækkelige til at brødføde holdet. Man kunne forestille sig, at situationen var noget i den stil, da Schakleton […]


hjemmelavet hundeshampoo-bar: en enkel og naturlig opskrift - Skønhed | September 2021\nEn hjemmelavet hundeshampoo bar perfekt til din hund (e). Fordi deres hud og hår pH er mere surt end vores, har de brug for en særlig opskrift; denne naturlige opskrift leverer på alle måder og er enkel nok til at fremstille derhjemme.\nSelvom det stadig er vinter, gik temperaturerne i mit område ind i 60'erne i dag. Da jeg var den forsigtige slags, forlod jeg mine planter alene (sukk) og tog min hund Sadie med på en tur. Fem minutter ind i turen i en varm bil overbeviste mig om, at hun havde brug for et bad!\nHjemmelavet hundeshampoo Basics\nHjemmelavet hundeshampoo-søjler er meget som ansigts- og kropsstænger, men din hunds pH i hud og hår er lidt mere syrlige end vores, så et par ændringer er nødvendige. Og tilføjelse af nogle ekstra fugtgivende ingredienser og skum gør aldrig ondt.\nDenne opskrift er til en Shampoo Bar, der laves ved hjælp af den kolde procesmetode. Den grundlæggende opskrift er den samme som de andre, jeg har skrevet om tidligere, men du har to sæt ingredienser.\nBEMÆRK: Hvis du ikke har lavet kolde processæber før, anbefaler vi stærkt, at du læser vores andre (meget grundige) indlæg om fremstilling af sæbe, før du prøver denne opskrift:\nHjemmelavet, naturlig sæbe til ansigt og krop - dette er en god begynders guide til fremstilling af kold proces sæbe\nHjemmelavet naturlig sæbe til DIY-rengøringsopskrifter - dette indlæg inkluderer billeder og en komplet forsyningsliste\nKan du lave sæbe uden lud? - til tip til at arbejde sikkert med lut\nHjemmelavet hundeshampoo Opskrift\n¼ kopluge - også kaldet 100% natriumhydroxid (find det her eller på lokale hardware butikker)\n⅔ kop kokosnøddeolie (find organisk kokosnøddeolie her)\n⅔ kop anden olie - Jeg har brugt en blanding af saflor og solsikke\nBland lut i det destillerede vand og læg det til side.\nBlend alle dine olier sammen, og opvarm lidt, hvis temperaturen i blandingen er under 100 ° F.\nTilsæt lut til olierne under omrøring konstant.\nEfter 5 minutters omrøring kan du bruge en stavblender til at blande grundigt. Når blandingen er tyk og ligner vaniljebudding (dette kaldes spor), tilføj det næste sæt ingredienser.\n⅛ ricinusolie (find organisk ricinusolie her)\n⅛ kop citronsaft eller hvid destilleret eddike\n15 dråber hver af citrongræs, cedertræ og eukalyptus æteriske olier (find alle disse essentielle olier her)\nBland disse ingredienser godt, og hæld blandingen i forme. Efter 24 timer skal du tage ud af formene og hærde 3-4 uger.\nBrug af din kæledyrshampoo-bar\nSkyl dyret, indtil det er vådt grundigt. Skub sæben i håret og lad sidde i 5-10 minutter… hvis du kan! Skyl godt. Gentag, hvis kæledyret virkelig er beskidt. Når vejret er godt, bruger jeg en kiddie-swimmingpool og holder slangen i nærheden. Min hund elsker koldt vand, men hvis du vil have det varmt, kan du koble slangen op til en vandhane (i vaskerummet eller køkkenvasken) og køre den ud af et vindue.\nRicinusolie i denne opskrift skaber mere skum i slutproduktet, end du normalt får fra kun basisolier. Det er vigtigt at tilføje ricinusolie på sporet, fordi du ikke ønsker, at denne olie er opbrugt af lut, du vil have den som en ekstra ingrediens.\nCitronsaft og / eller eddike\nCitronsaft eller eddike bringer sæbeens pH ned fra omkring 9 til ca. 8. Syv betragtes som neutral. Din sæbe vil faktisk ikke være neutral, men den vil være tættere end at lade den være i fred. At lade det helbrede i 6 uger eller mere vil også hjælpe med at skabe en mildere bar.\nDe anførte essentielle olier bruges som en afskrækkende fejl. De vil ikke kun afvise lopper, men også flåter og myg. Da æteriske olier fordampes efter et stykke tid, laver jeg også en spray med de samme olier. Tilsæt 10 dråber af hver af olierne til en sprayflaske med varmt vand og en spiseskefuld alkohol. Ryst hver gang du bruger det til at sprede olierne. Spray rundt om ørerne og toppen af hovedet og undgå øjnene. Jeg sprøjter normalt ikke ryggen, da håret er tykkere der.\nLav en flydende hjemmelavet hundeshampoo\nDu kan også lave denne hjemmelavede hundeshampoo til en væske.\nNår sæbebjælkerne er hærdet, rist sæben med en kasse rivejern, brug den store rist. Læg en håndfuld sæbe spåner i en kvart krukke og fyld med varmt vand. Lad sidde natten over eller i et par dage. Sæbe spånene blødgøres og til sidst flydende. Når alle er opløst, ryst forsigtigt glasset og lad det derefter stå i en uge eller deromkring. Dette giver alle store stykker mulighed for at slå sig ned til bunden. Hæld forsigtigt væsken i en flaske (recirkuleret sæbeflasker med tudtopene fungerer godt!) Og brug dette til at shampoo dit kæledyr.\nJeg holder en krukke flydende hele tiden, så jeg behøver ikke vente på det, når jeg har brug for det. Det holder under vasken i et par uger, indtil det er nødvendigt. Du kan også bruge yderligere essentielle olier i flydende shampoo. Brug 5 dråber af hver og ryst forsigtigt.\nHar du nogensinde lavet hjemmelavede hundeshampoo-søjler til din hund eller flydende shampoo? Fortæl os om det!\nhvor meget gelatine der skal tages\nat lave din egen kompostte


Politisk boost til Danmarks kreative erhverv — Uddannelses- og Forskningsministeriet\nDu er her: Forside Aktuelt Nyheder 2019 Politisk boost til Danmarks kreative erhverv\nLæs regeringens Vækstplan for kreative erhverv (pdf)\nErhvervsminister Rasmus Jarlov: ”Danmark har i dag stærke kreative virksomheder. De skal være endnu stærkere og derfor skaber vi nu bl.a. bedre vilkår for investeringer i nye kreative digitale forretningsmodeller, ligesom vi styrker den internationale markedsføring med et nyt samlet markedsføringskonsortium for dansk kreativitet.”\nKulturminister Mette Bock: ”Kunsten og kulturen skaber arbejdspladser, investeringer og nye eksportmuligheder. Derfor har vi brug for flere kultur-iværksættere i Danmark. Med vækstplanen gøder regeringen jorden for et styrket samarbejde mellem kunstnere og erhvervsliv. Det er der brug for. Og med en buldrende digital økonomi skruer regeringen samtidig op for beskyttelse af og udnyttelse af ophavsrettigheder.”\nUddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers: ”Nogle af de dygtigste iværksættere, jeg har mødt, har været inden for de kreative miljøer – f.eks. mode eller møbler. Det er vigtigt, at vi tænker de kreative miljøer med, når vi taler entreprenørskab for her kan Danmark noget helt særligt, som vi endda er kendt for i udlandet. Derfor sætter vi gang i det her initiativ. Så vi bliver endnu bedre til at få virksomheder, studerende og forskere til at samarbejde om at udvikle nye produkter og services. Det er der et stort potentiale i, til gavn for dem og for hele Danmark.”\nUdenrigsminister Anders Samuelsen: ”I mange år har kreative danske iværksættere og virksomheder været en vigtig del af dansk eksport og vækst, og vi skal have endnu flere ud på de internationale markeder. Derfor vil vi nu placere såkaldte kreative vækstboostere på markeder med særligt potentiale. De kreative vækstboostere skal styrke mulighederne for netværk og sparring for særligt små virksomheder og iværksættere, og jeg er glad for, at vi med vækstplanen kan styrke indsatsen for de kreative erhverv."\nErhvervsordfører Hans Kristian Skibby (DF): ”Danske virksomheder, der fx arbejder med arkitektur, design, møbler, film, musik eller spil, står allerede rigtig stærkt i den internationale konkurrence. De har desuden et rigtig godt afsæt for at skabe yderligere eksport og vækst. Den tendens vil Dansk Folkeparti gerne være med til at booste. For de arbejdspladser og den velstand, det skaber, ser vi selvfølgelig meget gerne havner lige her i Danmark”.\nSe faktaark om styrkelsen af matchfinansieringsordningen (pdf)\nSe faktaark om det nye markedsføringskonsortium for dansk kreativitet (pdf)\nSe faktaark om Laboratorium for Innovation og Kreativitet Danmark (pdf)


Billig indeksfond slår dyre pensionsprodukter - kun Velliv tilbyder den til kunderne - FINANS\nBillig indeksfond slår dyre pensionsprodukter - kun Velliv tilbyder den til kunderne\nPensionskassen Vellivs Indeks-produkt har givet et bedre afkast end konkurrenternes aktivt forvaltede produkter. Oven i købet med en omkostningsprocent, som er ca. halvt så høj. En pensionsekspert mener, at indeks-fonde er fremtiden.\n09.01.2020 kl. 06:00\nFremtiden tilhører de passive indeksfonde, som er en stor fordel for de fleste danskere, som sparer op til alderdommen, fordi de er billige, lyder det fra en ekspert.\nDet viser en gennemgang af danske pensionsselskabers mest populære opsparingsprodukter – de såkaldte livscyklusprodukter - hvor danskerne ikke behøver at løfte en finger, mens de sparer op, fordi pensionsselskaberne automatisk investerer opsparingen og løbende tilpasser risikoen, i takt med at kunderne nærmer sig pensionsalderen.\nPå mange måder tilhører fremtiden indeksfondene, fordi de er billigere, og kigger du på Vellivs produkt, har det også givet et bedre afkast.\nJørgen Svendsen, aktuar og adm. direktør i pensionsmæglerselskabet AFPR.\nVellivs passive produkt er ikke blot billigt. Det har også givet kunderne et bedre afkast end de langt dyrere, aktivt forvaltede pensionsprodukter, viser en oversigt fra analysebureauet Morningstars database.\n»På mange måder tilhører fremtiden indeksfondene, fordi de er billigere, og kigger du på Vellivs produkt, har det også givet et bedre afkast på kort og lang sigt, end det som de mange dyre investeringsdrenge i Danica og PFA har formået at give til deres kunder,« siger Jørgen Svendsen, aktuar og adm. direktør i pensionsmæglerselskabet AFPR.\nFormålet med indeksfonde - også kaldet passivt forvaltede investeringsfonde - er først og fremmest at holde omkostningerne nede.\nÅrsagen til, at det kan gøres relativt billigt, er, at indeksfonde i hverdagen ikke styres af en række højt betalte aktieforvaltere, som forsøger at skaffe et bedre afkast end markedets.\nIndeksfonde følger udviklingen i et bestemt indeks for at præstere et afkast, som svarer til gennemsnittet i markedet.\nIndekset, som skal følges, kan eksempelvis være det danske aktiemarked, det globale aktiemarked, eller finansmarkedet.\nTendensen er, at flere og flere vælger indeksfonde, fordi de aktivt forvaltede fonde historisk har haft svært ved at skaffe afkast, som kan forsvare de ekstra omkostninger, der er forbundet med aktiv forvaltning\nHan er ikke et sekund i tvivl om, hvorfor Danica og PFA har fravalgt at tilbyde deres kunder et billigt indeksprodukt.\n»Det er en trussel for bankerne, pensionsselskaberne og investeringsforeningerne, fordi de tjener mest på aktiv forvaltning. Derfor har de ikke lyst til at tilbyde indeksfonde. Men trenden også i udlandet går i den retning, og set i et globalt perspektiv er Velliv jo ikke engang billig,« siger Jørgen Svendsen.\nDanica Pension forsvarer selskabets beslutning om ikke at tilbyde kunderne et passivt indeksprodukt i livscyklus-universet.\nHvis der kommer en nedtur, vil de aktivt forvaltede produkter forventeligt klare sig bedre.\nPoul Kobberup, investeringsdirektør i Danica Pension.\n»Vi har en forventning om, at vi kan give vores kunder et merafkast på aktiv forvaltning, som overstiger omkostningerne forbundet med dette,« siger Poul Kobberup, investeringsdirektør i Danica Pension.\nHvorfor har I så ikke gjort det hverken på syv års sigt eller år til dato?\n»Markederne har efter finanskrisen generelt givet flotte afkast, men hvis der kommer en nedtur, vil de aktivt forvaltede produkter forventeligt klare sig bedre, bl.a. fordi de indeholder alternative investeringer i ejendomme og infrastruktur, som er dyre at opbygge, men som giver noget robusthed under en nedtur. Det er vigtigt på den lange bane,« siger Poul Kobberup.\nPFA Pension er også overbevist om, at de aktivt forvaltede produkter er bedst samlet set, selvom Vellivs indeksfond har givet et bedre afkast, end det PFA’s mere end 100 mand store investeringsafdeling har sikret sine kunder.\n»Når man tilsætter forsigtighed og unoterede investeringer (alternative investeringer, red.), der giver et mere jævnt afkast, kan man ikke følge med, når de noterede aktier, som indeksfonde følger, bare buldrer derudad. Her skal man huske på, at global økonomi er båret af et historisk eksperiment af stimuli og potentielt kan miste pusten. Vi tror på, at vores sammensætning med op mod 25 pct. i unoterede investeringer er den rigtige på den lange bane,« siger Christian Lage, investeringsdirektør i PFA Pension.\nHvis vi ikke mener, at man bliver belønnet tilstrækkeligt for en given risiko, så mener vi ikke, at hr. og fru Jensen skal løbe risikoen.\nChristian Lage, investeringsdirektør i PFA Pension.\nHan erkender, at PFA ikke har givet et afkast på niveau med Vellivs indeksfond for en gennemsnitskunde med mellem risiko og 15 år til pensionering. Men det lever han med, fordi PFA ikke bare investerer i hvad som helst, men også aktivt foretager fravalg.\nDe klassiske afkastsammenligninger kigger – som navnet antyder – nemlig kun snævert på afkastet, og ikke på det, som PFA ifølge investeringsdirektøren bruger mest tid på, nemlig det risikojusterede afkast.\n»Vi går efter at maksimere det afkast, som vi kan få for en given risiko, som vi løber. Hvis vi ikke mener, at man bliver belønnet tilstrækkeligt for en given risiko, så mener vi ikke, at hr. og fru Jensen skal løbe risikoen. Det er aktiv stillingtagen, som passive fonde ikke tager højde for. Hvis gårsdagens aktie – eksempelvis Nokia eller Kodak – fylder meget i et aktieindeks, så får du automatisk meget af det i et passivt forvaltet produkt, og vi mener ikke, at det er en fordel for kunden,« siger Christian Lage.\nHan tilføjer, at PFA godt kan anvende passive komponenter i dele af sine investeringer, men de bliver nøje udvalgt.\nEn netop offentliggjort analyse fra Konkurrencerådet viser, at pensionskundernes formue stiger med 2,5 mia. kr. årligt, hvis prisen for at administrere og forvalte danskernes pensionsformue blot falder fra 0,9 til 0,8 pct. Vellivs produkt koster 0,5 pct., og der er derfor en massiv formuegevinst at hente for pensionskunderne, hvis de dropper de aktivt forvaltede produkter, som typisk koster op mod det dobbelte.\nSå har vi noget til alle kunder. Både til dem, som vægter lave omkostninger højest, og til de kunder, som tror på, at vi på kundernes vegne kan træffe aktive investeringsbeslutninger.\nAnders Stensbøl Christiansen, investeringsdirektør i Velliv.\nDet er netop prisen, som ifølge pensionseksperten bør får flere pensionskunder til at presse deres selskab til at indføre et indeksprodukt i livscyklus-universet.\n»Du kan jo også vælge et lignende produkt i andre selskaber, men så er vi ovre i det såkaldte Unit Link-univers, hvor opsparingen ikke automatisk nedtrappes. Du kan også vælge en meget billigere indeksfond fra eksempelvis Blackrock, men heller ikke her får du nedtrapningen. Vellivs Indeksfond er derfor et godt tilbud, selvom selskabet fortsat tjener godt på det,« siger Jørgen Svendsen.\nVelliv er glad for at tilbyde kunderne indeksproduktet, selvom selskabet tjener mindre på det, og det performer bedre end selskabets aktivt forvaltede produkter.\n»Så har vi noget til alle kunder. Både til dem, som vægter lave omkostninger højest, og til de kunder, som tror på, at vi på kundernes vegne kan træffe aktive investeringsbeslutninger, som i sidste ende giver dem et højere afkast end et produkt, som ”bare” følger markedet,« siger Anders Stensbøl Christiansen, investeringsdirektør i Velliv.\n09.01.20 Velliv tjener mindre på indeksprodukt, men vil alligevel tilbyde det til kunderne


Langt fra broer og brønde | Globalnyt\n14:30 | 16.03.2017 |\nSerie om rådgivende ingeniører II:\nLangt fra broer og brønde\nI NIRAS’ enhed for ’international consulting’ (NIC) er de klassiske ingeniøropgaver med broer og brønde byttet ud med demokratifremme og styrkelse af lokal kapacitet i udviklingslandene. Globalnyt har besøgt NIC på Søtorvet til en snak om barfodsjurister, vennetjenester og verdensmål – og om, hvordan branchen tager sig ud for Danmarks hovedrådgiver i udviklingsbistand.\nRehema peger på det stykke land i Kigoma Region, der var omstridt af hendes nabo. Med assistance fra barfodsjurister har hun nu sikret sig rettighederne til jorden.\nLegal Services Facility – bragt med tilladelse.\nGerd Kieffer – Globalnyt\nSERIE: De rådgivende ingeniørvirksomheder\nNår man snakker om engagement i udviklingslande, er det oftest ngo’erne, der løber med opmærksomheden. Men flere danske rådgivende ingeniørvirksomheder har i en årrække også været aktive i den fattigste del af verden, hvor deres ekspertise, viden og ydelser har skabt lokalforankret udvikling og opbygget kapacitet.\nI en ny serie over fire kapitler kigger Globalnyt nærmere på disse virksomheder og undersøger, hvordan tre af dem hver især griber deres engagement i udviklingslandene an.\nDette er fjerde og sidste kapitel.\nDagen inden vores interview ringer Sven Vejen Hindkjær. Han vil sikre sig, at interviewet ikke skal handle om ingeniørtekniske detaljer, for som han siger: ”Vi laver faktisk næsten ikke den slags projekter i NIC.”\nDet kan virke paradoksalt.\nSven Vejen Hindkjær er nemlig landechef for NIC, der er én af 19 enheder under NIRAS – en af Skandinaviens førende rådgivende ingeniørvirksomheder. Men mens NIRAS' forretningsenheder i Danmark stadig løser mere klassiske ingeniøropgaver, har NIC, der udelukkende koncentrerer sig om virksomhedens engagement uden for EU, altså taget et andet spor.\nMedieudvikling og barfodsjurister\nHer, i lokalerne øverst i en smuk, hvid ejendom på Søtorvet med udsigt over Dronning Louises Bro og søerne, hedder kontorerne for eksempel Green Growth, Vand, Fred og stabilisering, og opgaverne ligger mere inden for kapacitetsopbygning og god regeringsførelse end inden for klassisk ingeniørarbejde.\nEt eksempel er et medieprojekt, som NIC lavede med BBC i syv østeuropæiske lande, og som fokuserede på at udvikle lokale, uafhængige medier og give dem professionel træning.\nEt andet eksempel er et kapacitetsopbyggende projekt i Tanzania, hvor målet var at styrke opbyggelsen af en retsstat og sikre borgerne juridisk retfærdighed. Her bestyrede NIC en Danida-finansieret fond, der uddannede 4000 barfodsjurister fra hele landet til at gå ind og mægle i sager, hvor den juridiske og den traditionelle lov kolliderer. Det kan for eksempel være i en situation, hvor en mand dør, og der er uklarhed om, hvem der skal arve hans jord – er det hans enke eller hans familie?\nSelvom NICs andel i Tanzania-projektet sluttede i december 2016, fortsætter fonden, for nye donorer er kommet til med flere penge.\nLige nu har NIRAS’ international consulting enhed gang i mellem 250 og 300 projekter verden over. Hvor det ofte var kutyme for 20 år siden at importere hele holdet fra Danmark, sender man i dag typisk en enkelt dansker ud, mens alle andre på projektet ansættes lokalt:\n”Det er en lykkelig udvikling, fordi det skaber arbejdspladser lokalt. Det er også et formål i sig selv at opdyrke en lokal kapacitet – ellers er det ikke bæredygtigt. Det er nok lidt af en floskel, men målet er, at vi skal gøre os selv overflødige med den udvikling, vi er blevet sat til at lave,” siger Sven Vejen Hindkær, der netop har fejret 25 års jubilæum hos NIRAS.\nHan forklarer, at der, i takt med at landene udvikler sig og oplever økonomisk vækst, vil opstå nye udfordringer og andre behov, hvor NIRAS også ville kunne spille en rolle:\n”Det er det ideelle, kan man sige. Efterhånden som den økonomiske vækst bliver etableret, vil der være nye behov, som også kræver løsninger, som vi så kan levere.”\nAllerede i 1990’erne havde NIRAS en del omsætning inden for udviklingsbranchen, og da virksomheden i 2005 opkøbte Scanagri (det tidligere Danagro) var det ifølge Sven Vejen Hindkjær et udtryk for en bevidst strategi om at investere i området.\nDen strategi har man fulgt. I dag står NIC for 30 procent af NIRAS’ samlede bruttoomsætning – det svarer til 55 millioner euro om året. Det er en pæn sjat, når man tager i betragtning, at kun 240 ud af 1400 ansatte arbejder i den internationale enhed.\nI frokoststuen på Søtorvet fylder et magnetisk verdenskort hele den ene væg. Her markerer gule magneter, hvor i verden NIRAS’ mange landekontorer ligger – 17 af dem hører under NIC og ligger for eksempel i Addis Abeba, Maputo, Nairobi, Hanoi og Yangon for bare at nævne et par stykker. Kontorerne er typisk bemandet med 1-5 ansatte, men et enkelt har helt op til 25.\n”Vi lægger meget vægt på, at vi har de lokale kontorer – for at sikre bæredygtighed er det fuldstændig afgørende, at der er en lokal forankring,” siger Sven Vejen Hindkjær.\n”Det lokale engagement er vigtigt, for det er kun de lokalt tilpassede løsninger, der overlever. Du kan ikke gå ned og tvinge noget ned over hovedet på folk; du er nødt til at putte øret til jorden og se, hvad der foregår, for ellers risikerer du at spilde kundens penge på ting, som ikke har gang på jorden.”\nSkift i finansieringen\nJohanitha Maduhu fra Mwanza region, Tanzania, er blevet trænet i menneskerettigheder og især kvinders rettigheder, og nu tager hun sig tid til at læse bogen ’Zijue Haki za Wanawake’ – på dansk ’Forstå kvinders rettigheder’.\nFor de 25-30 danske rådgivende ingeniørvirksomheder, der er aktive i udviklingslande, betyder Danida-kontrakter stadig mindre, og i dag udgør de under fem procent af virksomhedernes samlede finansielle portefølje. Det billede passer dog ikke helt på NIRAS.\nFor selvom pengesummen fra den danske udviklingsbistand ganske vist er svundet ind de seneste år, er NIRAS gennem flere år i træk kåret som den mest brugte rådgiver inden for dansk udviklingsbistand.\nSven Vejen Hindkjær erkender, at det har været et mål fra NICs side at være væsentlig for Danida, men kigger man på, hvem NIRAS’ kunder er i dag, medgiver han, at de nationale donorer fyldte mere for 20 år siden.\nI dag er EU er langt den største kontraktudbyder efterfulgt af de nordiske bistandsdonorer Danmark, Sverige og Finland, men spredningen er rimelig stor, nu hvor de multinationale banker og den private sektor også er kommet med. Og den udvikling vil fortsætte, spår Sven Vejen Hindkjær:\n”Fremadrettet kommer porteføljen til at være mere privatfinansieret. Førhen i 90’erne kørte det meget op og ned – der hyrede og fyrede man langt mere, men nu har vi en meget stabil udvikling.”\nEn gennemsigtig forretning\nI dag er en væsentlig del af NICs kontrakter med Danida baseret på rollen som fondsbestyrer.\nSiden år 2000 er fondstilgangen – som barfodsjuristerne fra Tanzania er et eksempel på – blevet mere og mere udbredt inden for udviklingsbistanden. Hvor man før gav støtte til ministerier eller sektorer, så lægger man i dag ofte pengene i en fond.\nDet fungerer på den måde, at NIC vinder et udbud, hvor de skal stå for at administrere en fond, der, alt efter hvilket område fonden er øremærket til at tage sig af, uddeler penge til lokale medier, ngo’er, landbrug eller civilsamfundsorganisationer, der så sætter projekter og initiativer i gang - ganske udenom ministerier eller andre instanser.\n”Jeg synes, det er en god og transparent måde, for der er fokus på resultater og value for money – det er jo skatteyderpenge, som skal bruges effektivt,” siger Sven Vejen Hindkjær.\nNetop transparens og business integrity er en essentiel del af NIRAS’ profil og er især vigtigt i forbindelse med fordelingen af fondsmidler. Derfor gør man meget ud af at sikre, at lokalansatte er sat nøje ind i NIRAS’ principper på disse punkter.\nNår NIC skal i gang med at sætte en fond op i for eksempel Ghana, rejser et par danskere typisk af sted for at undervise de lokale fondsbestyrere i gennemsigtighed og i, hvad der betragtes som inhabilitet, for at sikre, at nepotisme og privataftaler ikke spiller ind på, hvordan fondens penge bliver fordelt blandt ansøgerne.\n”Der vil altid være nogen, der føler sig forfordelt eller forsmået, og som vil klage. Så det er klart, vi er nødt til have en proces omkring proceduren, så vores folk ikke har noget i klemme – derfor er integriteten, compliance og gennemsigtighed supervigtig.”\nSDG’er som pejlemærke\nI flere af kontorerne på Søtorvet ligger der eksemplarer af den fodbold påtrykt FNs 17 Verdensmål (de såkaldte SDG’er, red.), som blandt andet tidligere udenrigsminister Kristian Jensen har været med til at gøre berømt i Danmark. Faktisk har alle landekontorer fået et eksemplar af den farvestrålende bold, for fremover kommer SDG’erne til at betyde meget for hele virksomheden.\nHos NIC har man lige nu to praktikanter og to fastansatte siddende til at kortlægge, hvad virksomheden allerede gør på området, hvor første skridt har været at lave en grovskitse over, hvilke verdensmål NICs forskellige projekter bidrager til.\n”Det er en bevidst satsning på, at vi skal være mere klar over, hvad vi egentlig gør i forhold til SDG’erne, for de bliver en væsentlig ting fremover,” siger Sven Vejen Hindkjær og fortsætter:\n”Det er nogle fælles mål, og hvis man ser på et firma som NIRAS, så kan vi identificere os med de samme mål både i den danske forretning og i vores forretning her i NIC.”\n"Vi skal være store"\nNIRAS adskiller sig fra de øvrige rådgivende ingeniørvirksomheder ved, at virksomheden er 77 procent fondsejet, mens den resterende fjerdedel ejes af ledere og medarbejdere i virksomheden. Men selvom det giver en vis form for uafhængighed, fordi der ikke er krav om at trække en pose penge ud, skal det stadig være en rentabel virksomhed.\nHelt konkret betyder det, at NIC hvert femte år skal øge sin produktivitet og omsætning med 100 procent, hvis de skal være konkurrencedygtige:\n”Vi konkurrerer med andre store virksomheder, og hvis vi bliver for dyre, bliver vi ikke valgt – det er meget simpelt. Omsætningen stiger hele tiden, men du er nødt til at forbedre produktiviteten, ellers kan det ikke løbe rundt, så man skal være på tæerne hele tiden. Man kan sige, at det, som ngo’erne nu bliver udsat for, det har vi været udsat for i mange år,” forklarer Sven Vejen Hindkjær med henvisning til de seneste års nedskæringer af udviklingsbistanden, som har sat de danske ngo’er under finansielt pres.\nFor nylig bød NIRAS på det samme projekt som en indisk virksomhed, der tilbød at løse opgaven for halvdelen af, hvad NIRAS kunne løse opgaven for. Inderne vandt. Men det har Sven Vejen Hindkjær det fint med, for han ønsker ikke at gå på kompromis med kvaliteten:\n”Kvalitet koster penge. Vi skal være billige, og vi skal køre vores forretning med færrest mulige omkostninger, men vi skal også betale det, det koster,” som han siger.\nAt betale for kvalitet er der dog mange kunder, der er klar til. NIRAS vinder oftest de udbud, som NIC-enheden byder på, og her spiller virksomhedens størrelse en afgørende rolle for deres konkurrencedygtighed:\n”For overhovedet at gøre os gældende, skal vi være store; det er vores styrke. Der stilles stadig større krav til os, og hvis vi bare sad 35 mennesker i Danmark, så havde vi ikke de store chancer, men når vi sidder med 23 kontorer og 240 kollegaer, og det fungerer som en enhed, så er vi store og har en god chance.”\nUden Afrika, ingen COWI\nEn del af deres DNA


Afgørelser - Reg. nr.: Fredningen vedrører: Skovsgaard Gods. Domme. Naturklagenævnet. Overfredningsnævnet. Fredningsnævnet - PDF\nAfgørelser - Reg. nr.: Fredningen vedrører: Skovsgaard Gods. Domme. Naturklagenævnet. Overfredningsnævnet. Fredningsnævnet\nDownload "Afgørelser - Reg. nr.: Fredningen vedrører: Skovsgaard Gods. Domme. Naturklagenævnet. Overfredningsnævnet. Fredningsnævnet"\n1 e e Afgørelser - Reg. nr.: Fredningen vedrører: Skovsgaard Gods Domme Taksations komm iss io nen Naturklagenævnet Overfredningsnævnet e Fredningsnævnet Kendelser Deklarationer e\n3 '1 FREDNINGSNÆVNET FOR FYNS AMT Toftevej 31, 5610 Assens Tlf Telefax Revision af fredningen af Skovsgaard Gods Sydlangeland kommune, Fyns Amt Fredningsnævnets afgørelse af 31. august 2006\n4 Side 2/11 Begæringen om fredning Den 16. marts 2004 bekendtgjorde fredningsnævnet i medfør af naturbeskyttelseslovens 37, stk. l, at Danmarks Naturfredningsforening har rej st fredningssag for Skovsgaard Gods, Sydlangeland kommune, om revision af den eksisterende fredning. Fredningsarealet Fredningsforslaget udgør ca. 386 ha. omfatter følgende matr. nr.: l-a Skovsgaard Hgd., Humble l-b, l-c og l-d smst. 2-b Hennetved by, Lindeise 2-c, 3-a, 3-b, 3-c, 3-e, 7-f, 8-d, 8-e, 9-a, 9-d, lo-b, 23-a, 31-b, 32, 34, 35, 36, 38-a, 39-d, 39- e, 45-a, 78-a, 8-b, 33, 39-f, 2-a, 7-g, 22, lo-a, 40-a og umatrikuleret areal smst. Skovsgaard Gods ejedes tidligere af Ellen Fuglede. Da Ellen Fuglede ikke havde nogen livsarvinger, bekymrede hun sig om ejendommens fremtid. Tankerne gik på, hvordan Skovsgaards landskabelige værdier kunne bevares efter hendes tid. Ellen Fuglede besluttede, at ejendommen efter samråd med Danmarks Naturfredningsforening skulle fredes, og ejendommen b.lev fredet ved fredningsnævnets kendelse af 10. september I 1974 testamenterede Ellen Fuglede Skovsgaard Hovedgård med tilhørende skove, bøndergårde og huse til Danmarks Naturfond på en række betingelser, som blev tinglyst på ejendommen i 1980, og bestyrelsen for "Skovsgaard Fond" er tillagt påtaleret. Efterhånden som årene er gået, er det blevet stadig mere klart, at fredningsdeklarationen fra 1973 ikke opfylder tidens krav til en fredning. Først og fremmest mangler fredningen formålsbestemmelser, hvilket har vanskeliggjort en fortolkning af fredningsbestemmelserne i de forløbne år. Derudover mangler fredningen bestemmelser om naturpleje og naturgenopretning, som i en lang række år er indgået som en naturlig bestanddel i alle fredninger. Igennem årene har fredningsnævnet adskillige gange taget stilling til ansøgninger fra Danmarks Naturfond vedrørende ændringer på Skovsgaard. Nærværende fredningsforslag er fremsat af Danmarks Naturfredningsforening med tilslutning af Danmarks Naturfond som ejer afskovsgaard Gods og fremsat uden krav på erstatning. Forslaget er udarbejdet af Danmarks Naturfredningsforening efter drøftelser med Danmarks Naturfonds bestyrelse, Skovsgaards Fond, Danmarks Naturfredningsforenings lokalkomite, Danmarks Naturfredningsforenings Samråd for Fyn, Fyns Amts, Skov- og Naturstyrelsen, Fyns Statsskovdistrikt, Danmarks Naturfredningsforenings Naturfaglige Udvalg, Danmarks Naturfredningsforenings Forretningsudvalg og administrator Lars Johansen samt skovrider Henrik Staun og naturvejleder Marianne Krag Petersen. Det bemærkes, at Henrik Staun i sin tid var med til at lave testamentet, og Staun har udtalt, at han er sikker Då. at de nye bestemmelser vil være ioverensstemmelse med Ellen Fugle-\n5 Side 3/11 Beskrivelse af fredningsområdet Landskabsbeskriveise Med sit ejendommelige, knoppede overfladerelief indtager Langeland en særstilling inden for det sydfynske område. Øens lave morænelandskab er oversået med 700 små og store, afrundede enkeltbakker, i almindelighed med en højde på indtil 30 meter; men også enkelte, der er lidt højere, deriblandt Skovleb;erg (45,7 meter), Egebjerg (39 meter), Skinderløkke 40,5 meter), Stavsbjerg (30 meter). 2 af disse, Egebjerg og Stavsbjerg, er beliggende i Hennetved Haver, som tilhører Skovsgaard. I alt ligger der 9 af disse på ejendommen. Disse hat- eller bryst formede bakker består af moræne- og smeltevandsaflejringer, der af istryk fra øst-sydøst er presset op i en skrå stilling. Bakkerne synes undertiden at ligge i flere, indbyrdes parallelle rækker, såkaldte israndstrøg. Den frugtbare jord, bortset fra Påø, har fra gammel tid været intensivt udnyttet, og nogle få smukke landbrugsejendomme ligger spredt på ejendommen. Det kuperede landskab og de separate småskove med hovedsagelig bøgeskov tilfører Skovsgaard stor landskabelig. ynde. En smal fjordarm har tidligere strakt sig ind fra Langelandsbæltet over de lavtliggende Påø Enge og Påø Bæk og omkring Påø, som dengang virkelig var en ø. En smal, offentlig vej fra Hennetved mod øst, Kågårdsvej, åbner mulighed for oplevelse af et genoprettet vådområde, Rebjerg Sø, og en kilometer lang kysts samspil med et frodigt landbrugs land. Skovsgaard omfatter 387 ha, der fordeler sig med 95 ha skov, der er fredskov og fordelt på 7 større og mindre skove, med 242 ha landbrug fordelt på 3 ejendomme, der samdrives, med 38 ha enge, med Hennetved Mose på 13 ha, heraf er 9 ha under tilgroning som urørt skov, med Skosvsgaards Mølle (Møllegården er bygnings fredet) på 5 ha og endelig med have- og parkarealer på i alt 5 ha. Skoven Hennetved Have på ca. 45 ha ligger for sig selv sydøst for Lindelse, mens resten af området er velarronderet og grænser på en strækning af 1,2 km ud mod Langelandsbæltet. Skovsgaards historie De ældste, historiske oplysninger om Skovsgaard stammer fra 1457, hvor det oplyses, at ejendommen ejedes af Peder Modescal. Ejendommen har op gennem århundrederne været ejet bl.a. af familierne Pors og Abildgaard. Thyra Fuglede arvede Skovsgaard i Ved hendes død i 1951 overtog hendes datter Ellen Fuglede ejendommen. I 1974 testamenterede hun Skovsgaard til Danmarks Naturfond. Ved hendes død i 1979 arvede Danmarks Naturfond ejendommen og overtog den pr. 31. december Hovedbygningen ligger på en holm omgivet af grave. Den er opført i 1889 i røde mursten i tidlig renæssancestil. Den gamle hovedbygning, der blev nedrevet i , var en firelænget hindin2:sværksbvqi1ine:fra 1600-tallet. Før den tid har der ligget en ældre bygning i\n6 Side 4/11 Natur- og kulturformidling Et centralt element i den strategi, som Danmarks Naturfond har lagt for Skovsgaards fremtid, har været, at der skulle ske en formidling af stedets naturhistorie og kulturhistorie. Tanken er at give de besøgende en større viden om økologi og sammenhæng mellem landskabsbenyttelsen i fortid og nutid og dermed en forståelse for disse emners betydning i dagens og morgendagens Danmark. Derfor skal fredningen sikre muligheden for, at natur- og kulturformidling Denne formidling kan ske indenfor fredningen. kan finde sted. I princippet bør det ske indenfor de eksisterende bygningsrammer, men det bør også ske med nænsomhed i naturen, f.eks. i forbindelse med anlæg af fugletårne, naturstier, opsætning af informationsmaterialer, naturgenopretning m. v. At Danmarks Naturfonds ønsker om formidling af natur og kultur også har en konkret form, ses ved, at Langelands Museum har indrettet et vognmuseum og et skovbrugsmuseum i Skovsgaards udlænger. I Skovsgaards hovedbygning har museet indrettet landets eneste tyendemuseum. Desuden er en naturvejleder tilknyttet Skovsgaard.. Den planmæssige baggrund for fredningsforslaget Regionplan for Fyns Amt I regionplanens afsnit om naturbeskyttelse angiver amtet en række overordnede målsætninger på naturområdet: at fastholde og styrke naturindholdet i regionen, at sikre og forbedre levevilkårene for vilde dyr og planter, at sikre den genetiske arv for fremtiden, at tage hensyn til befolkningens muligheder for alsidige naturoplevelser nu og i fremtiden, at tage hensyn til turismen og de rekreative muligheder. Realiseringen af målsætningerne tager udgangspunktet i udpegning af landskabelige interesseområder, således som det fremgår af hovedkort 3 og 4 til Regionplan Skovsgaard Gods er beliggende i landzone. Fredningsforslaget er i klar overensstemmelse med disse mål og udpegninger og medfører ingen uoverensstemmelser med regionplanlægningen Kommuneplan for Sydlangeland kommune\n7 Side 5/11 Der er ingen uoverensstemmelser med dette fredningsforslag. Fredningsnævnet har afholdt offentligt møde og besigtigelse på Skovsgaard. På mødet var sagsrejseren repræsenteret, ligesom Skovsgaards Fond, Fyns Amt, Danmarks Naturfredningsforenings lokalkomite, Danmarks Naturfond og DOF-Fyn. Alle myndigheder og foreninger gav på mødet udtryk for, at fredningsforslaget var godt, og at det var en god ide, at fredningen blev moderniseret. overordnet En enkelt privatperson gav udtryk for, at det vil være urimeligt at ændre på fredningen, idet han ikke mente, det ville være i frøken Fugledes ånd. Sagen har herefter været udsat på drøftelse af ændringer af enkelte af fredningsbestemmelserne i overensstemmelse med det, der blev drøftet på mødet. Danmarks Naturfredningsforening har herefter fremsat forslag til ændring af bestemmelserne, hvilke ændringer er blevet tiltrådt af Fyns Amt. Fredningsnævnets bemærkninger Fredningsnævnet tiltræder, at det har været nødvendigt og en god ide at modernisere fredningsbestemmelserne vedrørende Skovsgaard Gods. Det har bl.a. været nødvendigt med formålsbestemmelser og endvidere tilføjelse af bestemmelser vedrørende naturpleje. Fredningsnævnet tiltræder derfor, at Skovsgaard Gods efter anmodning fra Danmarks Naturfredningsforening og med tiltrædelse af ejeren som frivillig fredning fortsat skal været fredet, men således, at fredningsbestemmelserne ændres, således at der på ejendommen, der udgør følgende matr. nr.: l-a Skovsgaard Hgd., Humble l-b, l-c og l-d smst. 2-b Hennetved by, LindeIse 2-c, 3-a, 3-b, 3-c, 3-e, 7-f, S-d, 8-e, 9-a, 9-d, lo-b, 23-a, 31-b, 32, 34, 35, 36, 38-a, 39-d, 39- e, 45-a, 78-a, S-b, 33, 39-f, 2-a, 7-g, 22, lo-a, 40-a og umatrikuleret areal smst., fastsættes følgende: Fredningsbestemmelser 1 Fredningens formål Fredningen har til formål:\n8 Side 6/11 ~kytte det naturlige dyre- og planteliv og deres levesteder, at foretage naturgenopretning, at sikre, regulere og forbedre offentlighedens adgangs- og opholdsmuligheder udover hvad den generelle lovgivning giver regler for. Dette skal ske i respekt for naturværdierne, at skabe mulighed for formidling af natur- og kulturhistoriske værdier. Det gælder bl.a. det økologiske landbrug og det naturnære skovbrug og herregårdslandskabets kvaliteter. 2 Terrænændringer Der må ikke foretages terrænændringer. Der må således ikke ske udnyttelse af forekomster i jorden, eller foretages opfyldning, planering eller afgravning afterrænet. Sten- og jorddiger - uanset størrelse - og levende hegn må ikke fjernes eller beskadiges og skal vedligeholdes. Der må ikke ske ændringer i tilstanden af moser, søer, vandhuller og vandløb, som har negativ indflydelse -- på det naturlige dyre- og planteliv, jf. kortbilag l og 2 over naturbeskyttelseslovens 3 og 4. Der må ikke ske kystsikring. Forbuddet mod terrænændringer gælder ikke for: Genoprettelse af naturlig vandstand, frilæggelse af vandløb eller andre foranstaltninger, der tjener til at styrke fredningens formål, herunder som led i et eventuelt naturgenopretningsprojekt, og videnskabelige, herunder arkæologiske undersøgelser. 3 Bebyggelse m.v. Der må ikke opføres ny bebyggelse, herunder medhjælper- og aftægtsboliger, skure, boder, jagthytter, transformatorstationer eller lignende. cafeteriaer, I eksisterende bygninger må der indrettes natur- og kulturformidling og servicefaciliteter til de besøgende. dambrug, grisefarme, stutterier, ridehaller eller lig- Der må ikke nyopføres pelsdyrfarme, nende. Fredningen er ikke til hinder for, at der med fredningsnævnets godkendelse af størrelse, udformning og placering kan opføres de for landbrugsdriften erhvervsmæssigt nødvendige bygninger.\n9 Side 7/11 Fredningen er heller ikke til hinder for opstilling af nødvendige, mindre læskure til kreaturer, heste, får, geder og grise m.v. Dog kræves fredningsnævnets godkendelse afudfonnning, herunder materiale- og farvevalg, samt størrelse og placering. Når brugen af disse anlæg ophører, skal de fjernes. 4 Konstruktioner og anlæg m.v. Der må ikke etableres andre faste anlæg og konstruktioner. Eksempelvis må der ikke anbringes usædvanlige hegn, tårne, vindmøller, tankanlæg, læsseramper eller master, herunder master for luftledninger, og der må ikke føres luftledninger over arealerne. Der må ikke etableres lysanlæg, bortset fra sædvanlig nedadrettet belysning i tilknytning til beboelsesog driftsbygninger. Fugletårne og andre anlæg til n~turformidling kan opsættes med fredningsnævnets godkendelse. Der må ikke anlægges campingpladser, sportsanlæg, herunder golfbaner, skydebaner, motorbaner eller landingsbaner for fly og helikoptere. Der må heller ikke etableres oplags- og lossepladser. Affald må ikke henkastes, ligesom der ikke må hensætte s udrangerede brugsredskaber, bilvrag og lignende i landskabet.. Der må ikke etableres opdræt af fjerkræ eller anlægges drivhus gartnerier, koloni- og nyttehaver, jf. dog 5 C. Der må ikke anbringes campingvogne, telte eller lignende. Dog skal det være tilladt for korte perioder at opstille'skurvogne/campingvogne til brug for skovarbejdere eller folk med et midlertidigt feltarbejde på ejendommen. I særlige tilfælde er teltslagning tilladt i begrænset omfang, max. 8 telte i forbindelse med bygningerne og ved særlige arrangementer. Primitive lejrpladser kan indrettes inklusive shelters, men kun med fredningsnævnets tilladelse. Fredningen er ikke til hinder for opstilling af sædvanlige landbrugshegn til kreaturer, heste, får, geder og grise, men hegningen må ikke begrænse offentlighedens adgang, som fastsat i 10. Eventuelle træhegn skal, såfremt de males, holdes i mørke jordfarver. 5 Arealernes anvendelse A. Landbrugsarealerne Landbrugsarealeme skal drives efter økologiske principper i henhold til regler, der til enhver tid er gældende for økologiske jordbrug i Danmark. Landbrugsarealer kan afgræsses ~gge uden dyrkning med fri vegetationsdynamik. Engene skal bevares som vedvarende græsningsarealer med udledning af vand uden pump-\n10 for at gavne ynglende vandfugle. Side 8/11 Træ- og hegnspleje. Udenfor de skovbevoksede områder skal alleer, frie trægrupper, fritstående træer, havetræer og alle levende hegn stedse bevares og værnes. Relevant pleje skal løbende foretages. Efter udgåede eller fældede træer kan der genplantes. Fældning af træer og hegn, som ikke er led i normal pleje, kræver tilladelse fra fredningsnævnet. I det åbne landskab må der, i det omfang det harmonerer med fredningens formål, etableres læhegn. Huller i eksisterende levende hegn må udfyldes ved nyplantning, og i særlige tilfælde kan der med fredningsnævnets tilladelse etableres beplantning eller naturforyngelse med hjemmehørende træer og buske. Overdrevsarealer må ikke omlægges eller tilplantes. B. Skovene Skovsgaard Skovdistrikt omfatter 93 ha. Det består af Hennetved Haver 47,4 ha, Konabbe Skov 29,3 ha og,diverse småskove 16 ha. Mål: Der skal praktiseres en bæredygtig, naturnær skovdrift - herunder med gamle driftsformer og urørt skov, der opretholder eller genopretter en gunstig bevaringstilstand for skovenes naturtyper og deres vilde flora og fauna, således at naturværdierne sikres bedst muligt i varierede og afvekslende skove. friluftsliv og indgå som en værdifuld del af eg- Skovene skal tillige tilgodese befolkningens nens landskab.. Midler: For at tilgodese en gunstig bevaringsstatus for skovenes dyre- og plantearter og deres levesteder skal der til stadighed være ca. 20% af skovarealet udlagt til særlige driftsformer. De øvrige løvtræsbevoksninger overholde,s i højere omdrift end sædvanligt i dansk skovdyrkningspraksis, og de forynges så vidt muligt naturligt med eller uden j ordbearbejning i en glidende overgang over år. Renafdrifter anvendes kun undtagelsesvis, f.eks. i tilfælde aftræarts- og proveniensskifte, ved overgang tillystræart eller fra nåletræ til løvtræ. For at bevare skovstrukturens stabilitet og en høj biodiversitet opretholdes ydre skovbryn i en bredde af mindst 20 meter som vedvarende løvskov.. Træruiner, udgåede eller døende løvtræer bør om muligt overlades til naturligt henfald. For at fremme forekomst af dødt ved fjernes nedfaldent ved ikke i skovbunden - bortset fra\n11 Side 9/11 Unge og gamle solitærtræer frihugges og værnes, således at der på langt sigt vil stå markante enkelttræer på iøjnefaldende steder. Udtynding kan gennemføres i yngre og mellemaldrende bevoksninger, hvorved træernes evne til at blive gamle bevoksninger fremmes. Ved plantning anvendes træer af dansk herkomst og gerne af dansk oprindelse. Gamle egebevoksninger - med en diameter i brysthøjde på mere end 40 cm - fældes ikke, og skadelig opvækst fjernes. Hasselunderskov stævnes med passende mellemrum. Ær (ahorn) accepteres, men søges reduceret i udbredelse. Der anlægges ikke bevoksninger af ær. Nåletræernes andel i skovarealet reduceres, og løvskovsarealer kan ikke konverteres til nåletræ. Nyplantninger i løvtræ kan anlægges og vedligeholdes. Selvforyngelse og især naturforyngelse tilstræbes. Kemikalier, bortset fra afværgernidler til påsmøring mod musebid, anvendes ikke. Ved træartsvalg tages hensyn til områdets naturlige fugtighedsforhold, således at eventuelle grøfter kan sløjfes. Der tilstræbes så naturlige vandstandsforhold som muligt. Grøftvedligeholdelse i bevoksningeme reduceres og bør med tiden ophøre, og grøfterne kan tilkastes. For nuværende bøgebevoksninger gælder, at grøfter opretholdes i det omfang, det er nødvendigt for deres fortsatte vækst og sundhed. Ledegrøfter kan oprenses. Naturlige vandhuller oprenses ikke, dog kan det ske, hvis værdifulde pollenserier ikke ødelægges. Fredningen skal ikke være til hinder for yderligere tiltag i skovene, der er i overensstemmelse med fredningens formål og som understøtter og forbedrer biodiversiteten i området. C. Have- parkarealer Som en naturlig del af den natur- og kulturfonnidling, der i dag finder sted på Skovsgaard, er frednin"gen ikke til hinder for, at der med fredningsnævnets godkendelse kan etableres et videns- og oplevelsescenter om frugt og bær, "Den Fynske Frugthave", på Skovsgaard. Der kan på marken "Agerløkke" syd og øst for bygningsmassen etableres oplevelses- og formidlingsområder bestående af plantninger med frugttræer og bærbuske omkranset af græsarealer. I forbindelse med landbrugsbygningerne kan der etableres væksthus og orangeri. D. Salg Ingen del af de fredede arealer må frasælges. 6 Vandet i landskabet\n12 Side 10/11 ne. Fredningen skal i~e være til hinder for at lukke flere dræn og grøfter på arealer, der henligger som halvkultur med plejebehov og naturarealer uden plejebehov, således at der genskabes en naturlig hydrologi. 7 Vandløb og søer Grødeskæring begrænses i Påøbækken og i de tilstødende vandløb. Kravet til vandløbenes kvalitet som levested for flora og fauna prioriteres over kravet til vandløbets vandafledende effekt. Den regulerede Påøbæk med tilstødende vandløb kan restaureres med skabelse af slyngninger. Alle naturlige og opdæmmede søer og gravede damme og vandhuller - uanset størrelse - opretholdes og plejes. Damme og vandhuller kan oprenses som led i plejen, hvis de er gravede eller på anden måde kunstigt frembragte. 8 Jagt og fiskeri Al udsætning og fodring af jagtbart vildt er ikke tilladt. Jagten skal drives på en måde, som er tilpasset områdets bæreevne og under stadig hensyntagen til de enkelte arters bestandsudvikling. Når gældende jagtlejekontrakt ræv samt fasan. er udløbet, reduceres jagten til kun at omfatte råvildt, dåvildt, Fiskeri med ruse og garn på Skovsgaards arealer er ikke tilladt. ( Offentligheden 9 Offentlighedens adgang og ophold har ret til at færdes og opholde sig i fredningsområdet efter samme regler, som gælder for Miljøministeriets, Skov- og Naturstyrelsens arealer.. 10 Naturpleje og naturgenopretning Fyns Amt har som plejemyndighed ret til- efter forudgående drøftelse med Danmarks Naturfond og Danmarks Naturfredningsforening - at udføre naturpleje på arealerne til opfyldelse af fredningens formål. Fredningen er ikke til hinder for, at der med ejers samtykke og med fredningsnævnets godkendelse gennemføres naturgenopretningsprojekter til opfyldelse af fredningens formål,\n13 Side 11/11 af stedets omfattende kultur-,ognaturværdier, således at videnskabelige, landskabelige og rekreative hensyn kan tilgodeses i vidt omfang i fremtiden. 11 Bonusvirkning \_ Ovenstående fredningsbestemmelser træder i stedet for tilladelser efter naturbeskyttelseslotns 3 og 15-19,jf. naturbeskyttelseslovens 38, stk Dispensation Fredningsnævnete kan meddele dispensation fra fredningsbestemmelserne, når det ansøgte ikke er i strid med fredningens formål, jf. naturbeskyttelseslovens 50, stk. l. 13 Ophævelse af den tidligere fredning Kendelse om fredning af Skovsgaard af 10. september 1973, der er afsagt af Fredningsnævnet for Fyns Amts sydlige Fredningskreds, ophæves. Fredningen er frivillig, og ejeren har udtalt, at fredningen fortsat skal være gældende uden erstatning. Afgørelsen tinglyses ved fredningsnævnets foranstaltning, jf. naturbeskyttelseslovens 40, stk. 3. Tinglysningsgebyret udredes som fredningsudgift. og lokale aviser, jf. naturbeskyttelseslo- Nærværende afgørelse bekendtgøres i Statstidende vens 40, stk. 2. Fredningsnævnets afgørelse afbåde fredningens indhold og erstatningen kan i medfør afnaturbeskyttelseslovens 43, stk. 1, indbringes for Naturklagenævnet aflodsejeren og de i naturbeskyttelseslovens 43, stk. 2, nævnte klageberettigede. Klagen indgives i medfør afnaturbeskyttelseslovens 43, stk. 4, skriftligt til Naturklagenævnet, Frederiksborggade 15, 1360 København K. Klagefristen er 4 uger fra den dag, afgørelsen er meddelt den klageberettigede. l.raunholt ~ Torbe Igensen ~~ 1 ~~fl.d-~ ~;~~ Balie Ni~i;~n.-\n17 l FREDNINGSNÆVNET FOR FYNS AMT Toftevej 31, 5610 Assens TIL Telefax Danmarks Naturfond Skovsgaard Gods Kågårdsvej Rudkøbing Dato: 27. december 2006 Journal nr.: Frs. 16/205 Ved brev af 22. marts 2005 har Naturfonden ansøgt om dispensation fra fredningen af Skovsgaard Gods i forbindelse med ombygningen af den tidligere mejeribygning til tesøgscenter og naturformidling. Det fremgår af sagen, at bygningen skal have funktion som samlingssted og udgangspur1<.-tfor de aktiviteter, som finde t' sted på Skovsgaard. I arl::.øgningen er i øvrigt oplyst: På førstesall mejeribygnmgen etableres sovesal og badefaciliteter for grupper, især sbleklassr.:r som opholder SIg flere dage ~å Skovsgaard og brugere hsilitete-me, her- UIld-e ' "Elkovsgaard Naturværksted". Ved ndreming af sovesal er der fra brandmyti' di~11e,-l.cmekrav om etab;ering af brandtrappe. Den tænkes etableret l nordgavlen "'.:llr~ en jernpl?tforr.:1 på ca. 10 m 2 med nt'jgang VIatrappe mod ØSt. På vestsl,j,~n 8fbygningen i stueplan skal der etableres en ttitasse, som fia hygningen får forbmdelse til cafe og entrecenter. Terrassen bliver den udvendige del af cafe-området, da en stor del af det mdvendige rum VIIblive brugt til ophold s- og mødelokale for overnattende grupper. Fra terrassen bliver der forbmdelse til vandkikkert-arrangementet i den nærliggende "Hestedarnmen". Hele terrassen bliver opbygget i træ. Arealet er på 3,5 x 14 m, l alt 49 m 2. Der etableres rækværk omkring hele ter-rassen. Ud for gavlen mod syd og ved mdgangen til bygnmgen er to lindetræer, træerne er nu nået en størrelse som gør, at de skygger for taget afbygnmgen og derved skaber fugtproblemer l tagkonstruktionen. Det er ønsket at styne træerne til niveau med tagrenderne og derved bevarer træerne som stynede linde. " Fredningsnævnet har indhentet en udtalelse fra Sydlangeland kommune, der i brev af 17. maj 2005 har udtalt: " Der søges om dispensation til følgende arbejder: Etablering af en brandtrappe placeret på bygningens nordgavl med forbindelse til en sovesal på l.ste sal.\n18 ~l,a Side 2/2 Etablering af en træterrasse på 49 m 2 på vestsiden af bygningen Styning af to lindetræer ud for bygningens sydgavl. Kommunens udvalg for teknik og miljø har på sit møde den behandlet sagen og har intet at anføre til det søgte dispensationer. Fredningsnævnets bemærkninger: meddeler herved tilladelse til det ansøgte, der ikke ses at stride mod fred- Fredningsnævnet ningens formål. Fredningsnævnets afgørelse, der er enstemmig, er truffet i medfør af naturbeskyttelseslovens 50, stk. 1. Nævnets afgørelse kan i medfør af naturbeskyttelseslovens 78, stk. 3, indbringes for Naturklagenævnet af de i samme lovs 86 nævnte klageberettigede. Klagen indgives skriftligt til fredningsnævnet, der videresender klagen til Naturklagenævnet, jf. naturbeskyttelseslovens 87, stk. 2. Klagefristen er 4 uger fra den dag, afgørelsen er meddelt den klageberettigede. Tilladelsen må ikke udnyttes, før ovennævllte frist er udløbet. Tilladelsen bortfalder, såfremt den ikke er udnyttet indel1 3 år efte.~j den er meddelt.\n19 Fredningsnævnet for Fyn Albanigade 28, 5000 Odense C Tlf Telefax Odense, den 29. maj 2007 Journal nr.: Frs. 89/2006 Danmarks Naturfond Skovsgaard Gods Kågårdsvej Rudkøbing Ved brev af25. oktober 2004 har Danmarks Naturfond ved Lars L. Johansen fremsendt et brev til Fyns Amt, hvorefter Danmarks Naturfond søger om dispensation til opstilling af 4 informationsplancher, som oplyser de besøgende på Skovsgaard Gods om de oplevelser, de kan fa. i naturen på Skovsgaard. Det oplyses i brevet, at plancherne, hvoraf der er medsendt billeder, allerede er opført. Fyns Amt har den 13. december 2006 fremsendt dispensationsansøgningen til fredningsnævnet for Fyns Amt med henblik med meddelelse af dispensation. Fyns Amt anbefaler, at fredningsnævnet godkender de 4 informationsplancher. Langeland kommune har ingen indvendinger imod, at de 4 plancher godkendes af fredningsnævnet. Fyns Statsskovdistrikt og Danmarks Naturfredningsforening har ikke udtalt sig. Skovsgaard Gods er omfattet af fredningsnævnets afgørelse af 31. august I formålsbestemmelsen hedder det bl.a., at fredningen skal skabe mulighed for formidling af naturog kulturhistoriske værdier. Der er et generelt forbud mod etablering af faste anlæg og konstruktioner, men det er anført i 4, at "fugletårne og andre anlæg til naturformidling kan opsættes med fredningsnævnets godkendelse." Fredningsnævnets bemærkninger: Under henvisning til plancherne s størrelse og udseende og da formålet med opsætningen er at formidle naturoplevelser, finder et enigt fredningsnævnet, at opsætningen ikke er i strid med fredningens formål, hvorfor dispensation meddeles, således at det tillades Danmarks Naturfond at opstille 4 informationsplancher af en størrelse på ca. 80 x 100 cm. Fredningsnævnets afgørelse er truffet i medfør af naturbeskytlelseslovens 50, stk. 1.\n20 '1 Side 2/2 Nævnets afgørelse kan i medfør af naturbeskyttelseslovens 78, stk. 3, indbringes for Naturklagenævnet af de i samme lovs 86 nævnte klageberettigede. Klagen indgives skriftligt til fredningsnævnet, der videresender klagen til Naturklagenævnet, jf. naturbeskyttelseslovens 87, stk. 2. Klagefristen er 4 uger fra den dag, afgørelsen er meddelt den klageberettigede. Tilladelsen må ikke udnyttes, før ovennævnte frist er udløbet. Tilladelsen bortfalder, såfremt den ikke e


I've never been better - Kapitel 6 - Movellas\nClaire har styr på livet. Hun er lige startet på universitet efter at have gået ud af High School med topkarakterer. Hun har aldrig været til besvær. Altid lavet sine lektier og afleveringer.\nHun ved, hvad der er rigtig og forkert. Hendes far har høje forventninger til hende og hendes liv - det har hun også. Hun er hårdtarbejdende og ved hvad hun vil. Fremtiden står klar foran hende! - lige indtil hun møder Harry Styles.\nDer gik nogle sekunder, inden han sagde noget igen.\nJeg pillede usikkert ved en tot af mit hår.\n”Hej far.” Mumlede jeg. Jeg vidste godt, hvorfor han ringede. Ikke nok med at flere tusinde skrev til mig hele tiden, så var der også blevet lavet diverse sladderartikler omkring Harry og hans nye kæreste. Og nu hvor de gættede sig til det var mig, brugte de mine billeder til artiklerne, så folk kunne se Harrys nye kæreste. Det var også der, hvor jeg fortrød, mine gamle selfies stadig havde ligget på min instagramprofil, så de også kunne bruge dem. Jeg havde så slettet dem nu – men de gik meget op i, at det ikke var en kendt model, han nu datede.\n”Hvordan går universitet? Er det hårdt?” Spurgte min far. Så han ville gå denne vej..\n”Det går fint. Jeg synes selv, jeg lige har tid nok.” Jeg kiggede ud af vinduet.\n”Tid nok? Ja, det må du jo have, siden du render rundt med en eller anden kendt fyr!” Snerrede han. Der kom den.\n”Far, det er ikke noget. Helt seriøst, vi var bare ude og spise. Jeg var alligevel færdig med at læse.” Løgn, men det kunne han vel ikke høre over mobilen.\n”Du har slet ikke tid til den slags! Jeg betaler i dyre domme for at du går der, så har du godt nok også at gøre dig umage.!”\nJeg vidste godt, at slaget var tabt på forhånd. Jeg kendte min far. Der var ingen grund til at diskutere alligevel. Det var bare spild af tid.\n”Jeg gør mig også umage…” Mumlede jeg forsigtigt og sukkede lavt. Det kunne vel også være irrelevant nu? Harry og resten af One Direction var alligevel på tourné igen og ville ikke komme hjem igen før jul, som var om tre måneder. Ikke fordi jeg skulle fortælle min far det.\n”Far, jeg har styr på det. Virkelig. Vi ses alligevel ikke mere.” En halv løgn. Jeg så jo teknisk set ikke Harry. Jeg kunne kun skrive og ringe med ham.\nDer var en længere pause, hvor min far ikke sagde noget. Han vidste vel ikke, hvad han skulle sige. Så kom der et suk fra ham.\n”Jeg håber, det er sandheden, Claire.” Så lagde han på.\nIrriteret kastede jeg min mobil hen på min hovedpude.\nSom månederne gik blev jeg mere og mere stresset. Flere timer, mere læsning, venner og Harry skulle alt sammen passes ind. Og der kom åbenbart færre og færre timer i døgnet. Jeg stod op klokken 6, læste lektier til morgenmaden, læste på vej til skole. Læste imellem pauserne og læste derhjemme, hvorefter enten Eleanor og også Caleb regnede med, jeg ville spise aftensmad med dem. Caleb spiste for det meste med, når han ikke var sammen med sin kæreste. Udover det skulle telefonopringningerne til Harry også koordineres. Selvom vi ikke var ’kærester’ så savnede jeg ham. Han gjorde et eller andet ved mig. Med ham mistede jeg den der forsigtighed, som jeg altid havde på mig. Jeg var ikke helt lige så bundet til ’det rigtige’ når jeg var sammen med ham. Når jeg vidste, jeg skulle snakke med ham, så røg alt andet for en gangs skyld i 2. Række. Især læsningen. Jeg tællede bare ned til den dag, de kom hjem.\nJeg kiggede op fra bogen, da min mobil ringede. Harry ringede på facetime. Jeg lukkede bogen i og smed den hen i den anden ende af sengen. Jeg accepterede opkaldet og smilede, da jeg så ham.\n”Hey Claire,” Han havde et stort smil om læberne og hans hår var svedigt. Så var de nok lige blevet færdige med koncerten.\n”Hej,” svarede jeg og kørte en hånd igennem mit hår.\n”Læser du?” spurgte han.\nJeg nikkede og sukkede dybt.\n”Jeg tæller bare ned til ferien, så vil der ikke være ligeså meget læsning.” Svarede jeg. Ikke kun derfor, det var også der, Harry ville være hjemme.\n”Og vel fordi jeg kommer hjem, ikke?” Spurgte han.\n”Selvfølgelig.” Også selvom jeg jo ikke kunne hente ham i lufthavnen, ligesom med Eleanor kunne med Louis. Jeg ville gerne, men det gik bare ikke. Der var kommet en smule ro på hele bølgen af artikler om Harry og mig, da vi ikke var blevet set sammen siden da. Så de fleste mente, jeg bare havde været et One Night Stand. Ironisk nok når vi slet ikke havde haft sex endnu, men lad dem bare tro det.\n”For resten, når vi kommer hjem så tager vi alle ud og spiser. Vil du med?”\n”Altså, bare jer?”\n”Nej, Louis og Eleanor, Zayn og Perrie, Liam og Sophie, Niall og Kathrine og dig og mig.” Harry kørte en hånd igennem det krøllede hår.\nDet gav et sug i maven, da han til sidst sagde ’dig og mig’ Jeg håbede inderligt ikke, jeg gjorde det her til mere end det var, men jeg var glad for, at han ville have mig med.\nDe andre – undtagen Niall, som havde sin bedste veninde med – havde jo deres kærester med. Alligevel tøvede jeg og bed mig i læben. De andre var jo OFFICELT kærester overfor hele verden. Og hele verden ELSKEDE både Zerrie, der var forlovede, Elounor, som havde været sammen inden Louis blev kendt, Sophiam, som bare passede så godt sammen, og Niall..Ja, alle elskede bare Niall. De havde bare ikke reageret så positivt på Harry og mig – og der var vi ikke engang sammen, hvilket vi stadig ikke er, men altså. Jeg ville nødig indrømme det, men det havde allerede taget hårdt på mig i de her måneder med opmærksomheden.\n”hey? Claire?” Lød det fra mobilen og mit blik fandt Harrys.\n”Jo..Jo,” mumlede jeg.\n”Men?” Lød det fra Harry. Var det bare mig eller kunne jeg tydeligt se skuffelsen i hans øjne?\n”Men..altså..det er bare, os..du ved, som ikke er sammen, men jeres fans troede det, og nu er der endeligt kommet ro på, og hvis de så ser os sammen igen..og..” Jeg skulle til at fortsætte mit sniksnak, som nok ikke gav nogen mening, men Harry afbrød.\n”…Claire! Stop, så lad os gøre det officielt, når jeg kommer hjem!” Sagde han med et smil og jeg holdt kæft. Sagde han lige det?\n”Vil du det?” Spurgte jeg.\n”Ja da, hvorfor ikke? Vi opfører os jo som et par med et langdistanceforhold alligevel, og hvis det vil gøre det bare lidt nemmere?”\nVi havde begge to et lille smil om læben. Det ville i hvert fald forklare, hvorfor vi sås igen. Og så ville jeg da ikke blive beskyldt for at være billig. Og nej, det var ikke kun derfor, vi skulle kalde det officielt. Altså, jeg fik sommerfugle i maven af bare at tænke på ham.\n”Så lad os gøre det officielt.” Sagde jeg.\n”Lyder dejligt, vi ses når jeg kommer hjem. Jeg bliver nødt til at løbe.” Han lænede sig imod sin skærm og gav den et kys og jeg vinkede, da han trak sig væk fra skærmen. Derefter lagde han på. Jeg lagde min mobil ned med et smil om læben.\nJeg havde fået min første kæreste! Det lyder måske sygt, men det var sandt. Min far havde altid forbudt sådan noget med drenge, så jeg havde aldrig fået mulighed for at have noget med en. Og nu havde jeg min første kæreste.\nSelvfølgelig blev Harry, Louis og Eleanor forsinkede af sneen, nu da de var på vej til vores lejlighed. Og så kunne jeg gå rundt herhjemme og slet ikke være i mig selv over, at jeg snart skulle se Harry igen. Mit blik fløj op til uret omkring hver 5 minut, hvor meget forsinkede kunne de være? Jeg havde fortalt Eleanor at Harry og jeg kom sammen, selvfølgelig. Hun havde selvfølgelig sagt tillykke, og hun var glad på mine (og hans) vegne. Hun vidste udmærket godt, at det var min første kæreste. Det virkede ikke til, at Harry som sådan var et problem for hende, som han havde været før. F.eks. da jeg lå op ad ham med mine tømmermænd.\nSom jeg stod i mine egne tanker hørte jeg døren gå op. Jeg snurrede rundt og kiggede ud i gangen, hvor de stod.\n”Eleanor, flyt din røv. Den er i vejen” Sagde Harry, imens Louis prøvede at møve sig forbi Elenanor, som var ved at tage sine sko af.\n”ARGH ARGH drenge! I går ikke ind uden at tage de sko af!” Lød det fra hende. Så det endte med, at Eleanor kom ind i stuen først. Louis kom ind i stuen bagefter og jeg gav ham et stort kram. Han kyssede mig på håret.\n”Hey tøsen.” Sagde han med et kæmpe smil om læben. Gud hvor var han brun. Sådan er det vel, når man rejser rundt i asien og tournerer i 3 måneders tid, i stedet for at være i kolde London.\n”Hej Louis” Svarede jeg og gav ham et kys på kinden.\n”Hvaaaa?” Lød det bagved Louis. Jeg trak mig fra Louis og kiggede op på Harry. Jeg lagde hovedet let på skrå og skyndte mig hen og krammede ham. Hans arme lagde sig om livet på mig og han bøjede sig ned og gav mig et blidt kys. Flere tusinde sommerfugle fløj rundt i min mave lige nu. Som vi stod her nu gik det virkelig op for mig, hvor meget jeg havde savnet ham. Og nu var han her faktisk! Jeg trak mig og smilede stort op til ham. Jeg gav ham endnu et hurtigt kys og nussede ham i nakken.\n”Jeg har savnet dig,” mumlede jeg stille. Nu vidste jeg, hvordan Eleanor havde det, når Louis var væk. Eller…Hun havde det nok værre end mig. Det her var jo stadig relativt nyt.\n”Jeg har også savet dig.” Han kyssede mig på panden og vi slap hinanden.\n”Hvornår skal vi ud og spise?” Spurgte jeg. Harry så ned på sit ur – Rolex, til dem der er nysgerrige.\n”Om en time faktisk. Nu hvor vi blev lidt forsinkede. Det er ikke noget overdrevet fint sted.” Sagde han og kiggede ned af mit tøj – joggingbukser og en hvid t-shirt. ”Men du burde nok alligevel tage noget lidt andet på. Og husk noget festtøj også, vi tager måske på Club.” Han blinkede til mig. Jeg puffede til ham og rystede på hovedet. Jeg gik ind på mit værelse med Harry i hånden og kiggede i mit skab. Jeg tog et par sorte jeans ud, hvor der var hul ved knæene og en hvid striktrøje, der passede til og som havde ærmer til albuerne. Jeg kiggede så hen på Harry, der havde sat sig på sengen.\nKunne jeg godt bare skifte foran ham? Altså, han ville forhåbentlig ikke have noget imod det, men er der nogen, der kan se godt ud, når de skal have stramme jeans på, og de hopper rundt på gulvet for at få bukserne over røven? Jeg tvivler. Så rystede jeg bare på hovedet af mig selv. Han var jo min…kæreste! Jeg skulle vel ikke være genert overfor ham. Jeg trak min t-shirt af og af ren nysgerrighed kiggede jeg alligevel hen på Harry – for at se hans reaktion, og om der var en. Harry sad med sin mobil i hånden, men hans blik var dog på mine bryster. Jeg trak striktrøjen på og Harrys blik gled ned på sin mobil igen med et smil om læben. Jeg skiftede bukser og satte mit hår op i en knold. Jeg skulle også bruge noget ’party-tøj’, så jeg fandt en sort, stram kjole, som havde en halv-lang V-udskæring og pakkede det ned. Derefter venter jeg mig mod Harry og uden at tænke videre over det gik jeg hen til Harry og satte mig på hans lår. Det store spørgsmål i det her var, hvordan turde jeg dog det? Normalt turde jeg ikke engang spørge en fyr om jeg måtte få en åndssvag blyant…Altså i High School. Nu satte jeg mig bare på skødet af Harry, som var det det mest naturlige i verden. Han lagde sin mobil fra sig og kiggede op på mig.\n”Du ser smuk ud.” Sagde han så. Jeg rødmede let og grinte kort.\n”Det gør du også.” Sagde jeg og kyssede ham. Af en eller anden underlig grund havde jeg altid en underlig følelse i kroppen, når jeg tænkte på Harry. Jeg kunne bare ikke forklare, hvad det var. Jeg vidste det simpelthen ikke, men det hele blomstrede op i mig, så snart Harrys hænder lagde sig om min krop. Vi udviklede kysset og vores tunger legede med hinanden. Harrys hænder undersøgte min bagdel, da hans hænder gled rundt på den. Et let støn forlod automatisk mine læber, da han klemte om min balle. Harry trak sig fra kysset og hans mund fandt min hals. Han var god til det her. Han havde prøvet det før. Han kyssede mig ivrigt op af halsen og trak mig længere ind imod sin krop, faktisk så tæt så jeg godt kunne mærke, han var tændt. Det gav et sug i mig. Og af en eller anden grund var jeg næsten stolt over, at Harry blev tændt over det vi lavede…Harry sugede blidt på min hals, indtil vi hørte Louis råbe ude fra gangen af.\n”Kommer I eller hvad?”\nGrinende kiggede Harry op på mig og jeg sendte ham et lille smil, hvorefter jeg rejste mig fra ham. Han rejste sig og lagde sin mobil i lommen. Inden vi gik ud fra mit værelse tog han om mine hofter og pressede mig ind imod ham.\n”Du ved…Det er tarveligt at tænde mig sådan der.” Jeg kunne tydeligt mærke dén.\nJeg drejede hovedet imod ham og smilede let til ham. Hvad skulle jeg dog sige til det? Det havde jo også tændt mig. Sådan noget som sex var jeg ikke god til at tale om. Claire 12 år. Så vi gik bare ud til Louis og Eleanor, der stod og ventede. Jeg trak i mine støvler og tog min vinterjakke på. Vi gik sammen ud til Louis’ bil og satte os ind.\nVores lille hyggen på sengen kørte stadig rundt i mit hoved, indtil Louis stemme afbrød mine tanker.\n”Så skal du møde de andre kærester, Claire..og selvfølgelig Nialls veninde.” Sagde han.\n”Mh…Det bliver spændende.” Svarede jeg. Jeg måtte ærligt indrømme, at jeg var pænt nervøs for at møde dem. Ikke fordi, jeg troede, de var nogle onde bitches, som ville ignorere mig, men simpelthen fordi de var dem! Altså…Perrie var jo også verdenskendt. Og jeg var bare mig. Og så frygtede jeg lidt, at der ville være nogle, der tog billeder – hvilket der med stor sandsynlighed var. Paparazzier var desværre ikke dumme. Desværre. Vi kørte videre, imens vi snakkede om touren og hvordan universitet havde været.\nLouis parkerede for en sikkerhedsskyld bilen ved restaurantens bagindgang. Vi steg ud af bilen og gik om på den anden side, hvor vi så kunne vente på de andre. Eller, Liam og Sophia stod allerede og ventede. De stod begge to og halvgemte sig oppe af muren til restauranten. Eleanor gav Sophia et kram og de snakkede lidt. Imens åbnede Liam armene og jeg gav ham et kram.\n”Tillykke med Harry. Han snakkede heller ikke om andet end dig.” Sagde han. Jeg rødmede svagt over det.\n”Er det rigtigt?” Spurgte jeg. Havde Harry virkelig snakket om mig? Waouw.\n”Mh, det er det da.” Vi slap hinanden og Sophie så på mig.\n”Claire, det her er Sophie. Min kæreste.” Introducerede Liam. Akavet stod jeg og kiggede på hende. Hvad skulle man gøre? Kramme? Give hånd virkede så åndssvagt og formelt. Inden jeg nåede videre i min tænkning gav Sophie mig et kram.\n”Det er godt at møde dig..og at du har fået Harry under kontrol.” hun blinkede til mig.\n”Det er også godt at møde dig.” Jeg smilede til hende og så hen på Harry. ”Selvfølgelig har jeg det.”\nHarry rullede med øjnene. Derefter kom Zayn og Perrie gående. Selvom det var vinter gik de begge to med solbriller og havde vinterjakkens hætte over hovedet. Jeg kunne forstå hætten. De holdt også i hånd. De stoppede foran os alle sammen og Zayn gav et kram til både Eleanor og Sophie. Derefter kiggede han ned på mig med et skævt smil.\n”Så fandt Harry endelig the One. Godt at se dig igen.” Han gav også mig et kram. The One? Jeg blev da helt smigret af alle de komplimenter jeg fik over, at Harry og jeg var sammen.\n”Det her er Perrie.” Han nikkede imod Perrie. Jeg kunne ikke undgå at blive lidt overvældet.\n”Det ved jeg godt.” Fik jeg mumlet, imens Perrie trak mig ind i et langt kram.\n”Så godt at møde dig.” Hvinede hun.\n”I lige måde.” Svarede jeg hende. Okay, jeg følte mig som en kæmpe klaphat. Jeg var så akavet til sådan noget. Jeg vidste aldrig, hvad jeg skulle sige. De var bare alle sammen så søde imod mig. Og gud hvor var hun bare lækker. Ja, undskyld. Men det var hun.\n”Hvor fanden bliver Niall og Kathrine af?” Udbrød Zayn utålmodigt.\n”De er jo altid de sidste,” svarede Liam.\n”Det er ikke en undskyldning for altid at komme for sent.” Zayn tog sin pakke med cigaretter frem og tændte en. Han rakte en anden til Harry, som tog imod den. Jeg vidste jo godt, han røg. Faktisk var Harry stik modsat af mine principper. Han røg og havde tatoveringer. Der kom mine fordomme altid frem, men ja, med Harry var det faktisk lige meget. Og hans tatoveringer gjorde ham faktisk bare mere charmerende. Rygningen kunne vi arbejde på. Harry lagde armen om livet på mig og trak mig ind til sig, for derefter at tage et sug af sin cigaret. Jeg rynkede lidt på næsen af det og kiggede utilfreds op på ham, selvom han vidst ikke så det.\nZayn og Harry nåede at ryge færdigt, inden Niall og Kathrine dukkede op.\n”Undskyld vi kommer for sent! Det var min skyld!” Niall kom halvløbende med en pige efter sig. De stoppede en smule forpustet foran os.\n”Ja, Nialler det er så ikke okay.” Lød det fra Louis, imens Niall krammede os alle og præsenterede Kathrine for mig. Han rakte så tunge til Louis, og vi gik indenfor. Vi tog vores jakker af og en tjener kom hen og førte os til bordet. Vi endte med at sidde i par. Harry sad ved mig, og ved siden af mig sad Perrie, som sad ved Zayn, der sad med Louis, Eleanor, Kathrine og Niall. Vi sad ved et rundt bord.\nEfter omkring 10 minutter havde vi også alle fået bestilt noget at spise og drikke. Jeg sad og småsnakkede med Perrie, som også var meget nede på jorden.\n”Din accent, den har noget over sig, er du helt englænder?” Spurgte hun.\n”Nej, faktisk ikke. Min far er fuldstændig englænder, men min mor var ikke fra England.” Jeg snakkede da med engelsk accent, men der var alligevel noget over det, som gjorde, jeg ikke snakkede det ligeså meget som de andre.\n”Hvor er hun fra?” Spurgte Perrie.\n”Jeg ved det faktisk ikke, min far vil ikke rigtig fortælle så meget.” Ikke et emne jeg brød mig om at tale om, men det her kunne jeg godt fortælle. Jeg tror, Perrie kunne mærke, jeg ikke ville nærmere ind på det, for hun spurgte ikke mere ind til det. Harrys hånd lå på mit lår og han klemte en smule om det. Jeg kiggede op på ham og han smilede ned til mig. Jeg smilede tilbage. Vi virkede nok en del nyforelskede, men de andre havde jo været sammen længe. De havde sikkert været ligesådan.\nVi sad på restauranten i omkring halvanden time og spiste. Jeg snakkede rigtig godt med pigerne. De var alle søde og åbne, hvilket jeg også havde forventet. Men det var meget overvældende.\n”Så skal vi på Club?” Spurgte Zayn, imens vi spiste dessert. Som automatik kiggede både Eleanor, Perrie, Kathrine, Sophie og jeg ned af vores tøj.\n”Så skal vi lige skifte først.” Lød det fra Eleanor. De havde alle haft en taske med, da vi kom.\n”Så smut ud og skift.” Svarede han.\nEleanor, Kathrine, Perrie, Sophie og jeg rejste os alle op. Vi gik ud på toiletterne og Perrie låste døren. Jeg havde jo faktisk lovet mig selv, jeg ikke skulle feste mere i år. Jeg havde festet én gang. Men ærligt, hvem gider at være en lyseslukker? De andre sad og ville feste, Harry ville sikkert også, og så skal den nye kæreste sidde og være kedelig og ødelægge stemningen? Nej! Men jeg ville holde mit princip om ikke at drikke. Jeg var kun ude, fordi jeg ikke ville være en party-killer, og fordi det var fredag. Jeg kunne læse i morgen når de andre lå med tømmermænd.\nJeg skiftede mine bukser og min bluse ud med kjolen og tog mit hår ned, som krøllede let efter knolden. Jeg havde selvfølgelig taget noget makeup med også, som jeg lige brugte til at friske mit ansigt op med. Vi gik alle ud igen til drengene, som stod og ventede ovre ved jakkerne.\nVi tog overtøj på og Harry, mig, Sophie og Liam gik udenfor, så der var mere plads. Harry tager min hånd, og som vi træder ud bliver jeg pludselig blændet af blitzer. Det eneste jeg kan se er lyset, når de klikker. Man kan ikke se, hvem der står og hvor mange de er, men vi ved jo godt, det er paparazzier.\n”Pis!” Lyder det fra Liam og Harry trækker mig ind til sig.\n”Hurry up guys!” Råber Harry ind til de andre. Paparazzierne trænger sig på og står ikke mere end 30 centimeter fra os med kameraerne helt op i hovedet på os, og der går ikke længe før de genkender mig.\n”Er det pigen fra tidligere, Harry?!” Råber en af dem, samtidig med de andre kommer ud fra restauranten.\n”Er I sammen?!” Nogle af dem råber til Harry og mig. Andre til Perry og Zayn om deres bryllup. De andre slipper relativt billigt for spørgsmål.\nJeg kan stadig ikke se andet end lyset, jeg bliver blændet af.\n”Harry..” Mumler jeg og får vendt mit blik op imod ham, imens jeg dækker mit ansigt med min hånd. Harry svarer mig ikke, men trækker mig ind til sig og prøver at mase sig igennem. De andre følger med. Zayn maser sig forbi os sammen med Perrie og går foran og skubber paparazzierne væk.\n”For Fuck Sake! Skrid med jer!” Vredt skubber Zayn til en, som falder. Harrys hånd lægger stramt om mit liv imens han dækker mit ansigt med sin hånd. Jeg kan slet ikke få øje på de andre, men jeg kan høre Zayn bande højlydt.\n”Claire, løb.” Lyder det fra Harry og vi sætter begge to i løb. Zayn har vidst fået dem ud til siderne. Vi løber imod bagindgangen, hvor Louis’ bil holder. Bag mig kan jeg høre Eleanor og Louis. Vi når bilen og sætter os hurtigt ind i den.\nJeg frygtede de billeder her, som sandsynligvis ender på forsiden af bladene. Og hvad min far ikke ville sige…og opmærksomheden.! Harry havde sat sig om bag ved til mig og Eleanor sad på forsædet ved Louis. Louis bakkede ud af bagindgangen og nåede ud på vejen. Et suk forlod mine læber og jeg lagde mit hoved på Harrys skulder. Vi sagde ikke noget, lod bare Louis køre hen til clubben. På den anden side, så skulle jeg vel vende mig til det her hysteri, nu hvor jeg var sammen med Harry. Sådan var det jo. Eleanor brokkede sig tit over de paparazzier, som fulgte efter dem overalt. Sådan ville det vel også være med Harry og jeg. Og lige nu var vi vel ekstra interessante. Det går vel over igen. Bare lidt. Forhåbentlig.\nLouis parkerede foran en Club, hvor der stod en kø af mennesker. Allerede her fortrød jeg, at jeg var taget med. Mennesker, fulde mennesker. Åh gud.\n”Henter Frank bilen?” Spurgte Harry og Louis nikkede. En af deres bodyguards. De ville vel drikke sig så stive, så de ikke kunne køre.\n”Okay, hvad gør vi, så vi ikke bliver opdaget?” Spurgte Eleanor. Hun gad vidst heller ikke at når vi trådte ud af bilen, ville folk gå helt amok. Louis kiggede om på mig.\n”Claire, de vil ikke genkende eller lægge mærke til dig. Kan du ikke få fat på en af vagterne?” Spurgte han. Jeg kunne godt se logikken. Eleanor ville de jo genkende som Louis’ kæreste. Jeg nikkede lidt til det og åbnede bildøren og steg ud.\nHurtigt dannede jeg mig et overblik. Folk stod i en kæmpe kø, og i slutningen af køen stod 3 dørmænd. Jeg gik hen til køen og kiggede op på en af dørmændene.\n”Om bag køen.” Sagde den ene køligt til mig.\n”nej, hør nu lige,” Begyndte jeg.\n”..Om bag køen.” Fortsatte han. Jeg sukkede lavt.\n”Hør nu efter.” Jeg gik tættere på ham. ”Harry Styles og Louis Tomlinson sidder inde i den bil. Hvordan kan de komme forbi uden at blive opdaget?”\nHan kiggede ned på mig som om jeg var idiot og grinte så.\n”Fortæller du mig, at de sidder derinde og har sendt dig herud? Ja klart. Om bag i køen.”\nIrriteret så jeg op på ham.\n”Hvor mange heromkring kører rundt i en fucking Porsche til en club?!” Jeg var ved at blive godt hidsig. Han kiggede tøvende på mig. Også lidt opgivende.\n”Fint, vent et øjeblik.” Han tog en walkietalkie op og talte i den. Der gik omkring 5 minutter, hvorefter en anden kæmpe fyr kom ud. Den første mand pegede ned på mig. Hvorefter den nye kæmpe fyr gik med mig hen til bilen. Jeg åbnede døren, så han kunne se, at jeg talte sandt.\nHan kiggede ind på Louis. ”Kør om bag ved, så kan I komme ind den vej. I skal fortsætte 200 meter lige ud og drej til venstre. Kør derefter 200 meter mere og drej til venstre igen. Der vil også stå vagter der.”\nJeg satte mig ind i bilen og Louis fulgte instruktionerne. Da vi nåede frem blev vi stoppet af en dørmand, som kiggede ind i bilen og genkendte Harry og Louis, men han havde fået at vide at vi ville komme.\n”Bare stil bilen og gå ind. Jeg har lige fået at vide, at de andre også er på vej om bagved.” Med de andre mente han nok Zayn og dem. Så vi gik indenfor af bagindgangen og efter omkring 5 minutter kom de andre også. Stedet var gigantisk, men jeg var vidst den eneste, der ikke havde været her før. For de forsvandt alle sammen hurtigt op i baren, og jeg fulgte bare med.\nPludselig var der en drink i min hånd. Jeg kiggede op og Zayn blinkede til mig.\n”Du skal da også drikke.” Lød det fra ham, imens han lagde armen om Perrie. Jeg nikkede lidt til ham.\n”En smule.” Svarede jeg og tog en tår.\nSom timerne gik blev det ikke kun til den ene. Jeg var ikke fuld, bare lettere beruset, eller…Nok i den lette ende af uld. Og det var fint. Jeg ville ikke drikke mere end det her. Selvom jeg havde haft meget svært ved at sige nej til alle de drinks. Hvorfor havde jeg ikke drukket nogle flere af dem i High School?\nJeg havde intet overblik over, hvor alle de andre var, men vi havde aftalt, at vi alle sammen tog hjem til Harry og sov. Han havde jo plads nok i sit kæmpe hus. Ikke fordi jeg før havde været der, men han bor jo ikke ligefrem i en 1-værelses. Jeg var ret sikker på, Niall, Kathrine, Sophie og Liam allerede var taget hjem til Harry.\nHarrys hånd lagde sig på min røv. ”Jeg skal lige ud og ryge. Vil du med?”\nJeg nikkede til ham og vi gik derud sammen. Harry var stiv. Det var han virkelig. Han kunne jo knap nok gå lige. Han tog en cigaret frem og tændte den. Vi var alene herude. Sådan var det jo at date en kendt. Som jeg stod her og kiggede på Harry med alkohol i blodet, kunne jeg ikke andet end at smile lidt. Han så alligevel ret attraktiv ud, som han stod med sin cigaret. Han kiggede ned på mig og lagde hovedet på skrå.\n”Jeg ved godt, du ikke ryger, men du vil ikke have et sug?” Han rakte mig sin cigaret. Førhen havde jeg afvist, men jeg ved ikke…Noget sagde mig at det ikke ville skade mig at prøve. Hvad skete der lige? Jeg nikkede stille til ham og tog imod cigaretten. Jeg tog et lille sug af den og pustede ud. Det var slet ikke så slemt. Jeg var i hvert fald ikke død. Så jeg tog et sug til og Harry grinede bare af mig.\n”Behold den bare. Jeg tager en ny.” Han fandt en ny frem og tændte den til sig selv. Så ’vi!’, ja VI stod herude og røg en cigaret hver. Jeg smed skoddet, da jeg var færdig og kyssede Harry på kinden. Harry smed sit skod og kiggede på mig. Der var noget over det blik, han havde i øjnene. Det virkede..sultent? Harry bøjede sig ned og kyssede mig ivrigt på munden, og jeg gjorde ikke andet end at kysse ligeså ivrigt tilbage. Waaaouw. Her stod uskyldige, lille, artige Claire og råsnavede med sin kæreste, der havde tatoveringer, og som hun lige havde røget med. Hvad skete der?\nHarry pressede mig op af væggen og hans hænder gled op og ned af siderne på mig. Jeg nussede ham ivrigt i håret. Min krop havde aldrig reageret sådan her på en dreng før. Min krop tørstede efter ham. Jeg havde brug for ham.\nHarry trak sig væk – forpustet. ”Skal vi ikke tage hjem til mig nu?” Lød det fra ham. På hans stemme var det tydeligt at høre, hvad han forventede, når vi så kom hjem til ham. Alligevel nikkede jeg bare. Jeg stoppede ikke det her. Hvorfor skulle jeg? Jeg nød det jo.\nVi gik om til baggården, hvor en vagt ringede efter en taxa for os. Vi satte os ind i taxaen og blev kørt imod Harrys hus. Hans hånd lagde sig på mit inderlår og jeg gispede let. Hans fingre vandrede blidt opad imod mine trusser og jeg snappede efter vejret. Både fordi vi sad i en taxa, men også fordi, hans berøringer var fantastiske.\nHarry betalte taxaen og vi steg ud. Han trykkede koden, så porten gled op og vi trådte indenfor. Vi gik op til døren og Harry låste sig ind. I gangen lå de andres sko smidt – af dem der var kommet tilbage. Harry tog min hånd og vi gik sammen op af trapperne. For hver skridt slog mit hjerte endnu hårdere. Var det nu? Skulle jeg virkelig have sex med Harry? Min krop reagerede voldsomt. Alligevel var der en del af mig, som sagde, jeg skulle stoppe det. At jeg skulle tænkte fornuftigt. At min første gang med Harry ikke skulle være helt beruset og med en Harry der var helt væk. Harry førte mig ind på et kæmpe værelse og jeg kiggede rundt, da han tændte lyset. Henne ved den ene væg stod en gigantisk dobbeltseng. Der var et gulvtæppe, nogle planter, kæmpe vinduer, hvor gardinerne var trukket for, og så stod der nogle sengeborde med billeder på. Harry vendte mig roligt imod sig og kyssede mig igen. Jeg gjorde ikke andet end at kysse med. Harrys hænder udforskerede ivrigt min krop og som vi stod så tæt kunne jeg mærke, at det tændte ham. Vi gik imod sengen, uden at vores læber forlod hinanden. Langsomt satte jeg mig på sengen, og med Harrys vægt over mig fik jeg lagt mig ned på sengen og slog benene om ham.\n”Mh..” Lød det fra mig, da Harrys læber fandt min hals i stedet for mine læber. Inde i mig kørte en kamp omkring, hvad jeg skulle gøre. Min krop ville gerne, alkoholen ville gerne. Blodet pumpede rundt i min krop og jeg var helt ør i hovedet, men både min hjerne og mit hjerte tryglede mig om at stoppe og tænke, om det var sådan her, min gang med Harry skulle være. Jeg var nok alligevel lidt romantisk anlagt, og det her var langtfra romantisk. Det var dejligt, ja. Men ikke romantisk. Harry trak sin skjorte af og var i gang med at åbne sine bukser. Der var ingen tvivl om, hvad han ville. Og i ren refleks trak jeg min kjole af. HVAD HAVDE JEG GANG I?! Jeg skulle stoppe det her. Harrys bukser landede på gulvet og nu kunne jeg rigtig se bulen, som Harry havde fået sig, hvilket satte endnu mere i gang inde i min krop, som jeg havde som om, kunne eksplodere når som helt af glæde. Vores læber fandt hinanden igen og Harrys hånd gled ind på mit inderlår, og i det øjeblik, hans fingre kærtegnede mine trusser, trak jeg mig fra kysset.\n”Nej Harry. Jeg kan ikke.” Hviskede jeg langsomt. Åh gud..Harrys blik. Hans øjne var overraskede. De kiggede ned på mig. Han sagde ikke noget til mig. Vi lå begge to, forpustede. Mig nederst og Harry liggende på fire over mig.\n”Hvad?” Lød det så hæst fra ham. Jeg skulle tage mig sammen for ikke at tude.\n”Jeg kan ikke. Jeg vil ikke, når vi begge to er fulde…” Jeg kunne ikke se på ham, så jeg drejede mit hoved og kiggede imod væggen. Igen blev der stille. Den dårlige samvittighed gnavede i mig. Så kom der et langt suk fra Harry, inden han blidt kyssede mig. Harry fjernede sig fra mig og rejste sig op fra sengen. Jeg satte mig op og skulle lige til at sige noget til ham. Undskylde. Men Harry trak dynen til siden og lagde sig ned under den. Han holdt dynen op til mig.\nJeg kravlede forsigtigt under dynen til Harry og puttede mig ind til ham. Jeg kiggede op på ham. ”Undskyld..” Sukkede jeg. Harry kiggede ned på mig og trak på skulderen. Lykkelig over min beslutning var han næppe.\n”Jeg forstår.” Svarede han og kyssede mig på håret. ”Du ser bare så fandens godt ud i undertøj, Claire. Du gør det sgu svært.”\nJeg kunne ikke lade vær med at grine. Adrenalinen i min krop pumpede stadig rundt. Min krop skreg af vrede og fortrydelse over det, jeg lige havde gjort.\n”Helt seriøst Harry, jeg har det på helt samme måde.”\nHarry grinede lidt og jeg lagde min hånd på det nederste af hans mave. Han gispede let.\n”Godnat.” Mumlede jeg så til ham.\nDer gik omkring 5 minutter, inden jeg faldt i søvn. Men inden da nåede min krop at skælde mig ud over, hvad jeg lige havde stoppet, og min hjerne at fortælle mig, at jeg var blevet en komplet idiot, som nu havde en kendt kæreste, med tatoveringer, og som røg. Og udover det havde jeg nu også røget. Jeg drak mig fuld, og når Harry var her, havde jeg mindre fokus på skolen. Men sådan var det nu. Det var dét, Harry gjorde ved mig. Og jeg havde jo styr på tingene…


”Hvorfor sku’ man kede sig fordi det er jul?” Sådan spørger Pyrus i en af sine sange. Svaret er: Det skal man ikke! I hvert fald ikke i de klasser, der bestiller bevægelsesjulekalenderen. I kan nemlig hoppe, grine og bevæge jer gennem december, når I hver dag åbner en låge med en ny, sjov brain break.\nBevægelsesjulekalenderen er en del af Sæt Skolen i Bevægelse, der med en let til gengængelig øvelsesdatabase og nyhedsbrevet ”Ugens Øvelse” hjælper lærere landet over med at skabe en varieret skoledag for deres elever.\nFind flere sjove brain breaks samt bevægelsesøvelser med fagligt indhold på sætskolenibevægelse.dk.\nBestil julekalenderen her.\nDownload bevægelseskravlenisser her.\nBevægelsesjulekalenderen er en fast tradition på mangle skoler. Sidste år bestilte hele 8114 klasser fra 1200 skoler bevægelsesjulekalenderen. Det gratis tilbud fra Sæt Skolen i Bevægelse sætter år efter år fut i elever i alle aldre og i alle afkroge af landet - og 2021 er ingen undtagelse. Bestiller du en bevægelsesjulekalender til din klasse, kan I alle skoledag i december åbne en låge i kalenderen. Det gøres ved at scanne en QR-kode, der linker til en brain break, som både aktiverer hjerne og krop. Et godt afbræk fra æbleskiver og juledekorationer, hvor I kan sætte gang i de små grå og få kinder, der matcher Rudolfs næse.\nRefleksion og håndtegnede kravlenisser\nDe daglige brain breaks er delt op i fire kategorier: Koncentration og opmærksomhed, Puls, Tillid og Samarbejde og Koordination. På julekalenderen er der et lille skema, hvori klassen i fællesskab kan placere dagens øvelse i den rette boks.\n- Kategorierne lægger op til, at klassen tager en snak om dagens øvelse, og prøver at sætte nogle ord på, hvad der var i spil lige netop i dag. Vi ved fra de øvrige år med julekalender, at lærere og elever sætter pris på at kunne reflektere over dagens øvelse i fællesskab og tale om, hvad bevægelse i undervisningen kan være. På den måde opnår alle en mere nuanceret opfattelse af bevægelsen, siger projektleder i Dansk Skoleidræt Annette Borch.\nSådan ser bevægelsesjulekalenderen 2021 ud.\nI år er der gjort lidt ekstra ud af illustrationerne på julekalenderen. Nisserne er nemlig alle tegnet i hånden af skolelærer Kim Bargsteen, der har skriblerier med blyant som sin store hobby. De finurlige skabninger optræder ikke kun på selve kalenderen, men kan som noget nyt i år også downloades som kravlenisser, der kan pynte i klasselokalet eller hjemme på værelset.\n- En aktivitet som at klippe kravlenisser ud er jo en super god måde at træne finmotorikken på – især for de yngste. Vi håber, at bevægelseskravlenisserne kan være med til at huske lærere og elever – og måske forældre, hvis nisserne hænger i hjemmet - på at komme op af stolene og lave noget aktivt og sjovt. Alle julekalenderens brain breaks kan let bruges som et sjov input hjemme i familien, siger Annette Borch.\nDer er hvert år mange gengangere blandt de bestillende, men håbet er også, at der kommer nye lærere og klasser med på vognen.\n- Det her er en god og let måde at få lidt bevægelse ind i undervisningen på. Nogle lærere gør det allerede meget, men der er også lærere på bestillingslisten, der måske ikke får lavet så meget variation i undervisningen normalt. Vi håber, at de lærere og elever får en større forståelse af, hvad det egentlig giver dem lige at komme op og stå og få trænet grinemusklerne lidt, siger Anette Borch.\nJulekalenderen skal bestilles senest 10. november.


I fredags havde vi besøg af min mor, så der skulle selvfølgelig lidt lækkert mad på bordet. Menuen stod på kalkun i ovn med grøntsager og kartofler. Mine kartofler blev en omgang ovnbagte kartofler, dertil grøntsager og bearnaisesovs. Det var super lækkert og bonus er at det passer sig selv i ovnen. Kalkun med tilbehør er nemt og billigt!\nDu kan også prøve min indbagte mørbrad hvis du vil servere lidt nem gæstemad.\nHvordan undgår man tør kalkun?\nKalkun kan godt blive lidt tørt, men jeg har god erfaring med at skære riller i kødet og fylde noget i, som det kan trække lidt “væske” fra. Derudover er det en god ide at stege den med sølvpapir eller et låg over, det holder også på lidt at smagen. Vær her dog opmærksom på at stegetiden skal forlænges for at kødet er gennemstegt. Jeg har i min opskrift taget udgangspunkt i det jeg gjorde – at stege uden låg/sølvpapir og dermed tog stegen “kun” 1 time i ovnen.\nPrøv også min kylling i sølvpapir – nemt og lækkert.\nKalkun i ovn med grøntsager og kartofler.\nJeg bruger masser af ost, rødløg, tomat og krydderier på toppen af min kalkun. Derefter serveres den med en stor mængde grøntsager og ovnbagte kartofler.\nDu kan også lave denne opskrift med kalkun og cheddarost hvis du har lyst.\nKalkun med tilbehør som gæstemad.\nSom tilbehør til denne kalkun, bruger jeg broccoli og gulerødder. Virkelig lækkert! Mine kartofler er bare ganske almindelige ovnbagte kartofler med krydderier og olie. En virkelig nem måde at få helt almindelig mad til at fremstå ekstra lækkert.\nkalkun i ovn med grøntsager og kartofler. Super lækkert og bonus er at det passer sig selv i ovnen. Kalkun med tilbehør er både nemt og billigt gæstemad!\n1 kalkun bryst (min vejede 1 kilo)\n1 mozzerella ostekugle\nbearnaisesovs (jeg brugte den fra jensens)\nSkær riller i din kalkun og krydder med salt og peber, læg den i et ildfast fad.\nSkær mozerellaosten, tomat og rødløg i skiver.\nPut lidt af hvert af ovenstående i hver rille.\nHæld lidt olie på og drys med paprika.\nSæt stegen i ovnen på 180 grader varmluft. Den skal have ca 1 time.\nGør kartoflerne klar. Vask dem grundigt og fjern eventuel jord og dårlige stykker. Skær kartoflen midt over hvis de er for store.\nPut godt med salt, peber og olie på kartoflerne og rør rundt.\nSkær broccoli og gulerødder i mindre stykker og gør dem rent.\nPut salt, peber og olie på grøntsagerne og rør godt rundt.\nKartofler og grøntsagsfadene skal være i ovnen ca. 30 minutter, put dem ind når der er ca 15 minutter tilbage på kalkunen, så den også har 15 minutters hviletid udenfor ovnen.\nBearnaisesovsen varmes når der er ca 5 minutter tilbage på kartoflerne/grøntsagerne.\nKeyword bearnaise, grøntsager, kalkun, kartofler\nOg det smagte så englene sang,det var rigtigt lækkert,mmmh slurp,mums <3\n[…] Du kan også lave denne her version af kalkunbryst. […]\n[…] Kalkunbryst med tilbehør […]


Psybot-ormen rammer ikke ZyXEL-produkter - recordere.dk\nPsybot-ormen rammer ikke ZyXEL-produkter\nComputervira, trojanere og orme er daglige trusler for alle, som bruger computere. Men trusler, som man ved at brug af antivirus-software og firewalls har godt styr på.\nDen nyligt opdagede orm ?Psybot? er et anderledes alvorligt problem, da den ikke angriber de beskyttede computere, men derimod det netværksudstyr og de bredbåndsmodemer (ADSL), der bruges til at koble computere og netværk op mod teleselskaberne og internettet. Mange af markedets enheder baserer sig på Linux operativsystemet og MIPS-processorer. Det udnytter Psybot-ormen til at inficere enhederne og åbne mulighed for at aflure data, som f.eks. adgangskoder til hjemmebank-systemer og firmanetværk.\nZyXEL, der er en af markedets store leverandører af routere og bredbåndsmodemer, kan nu berolige brugerne af ZyXEL-produkter med, at de ikke kan angribes af Psybot-ormen. ZyXEL har udviklet sig eget netværksoperativsystem, ZyNOS, som ormen ikke kan inficere, og benytter ikke MIPS-processorer.\n?Psybot-ormen baserer sig på, at mange brugere glemmer at sætte tilstrækkelig gode passwords på deres netværksenheder, som derfor er nemme at trænge ind i. Selv om ZyXELs produkter er immune for Psybot-ormen, så vil jeg alligevel opfordre vores brugere til at benytte stærke passwords ? helst kombinationer af små/store bogstaver og tal, som ikke danner ord eller på anden måde giver mening. Så har man optimal sikkerhed,? forklarer Jan Jørgensen, Head of Nordic Product Management, hos ZyXEL Communications Nordic.\nZyXEL arbejder til stadighed på at sikre beskyttelse i virksomhedens produkter ? herunder firewalls, routere, trådløse access points og ADSL-bredbåndsmodemer ? mod angreb udefra. Produkterne kan løbende opdateres via ny firmware, og på en række af sikkerhedsprodukterne kan man købe abonnement på løbende opdatering af beskyttelse mod vira og anden skadelig software.\nKilde – Pressemeddelse Zyxel\nForrige artikelNy aktiv højttaler fra Dynaudio\nNæste artikelJVC videokamera til kvinder


Som venstreorienteret politiker hilser jeg de første skridt om minimumsnormeringer velkommen. Som institutionsleder er jeg bekymret for udviklingen.\nSkræmme eksempler fra den virkelige verden gør at vi spørger os selv hvor er ledelsen, og hvem har ansvaret når noget går galt. Ofte peger pilen mod ledelsen i pågældende institution. Selvfølgelig har de et ansvar.\nMen pilen skal også pege endnu længere op. Op i det øverste ledelses hierarki, men også op i det politiske niveau. Der bør tages ansvar for det der sker på området, inden der dannes kø ved håndvasken.\nKravene til vores ledere men også det pædagogiske personale er steget voldsomt igennem de senere år.\nDer bør nævnes stram økonomistyring, vagtplanlægning hvor dagen skal dækkes inden for normeringsrammen, personaleudvikling og det der høre til, dokumentationskrav, målinger og test som bidrager til at politikerne kan vurderer hvilken indsats der bør arbejdes efter (velvidende at pædagogerne kva deres uddannelse og erfaring har styr på det), det pædagogiske grundlag skal der også styr på, jeg kan nævne de lovpligtige læreplaner som i øvrigt hilses velkommen.\nMinimumsnormeringer kan betyde, at lederne en overgang skal lede flere medarbejdere, der ikke har en pædagoguddannelse. Og det gør pædagogfaglig ledelse tæt på endnu vigtigere. Og der er brug for den.\nDer skal arbejdes på at lederne får de rigtige rammer og ledelsesrum til at styrke kvaliteten. Det kræver tid og det kræver prioriteringer.\nLederens vigtigste ressource må aldrig glemmes, nemlig mennesket. Det tager tid at løse de opgaver som hverdagen byder på, det tager tid at motiverer, konfliktløse, uddelegerer ansvar og lytte. Det tager tid at arbejde med mennesker. Og de mennesker som modtager ydelsen fortjener en ordentlig og værdig behandling.