Hanne Calberg – Giv det videre\nHanne Calberg viser fotoalbummet frem og fortæller om sit liv og oplevelser, blandt andet fra besættelsestiden, hvor hendes far blev deporteret til koncentrationslejrene med det danske politikorps. Hanne er født i 1938 og er opvokset på Skanderborgvej. Hun har boet i Aarhus hele sit liv – men har også rejst meget ud og samlet oplevelser fra resten af Danmark og verden med venner og familie. Gør ejerskabskrav på erindring\nInterviewet af Carina Stobberup, den 27. april 2017\nMIT LIV I GLÆDER, SORGER, SKUFFELSER, OPTIMISME OG FARVER\nMine forældre flyttede til Skanderborgvej nr. 17 i 1938, da jeg lige var født. Vi boede i sådan en kasse, en karré, som afgrænses af Kongsvangsalle, Rudolff Wulfsgade, Sønderport og Skanderborgvej. De boede før i Fåborggade, hvor der kun var das i gården og intet bad. I den her karré, hvor jeg voksede op, der var det udelukkende selverhvervende, folk fra DSB og Ford der boede. Det var ikke velset, at en politimand skulle bo her, men mine forældre ville bo et ordentligt sted med eget bad og toilet, et godt køkken med isskab, fjernvarme og så videre – det var ren luksus. Og så havde vi telefon, for min far var politimand. Men med tiden kom der også flere daglejere til. Der var virkeligt sammenhold… Måske det havde med krigen at gøre, for vi havde både tyskere og flygtninge lige ved siden af.\nDet her, det er jo sporvognene. Og lige dér boede jeg – der var en endestation nede ved Skanderborgvej. Det var sporvogn nr. 2. Så var der sporvogn nr. 1, den kørte til Dalgas – den kørte ned til Tangkrogen, hvor garagen også var. Vi brugte også sporvognen, men vi cyklede til alt. Der var ikke ret mange biler dengang – mine forældre har aldrig haft bil. Før de fik os, der kunne de godt finde på at leje en rigtig gammel Ford, og så køre op til Skagen. Det elskede de. Op til malerne og se alt det der. Det gik de op i.\nMin storebror var handicappet. Han var blevet klemt ved fødslen. Som 8-måneder blev han syg, der går han i krampe. Der har garanteret siddet en blodprop… Men man kunne ikke se, at han var syg. Og så kommer jeg til halvandet år efter. Og jeg er GRIM og jeg er skaldet – og hvis du vidste alt, hvad min far har fortalt mig! Men han var så humoristisk.\nMin mor var hjemmegående og min far var politimand. Samme år, som min far blev optaget i Politikorpset i Aarhus, var han også med i OL i brydning i Paris. Det var i 1924.\nDér er han som bryder. John Robert Calberg Christoffersen. Du kan se, han er en ORDENTLIG kleppert. Han vandt over en bolsjevik, det skriver han. Jeg har et kort fra ham – det blev sendt til Aarhus Oliefabrik, for der var hans far portner.\nDet her billede, det er ved den gamle politistation.\nHVOR LÅ DEN HENNE?\nDen lå nede i Mejlgade, der hvor Kvindemuseet er i dag – det er den gamle politistation. Og dér står min far i krydset.\nHan stod både i Søndergade og somme tider ved Banegården. Så han var gadebetjent.\n… OG DIRIGEREDE TRAFIKKEN?\nJa. Der var jo ingen lysregulering dengang i 1924. Han var også kørerlærer i politiet, og var med til at starte fodboldholdet.\nJeg huske en oplevelse, jeg havde. Jeg legede sådan igennem nogle ruder nede ved vaskehuset. Og så var der en dreng foran mig, der lukkede ruden i – og der gik jeg lige igennem. Jeg har den dag i dag et ordentlig ar [peger på sit ben]. Dengang fik vi sølvklemmer i. Så skulle vi ned og have taget dem ud ved min læge, der boede i Guldsmedgade. Og den dag blev Guldsmedgade bombet.\nMENS DU SAD DÉR!?\nJeg var sammen med min mor og min bror på vej derhen. Så vi røg fra hinanden. Jeg røg ind i Magasin, og min mor røg ind i en anden butik. Det var den tomt, der lå der i mange, mange år, som er blevet til Føtex nu. Der var en minigolfbane i mange år. Bare sådan et hul. Det var noget mærkeligt noget. Det var tyskerne der bombede. Da Universitetet blev bombet, var det englænderne. Det var fordi Gestapo havde hovedkvarter deroppe. Og det [bombningen af universitetet] kunne vi mærke på Skanderborgvej, hvor ruderne de klirrede. Det var trods alt et godt stykke.\nUnder krigen, i 1944 blev jeg skrevet op i Forældreskolen. Læssøesgades Skole var besat af tyskerne. Så da krigen sluttede, gik vi med faner og flag til Læssøegades Skole, som var meget ødelagt. Det var en frygtelig skole at se igen. Den var gennemhullet… de havde ødelagt så meget. Men de havde jo et fantastisk kig ned til banelegemet, hvor alle toge var og alt, hvad der kom ind og ud af byen. Så de var jo snu, de tyskere.\nMin bror gik ovre på Internatskolen, ved Skt. Annagade Skole. Det var for handicappede. Han boede hjemme i 18 år. Han kom senere på Sølund, og senere ud i familiepleje. Og så kom han på beskyttede værksteder.\nHer ved Skanderborgvej var der en ridehal. I ridehallen var der polakker dernede under krigen, som flygtninge. Der gik vi ned, vi børn – vi var ikke ret gamle – og lærte dem dansk. De lå bare på savsmuldet og sov dernede, med grå tæpper, kan jeg huske.\nVAR DET JØDISKE POLAKKER SÅ?\nDet må det jo nok have været. De var lykkelige for, at vi kom derned, alle vi unger. Op over for Skanderborgvej, hvor der er bygget nu, der var alle de tyske tankvogne. Og tyskerne stod jo faktisk med geværet oppe, hvis ikke vi havde nedrullede gardiner.\nVi havde en stikker i opgangen. Desværre. Men han blev taget og kom i fængsel efter krigen. Olsen. Det var en værre bandit. Jeg kan godt fortælle dig, deres hjem var fyldt med guld og glimmer og tykke smyrna tæpper. Datteren, hun havde så mange penge på sig. En dag, der sagde hun ”Hanne, prøv at se, hvad jeg har!” – Så nede under sådan en bagtrappe, der havde de en MASSE pengesedler. Det sagde jeg nemlig til min far, om det så er gået videre, og han kunne sige ”Jamen nu skal Robert på arbejde” – aner det ikke. Men det var rædselsåret, 1944.\nDen 19. september 1944 blev min far taget. Han skulle på arbejde klokken 7 om morgenen. Der stod tyskerne så – de havde overtaget politigården om natten. Der var NOGEN, der havde fået noget at vide. Nogen der ikke skulle på arbejde den dag. De gik under jorden. Hans bedste ven nåede at gå under jorden. Min far blev kørt til Tyskland, Buchenwald. På et tidspunkt derefter, kom tyskerne op og ringede på døren og ville have min fars pistoler! Men mor var snu og hun var ikke bange. Så dem havde hun været nede i kokskælderen med. Dengang fyrede man åbenbart med koks. Men dem havde hun gravet ned sammen med viceværten, så de var langt væk. Så hun sagde ”I kan godt komme ind og se, jeg har ingen”.\nDET HAR IKKE VÆRET HELT UFARLIGT, HVIS DET NU VAR BLEVET OPDAGET!\nNej! Jeg ved ikke, hvor hun fik de kræfter fra. Men der kan du jo se, det var jo koncentrationslejren – SÅDAN var det.\nVAR DET BUCHENWALD HAN VAR I?\nHan var i Buchenwald, han var i Frøslev, han var i Neuengamme. Han blev flyttet rundt, fordi han var jo 47 år for det første. De fleste politibetjente var i 20’erne, og mange af dem døde. Men min far, han var olympisk bryder og han var stærk. Og han havde et godt humør. Han talte ikke ret meget om det da han kom hjem. Det var der ingen der ville. INGEN. Så jeg har aldrig kunne få at vide, hvor far var og hvem han var sammen med. Men jeg kan huske, at han sagde til mig ”Hanne, du må ALDRIG hade tyskerne. Fordi det var ikke dem, der var noget i vejen med”. De SKULLE arbejde. Og da havde min far talt med nogle fangevogtere, som gav det halve af deres ration af mad, som min far kunne give de der unge politibetjente – eller andre, der var ved at dø, ikke.\nMEN HAN VAR OGSÅ INDSAT PÅ SAMME VILKÅR, SOM ANDRE FANGER GENERELT?\nFuldkommen. Han har været der… Men han havde den gejst, og det kan du også se.\nSå er der det her… Det er min far, der har skrevet det og sendt igennem Dansk Røde Kors. Du kan godt se… ”Kriegsgefangenenpost”. Han sendte det til sin mor, Fåborggade 7a. Og han skriver helt utroligt. Det her, det er en kopi af det. ”Jeg har det godt” – men det var han nødt til at skrive, for hvis ikke han havde skrevet det, så var det ikke blevet sendt. ”Jeg arbejder i et speditionsfirma her i Torgau” – det var det sidste sted han var, det ligger østpå – ”Det er hårdt arbejde, men jeg er… jo en stærk og rask mand. Så det skal nok gå. Jeg fyldte i tirsdags 47 år. Det var en kedelig fødselsdag. Men den fejrer vi, når jeg kommer hjem, med en and på bordet under fredelige forhold”. Og så skriver han ”hils, hils, hils! Hilsen fra din store, stærke søn Robert”. Det er jo for at glæde hende ikke. Og her skriver han så ”Jeg savner Hanne og John og Elly” – Elly, det er min mor. På et tidspunkt skriver han også ”Vi har hørt, at krigen snart er slut”.\nDET KUNNE DE ALLIGEVEL FÅ AT VIDE DERINDE?\nDet fik de at vide! Åbenbart. Om det så var fra fangevogterne eller hvad Søren, det har været. Og der står han, det må være i Torgau. Du kan godt se, at han har arbejdsuniform på – han er ikke i fængselsuniform, det var sådan nogle stribede fangedragter.\nFIK HAN EGENTLIG SENDT FLERE BREVE MENS HAN VAR I KONCENTRATIONSLEJR?\nDet var det eneste. Og det var nok også kun der sidst i krigen, at Røde Kors fik lov. Min mor tog faktisk med derned, med Røde Kors, med pakker. Vores nabo Villy Brædder – han var hestehandler – han sagde, det var åndssvagt. To børn, og hun anede ikke om hun kom tilbage igen! Men hvad gør man ikke… Så hun tog da med derned. Jeg tror aldrig hun mødte ham. Men hun fik afleveret pakken gennem Røde Kors og tog med dem tilbage.\nHVORNÅR KOM DIN FAR TILBAGE?\nHan kom hjem med Røde Kors bilerne til Sverige, det gjorde de jo. Men han kom IKKE hjem, lige da krigen sluttede, han kom først hjem senere fra Sverige. Så om der gik en måned eller… Det er jeg ikke rigtig klar over.\nHAVDE DU NOGEN VENINDER ELLER VENNER, HVIS FORÆLDRE OGSÅ BLEV SENDT AFSTED TIL TYSKLAND?\nOverhovedet ikke. Og det ærgrer mig lidt. At man ikke kendte andre. Mine klassekammerater har ikke haft nogen forældre, der endte dernede. Det var jo politiet, for det meste ikke, der blev taget. De anede ikke hvordan det var. Der var tavshed om krigen.\nMin svigerfar… Under krigen tog han til Tyskland for at tjene penge. Og så siger min søn, Frank ”Mor, er du godt klar over, at han har faktisk været ondskabsfuld mod din far?”. Så sagde jeg ”Jamen, jeg kan ikke forstå han skulle have gjort det af sin gode vilje”. Og da han kommer tilbage fra Tyskland, bliver han sat ind i byvagten, mens politiet er væk. De blev undersøgt om de var gode nok. Så han har været igennem fagforeningen tænker jeg, tvunget til at rejse til Tyskland for at tjene penge. Der var fire børn ikke. Der var meget, der var mærkeligt dengang.\nDa han kom hjem fra Tyskland, der græd han. Han græd og græd og græd. For ingenting. Han var blød og livlig, men utrolig følsom efter han kom hjem derfra. Det var så det, der ændrede ham. Det eneste sted han kunne snakke om sine oplevelser, det var nede på Dagmar. Der kom politifolk. Så kunne de sidde og snakke om sådan noget. Somme tider kunne han også blive væk i tre dage… Jeg har aldrig set min far fuld. Men så kunne han få for meget over tørsten, og det ville han så ikke vise derhjemme. Sådan var det. Jeg har aldrig sådan set ned på min far for det, det har jeg ikke.\nJeg kan huske sådan til jul. Vi havde jo hverken tv eller noget dengang, men en stor kasse til en radio. Der sad han altid om julen. Så sagde han ”Hanne, kom herind. Nu skal du høre alle dem, der ikke kom hjem”. Det var søfolk. Han fik jo mig til at flæbe, og så sad vi og flæbede om kap om de stakkels søfolk, der aldrig kom hjem til jul! Det var ligesom om, at ”sådan var det også med din far”. Det var måske godt nok, at man fik det grædt ud også. Der var ikke nogen anden hjælp. Det var tabu at tale om alt det her, han havde oplevet. Så det var mest, at man skulle være glad – og han var også glad.\nFar døde i 1966. Min mor dør i 1968. Så de har aldrig oplevet min søn, og det er jo synd.\nJeg kom meget ude på Sejrs Allé på Fedet i Risskov. Der boede min tante og onkel, der ingen børn havde. Og da jeg jo havde en syg bror, så synes de, at jeg skulle væk engang imellem. Så der kom jeg tit ud på sommerferie, særligt efter krigen. Det var et pragtfuldt sted. Der går vi ned den dag i dag, når min søn og svigerdatter er der, med morgenkaffe, rundstykker og hele molevitten, og får vores morgenbad. KUN på den vej. Det er sjovt.\nVAR DET EN GÅRD?\nNej, det var ene sommerhuse der lå derude. Langs Nordre Strandvej ned mod havet. Det var det andet hus fra vandet. De havde det temmelig godt økonomisk. Så det var et af de få, der var bygget op af sten. Røde sten med grønt træværk omkring. Det var et pragtfuldt sted. For 4 år siden, der blev det enten solgt eller… jeg ved ikke, hvad de gjorde ved det. Det var en dobbeltgrund. Så nu ligger der et tvillingehus, der er bygget. Men træerne på vejen, de er der stadigvæk!\nI gamle dage, der kunne man sejle ud til Varna fra Aarhus Havn. Så sejlede man til Varna. Og Pinsemorgen, det var noget vi alle sammen skulle opleve. Der gik vi igennem skoven i højhælede sko og nyt skræddersyet tøj ud til Varna. Klokken den var 5 om morgenen. Så skulle vi ud og have kaffe med rundstykker. Det var altid på Varna. Så min mormor, hun gav altid i pinsen. Der kom vi ud til Thors Mølle. Og der kørte vi charabanc – det var med to heste, og så med familien. Det var altså meget spændende. Det var også en tradition! Vi havde mange traditioner dengang.\nOg så kom jeg jo nede på Aarhus Hallen, der har jeg set 6-dages løb. Og min mormor, hun inviterede altid til Holiday on Ice, også nede i Aarhus Hallen, dengang det var der.\nVi brugte skovene meget som børn, både ved Marselisborg, Varna og Skovmøllen. Når vi børn fra karréen skulle til stranden så cyklede vi fra Skanderborgvej helt ud til Moesgård Strand. Hele vejen, det var ikke noget at regne. Der var vi ude hele dagen, og når vi så kom hjem, så var vi jo godt forbrændte. Så blev vi smurt ind i kartoffelmel! Det var det eneste der var, men det kølede. Det var rigtig sommer dengang.\nSå voksede jeg op, og jeg ville være Frøken Aarhus – og far sagde prompte ”Nej DET skal du ikke! Det er ikke for pæne piger!”\nDET VAR EN SKØNHEDSKONKURRENCE?\nJa. Og han passede så meget på mig, så det var helt vildt. Han vidste jo, hvad der kunne ske… Han vidste hvordan piger kunne blive udnyttet, for eksempel ligesom pigerne fra Katedralskolen, som kunne blive fristet af de charmerende sømænd, der kom i sømandsrestauranten lige overfor – og det skulle jeg i hvert fald ikke blive udsat for. Jeg var meget charmerende åbenbart, da jeg blev de her 16 år. Men jeg skulle opdrages med pli, så min far sagde nej til Frøken Aarhus-konkurrencen.\nJeg mødte min mand som 17-årig. Da vi har været omkring de 17 år, der kom vi meget på Tarantella. Der var jo pariserstemning sommetider, der var rigtig kabaret dernede. Og Bruno Martino – JA! DET var altså Tarantella! Det var så lækkert. Og vi behøvede ikke at have så meget spiritus, vi fik en ”flyver” – ved du, hvad det er?\nNEJ DET TROR JEG IKKE?\nDet er snaps og citronvand. Og vi fik ikke andet. Så vi kunne holde ud i tre dage i træk! Og vi kunne danse og more os. Det er desværre ikke sådan i dag, det er lidt synd.\nMin far smed engang min mand ned af trapperne. Han kunne ikke lide ham, det kunne han ikke. Vi inviterede, og han kom aldrig. ”Jeg skulle have været gift med en politimand”. Han havde udset ham. Men der har min mor sagt ”NEJ, hun er forelsket i Leif, færdig”.\nDER GÅR DET IKKE ALTID SOM FORÆLDRE GERNE VIL.\nDér er vi som brudepar, Leif og jeg. Vi blev gift i 1960 og var gift i 20 år, fik en søn – Frank.\nVi blev gift i Lukas Kirken. Og det blev holdt nede på noget, der hed Gran. Min far og mor, de gik meget op i at det skulle være efter Emma Gad. Der skulle være system i det hele.\nJeg var 22 og han var lige 9-11 måneder ældre end mig.\nVi havde svært ved at få børn. Så vi blev hjulpet af en dyrlæge.\nJa, jeg havde gået på fødselsanstalten, og vi havde været gift i 10 år… Og så læste jeg i Alt for Damerne, at der var en dyrlæge nede i Skærbæk ved Fredericia. Han hjalp for at bestemme køn, men han kunne også noget andet. Så jeg skulle sende min feberkurve derned. Det viste sig, at befrugtningstidspunktet, det skubbede han fire dage før end gynækologisk afdeling havde sagt. Og så havde de også fundet ud af, at min mands sædkvalitet var dårlig. Han havde kun 40% og de var ikke så dygtige til at fare frem. Så fik vi koncentreret A-vitamin olie i 20 dage, både mig og min mand. Så skulle det hele blomstre. Bagefter skulle vi tage ned på en god ferie. Så tog vi til Las Palmas i Spanien. Første gang, 14 dage efter, der var jeg gravid. Og 9 måneder efter fik vi Frank, den 4. oktober 1970, et søndagsbarn.\nDET VAR DA EN GOD RECEPT I HAVDE FÅET!\nVi boede på Langenæs Allé, nr. 28. Der boede vi indtil 1974. Når Frank fik sin middagslur, så sad jeg inde i stuen og ventede og så kom han med sine sokker og med sin pude og sin sut. Han havde så mange sutter og det var i alle farver. Så sagde jeg en dag til ham – han kunne lige nå op til skakten – så sagde jeg ”Frank, det er ikke godt for dine tænder. Skal vi smide dem væk?” – ”Ja!” sagde han. Så sagde jeg ”Men jeg gemmer ingen! Så du kan altså ikke få dem igen”. Han spurgte aldrig efter dem siden. Er det ikke fantastisk?\nNu kan du se, der er lidt af vores skønne sommerhus på Kysing Næs. Det var sådan et ishus vi fik op, og så byggede han en solgård til. Min eksmand, han var ekspert i at lave højbede, så vi havde prydhave og så havde han sat lamper op – du skulle have set vores have. Hedeselskabet kom på besøg og roste haven. Vi havde en Volvo dengang. Vi havde pejs også – så satte jeg Frank der om morgenen. Han synes det var så spændende.\nDet var, da vi holdt jul og nytår, oppe i Québec i Canada… og der lejede vi så en stor amerikansk bil. Det var pragtfuldt. Vi kørte ud, og vi mødte kun én kæmpestor lastbil. Vi kørte 250 km tror jeg, op nordpå, på de meget, meget brede motorveje der var deroppe. Og det var jo snestorm! Men vi var ikke bange, det rørte os ikke.\nSTØDTE I PÅ BJØRNE OG SÅDAN NOGLE TING?\nNej, vi så ingenting. Og jeg nåede heller ikke at se indianerne, desværre. Jeg turde ikke gå længere, helt alene på snesko i 3½ time.\nAlle de huse, der var… Det var jo kunstigt, det var efterligninger fra Walt Disney. Det var UTROLIG spændende, jeg har aldrig set noget lignende. Små bitte huse, med alt det, der var inde i dem. Og så var der hoteller, der lå højt ikke, og svævebaner. Der var kunstig sne – det hele var kunstigt. Så kunne man gå op i husene – nogen boede der. Jeg blev også fotograferet sammen med en af figurerne… Hvad er det han hedder? Mickey Mouse?\nJA DET VED JEG FAKTISK IKKE LIGE…\nDet var en af figurerne. Og der var jo isskulpturer. Dét var KUNSTVÆRK! Nej hvor var de flotte. Det var en oplevelse. Det var en hel gade ned, og så til begge sider. Men det var også fordi, han studerede jo på Montreal Universitetet, og det var de lokale der fortalte at ”I skal tage derhen. Det er ikke et sted, hvor der normalt kommer turister”.\nDet der, det er mit kontor hos de studerende på Tandlægeskolen, hvor jeg var i 32 år. Jeg tog imod alle de nye patienter, der kom ind i ekspedition og andre, der skulle op til lægerne og videre i systemet. Jeg oprettede journaler og ordnede sygefravær, og tog telefoner.\nDet er de tre piger jeg arbejdede med allerførst, i informationen. Jeg blev så siden alene, de sidste 6 år – det var skønt. Der fik jeg også lov til selv at indrette det hele i nyt lokale.\nDer sad jeg så med kasseapparat og skrivemaskinen og ekspeditionen. Skønt sted, og skønne mennesker, de studerende. Dette var blandt andet arbejdet ved de studerendes kontor (OF).\nI informationen havde vi EDB-folk, meget dygtige. DYRE drenge. Og hver gang der var en eller anden, der havde lavet noget forkert, slået forkert cpr nr. nummer ind, så kom han gerne løbende hen af gangen ”Hanne, er det dig?” – ”Det ved jeg ikke” sagde jeg – ”Nej, det er det sgu aldrig” sagde han så. Og så op på etagerne. Så var det altid deroppe, der var et eller andet galt.\nMen der sad jeg, før jeg blev helt alene i informationen. Der sad jeg med en, som senere blev afskediget. Jeg vidste godt at hun drak. Så havde jeg bedt om at komme på et kursus. Hun skulle være alene og overtage mit arbejde. På kurset skulle vi hver især fortælle vores historie, hvis vi havde noget, vi var kede af. Der var så tavshedspligt. Jeg fortalte om min kollega, jeg var ked af. Hun var ustandselig ude at ryge, og hun skrev så vanvittig hurtigt, så hun skrev masser af fejl. Da jeg kommer tilbage – ”Hvor er hun henne?” Skrivebordet, fuldkommen tømt. Så havde hun drukket og var blevet taget i det. Hun var sommetider så fuld, så hun gik op øverst oppe og havde fundet et eller andet rum deroppe. Så kom hun ned om morgenen… jeg kunne jo lugte det… hun havde ikke været i bad og… Nej det var forfærdeligt.\nSKILSMISSE OG MASSER AF OPLEVELSER MED VENNER\nJeg blev skilt i 1975 og alene med Frank. Engang tog vi til Ebeltoft med min veninde Merethe og hendes to børn. Der boede vi på vandrehjem. Merethe havde en ven, der spillede. Han hedder Ivar Sørensen. Han spiller faktisk nede i Skolegade nr. 7! Stadigvæk, det er sjovt. Han havde en båd liggende. Han havde en anden kammerat, der skulle nedenom Sydafrika. Dem fik vi lige frokost med ude på havet. Min søn Frank og så hende den lille pige, de fik lov til at komme i gummibåden, som de havde på båden. De roede ind til øen, fik en is, og senere kom de tilbage til skibet igen. Jeg skulle have kikkert for at se! Jeg var SÅ nervøs. Så siger jeg ”Jamen, hvor er det de ror hen nu?” – så skulle han da ud og prøve en rutsjebanetur ude i havet. Så tøjrede han hende og gummibåden. Det var han alligevel god nok til. Han var ikke mere end 8 år, men op og prøve. Da de så kom tilbage, så sagde han ”Mor, der var jo dybt!”.\nSå havde jeg en rigtig god husven, entreprenør Hans Holst, som jeg har kendt lige siden jeg blev skilt. Han var jæger. Han kom ofte på Årslev Kro som jæger, og han var utrolig til at tage min veninde og jeg med derud på Årslev Kro. Vi fik SÅ mange gode middage derude. Somme tider var jeg jo med på jagt, for eksempel i Vestjylland. Men jeg måtte ikke skyde. Men jeg skulle jo LIGE have det her gevær i hånden på billedet. Det var oppe i Jyndevad, ovre ved Herning. Det var skønt at stå op om morgenen kl 3.30, og så sommetider se rævene med deres unger. Jeg har siddet oppe i en hugstand, så kunne vi se, når dyrene kom. Vi skulle sidde musestille.\nJeg har også været med Faaborg-Geltinge. Det var også sjovt. Jeg ved ikke om du har hørt om det. Det var sådan en spritrute! Det var indkøbsruter, og der elskede danskerne at komme ned. Det er jo væk nu. Der var flere overfarter til Tyskland, og når vi så var ude på havet, var det skattefri. Så der købte vi det vi måtte. Der var også nogen der tog med, bare for at få en masse spiritus med hjem.\nDer er hatteklubben!\nVAR DET NOGLE HATTE I SELV LAVEDE, ELLER VAR DET NOGEN I KØBTE?\nDen der, den købte jeg. Og så syede jeg ene små bitte gule roser på. Og så er der en hestesko. Du skal næsten se den [viser hatten frem, som nu hænger på væggen]. DET var min hat.\nPå et tidspunkt, der kunne min mand og jeg holde sølvbryllup, hvis vi havde været gift. Han var blevet gift med en anden, hun var en skøn kvinde han havde mødt. Så siger han ”Hanne, vi kunne jo have haft sølvbryllup, og du må bestemme, hvor det skal holdes”. Så sagde jeg ”Queensgarden! På Hotel Royal!” – den var lige åbnet. Så kom vi derop, min søn og så de to og jeg. Og det var en oplevelse. Han skulle jo gøre det så godt som muligt. Så der fik vi en flaske rødvin til 800 kr. Så skulle jeg så smage, og jeg sagde ”Den kan jeg ikke drikke”. Så kom tjeneren, og han sagde ”Det er rigtigt! Ud med den”, og så fik vi en ny. Altså det er jo ikke altid de dyre vine, der er de bedste! Den VAR udrikkelig, det er jo tit de rigtig gamle vine.\nJeg havde jo en god kæreste engang fra Tunesien. Han havde en forretning her i Aarhus. Et renseri, hvor både Prins Henrik og Dronning Margrethe kom. Han fik mig så med til Sousse. Så var vi ude ved præsidentens sommerresidens. Han var gift med en fransk kvinde. De var faktisk meget europæiske i byen. Jeg så ikke ret mange slør dernede, de var meget moderne. Der har jeg fotograferet. Og ved du hvad, da jeg kommer hjem, der har de brudt min kuffert op og stjålet mit fotoapparat. ALLE billederne havde de stjålet. Men det var kun det. Det måtte man åbenbart ikke. Så nu låser jeg min kuffert!\nOg så selvfølgelig, alle de oplevelser med min søn i Frankrig, det var en drøm. Dét var i Nantes, det kan jeg godt huske. Det var en kvinde og en søn, der boede der i en stor lejlighed. Vi var blandt andet nede i Montmartre. Jeg fik set alt det, der var godt ved Paris. Eiffeltårnet, broerne over Seinen og det hele. Så havde min søn nogle franske veninder og dem sad vi og fik kaffe på Champs-Élysées på forskellige fortovsrestauranter.\nMin søn bor i dag i Schweiz. Hende, han bor sammen med nu, hun er rigtig schweizer. Hun er sygeplejerske på et af hospitalerne nede i Zürich. Og der, hvor de bor – i sådan en lækker lejlighed – er der kig op på et bjerg, og øverst oppe, der er der et tårn, der hedder Üetliberg. Der har vi også været oppe, og jeg kan godt fortælle dig, at det er højt! 900 m over havet. Der var kun en jerntrappe, og et lille jernstativ. Nej, hvor mine ben rystede! Så ligger hospitalet nede ad bjerget, sådan bygget op. Det er fantastisk. Oppe på hospitalet kan du kigge du ud over Zürichsøen, hele byen ser du. Og den er bygget op næsten ligesom Aarhus. Du ved, Aarhus by ligger også i bunden, og så ligger højdedragene omkring. Men bjergene ligger så hele vejen rundt om den Zürichsø. Der har vi været oppe på et af de højeste bjerge. Der ligger en restaurant. Der kan man se hele søen, og hele vejen rundt. Jeg har været oppe i et spabad – et KÆMPE spabad. Der var ikke ret langt op til det øverste af et bjerg. Det var under åben himmel, 2 graders frost. Det var et KÆMPE boblespabad. Så lå vi der, og så solen stå op… Det er meget sjælden, der er som regel tåge dernede. Men der stod solen rød denne morgen. DET var en oplevelse.\nJeg har været i Norge, Sverige, Schweiz, Tunesien, Belgien, Holland… Italien, Spanien, Canada… USA, Frankrig og Tyskland… Du kan godt se, at jeg har rejst meget!\nJeg kan i hvert fald sige, at det er vidunderligt at have rejst så meget som jeg har gjort, i stedet for at sidde som gammel og tænke ”hvorfor tog du ikke afsted?”. Jeg har også været med hurtigruten fra Bergen til Nordkap, ovre og kysse den russiske jord. Det var sådan en fragtrute, men det var en luksusliner med 10 etager. Vi havde enekahyt, det var en arbejdskammerat og jeg, og det var luksus, luksus, luksus. Det kostede 30.000! Vi sagde ”Det koster, hvad det koster”. Jeg gik på pension ikke, og nu fik jeg noget udbetalt. Og så tog vi afsted på ture ind i Norge, og kørte op til den næste by. Den lægger til ved jeg tror det er 33 byer, den her hurtigrute. Den hed ”Midnatssolen”. Den var SÅ flot. Der har vi så prøvet Lofoten og alle de steder man skal prøve at opleve inde i landet. Jeg kan godt fortælle dig, at det var smukt at komme ind i alle i de fjorde, og se bjergene… Det var somme tider i stormvejr! Der var en dag hvor skibet… Kaptajnen sagde i højttalerne ”I skal gå til køjs. Kantinen er lukket, restauranten er lukket. Der er vindstyrke 18. Vi sejler ikke”. Jeg troede vindstyrke 12 var det største. Men vi var ikke søsyge. Det ligger åbenbart ikke til os. Vi er blevet hejst ned fra vores skib fra 5. etage til en fiskerbåd. Vi skulle så til Lofoten – det er dér de opdrætter laks blandt andet. Men det var meget interessant. Vi var heldige at se morgensolen stå op i Nordkap, helt oppe på den øverste spids i Norge. Vi mødte lapperne! De boede sammen med rensdyrene, så øde var det. Og der har jeg en hat, som jeg fik med hjem. Den går jeg tit med om vinteren. Den er købt af en af dem, der sidder og syer i deres teltboliger – det lever de jo af, deres skind og kødet fra rensdyr.\nStort, varmt tak til Carina Stobberup på Stadsarkivet i Aarhus, DOKK 1.\nBilledgalleri Alle billeder (65)


Hybel Nord A/S som arbejdsplads | Jobindex\nHybel Nord A/S\nEr du – eller har du været – ansat hos Hybel Nord A/S?\nHybel Nord A/S som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos Hybel Nord A/S?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos Hybel Nord A/S.\nRegnskab for Hybel Nord A/S\nAnnoncestatistik for Hybel Nord A/S\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra Hybel Nord A/S. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nEr du fra Hybel Nord A/S? Så kan du oprette en profil der beskriver virksomheden for de jobsøgende.


5 Prince sange vi har glædet os til at kunne streame – BANDS OF TOMORROW\n5 Prince sange vi har glædet os til at kunne streame\nNu er alle Princes utallige hits tilgængelige på diverse streamning tjenester, der er to sange som aldrig tidligere har været udgivet på vej og der er også to koncertfilm på vej. Vi fejrer det hele ved at høre de fem sange, som vi har glædet os allermest til at kunne streame.\nSøndag aften dansk tid offentliggjorde pladeselskabet Warner Bros. Records at alle Princes legendariske hits nu var på vej til diverse streamningtjenester, og da Grammy Awards rullede over skærmen, kunne man høre alle sangene, lige hvor man ville. En del af Princes enorme bagkatalog har indtil nu været tilgængeligt på streamingtjenesten Tidal, men nu har Warner besluttet at gøre det hele tilgængeligt på alle streamningtjenester blandt andet Spotify og Apple Music. Efter Princes død i april 2016 varetager Warner Bros. Records hans musik, og omkring udgivelsen siger Warners direktør, Cameron Strang, følgende:\n“Når vi gør Princes musik tilgængeligt for fans – alt fra hits til ikke tidligere udgivet numre – er vi opsat på at opretholde Princes høje kreative standard, og vi ved at fans vil blive lykkelige, når de hører disse album og ser de kommende film.”\nVi er super glade for, at Princes singler, album og EP’er nu er frit tilgængelige til streamning, og derfor har vi kreeret en oversigt, over de fem sange som vi har glædet os allermest til at kunne streame.\nDet her ultrafunky nummer, med lækker bas og blæs hele vejen igennem, skal helt sikkert spilles inden en god bytur. Man kan ikke andet end at få lyst til at danse og synge med, når Prince dedikerer dette lækre disconummer til den smukke model Chelsea Rodgers.\nLæs også Grand Analog går sammen med Posdnuos om oldschool hiphop-single\nI den mere stille ende af Princes musikkatalog findes den smukke sang “Sometimes It Snows In April” fra filmen Under The Cherry Moon. Nummeret handler om at miste en man har kær, og selvom det aldrig blev det store hit, da nummeret blev udgivet, fik det enormt stor opmærksomhed og steg voldsomt i salg, da Prince sidste år døde i april.\nNummeret “Little Red Corvette” var på det legendariske album 1999, og var Princes første sang i top 10 på Billboards Hot 100. Det blev Princes største hit dengang, og den funky og lidt rockede kærlighedssang er stadig et af hans største hits. Singlen nåede top 20 på Billboard igen efter Princes død.\nEndnu et nummer i den funky ende, dog med et langsomt og lækkert tempo, der virkelig forstår at skabe en stemning. I nummeret høres Princes meget androgyne vokal pitchet op, så den minder om en kvindes. Sangen skulle være udgivet af Camille – Princes kvindelige alterego – men endte altså med at komme på dobbeltalbummet Sign O’ The Times fra 1987.\nPrince har aldrig været bange for at være kontroversiel, og det var han bestemt heller ikke, da han udgav “Controversy” på pladen af samme navn fra 1981. Midt i det funky og futuristiske nummer citerer Prince hele Fader Vor, og sangen blev beskyldt for at være blasfemisk. Prince følger (selvfølgelig) hans bøn med ordene “I wish there was no black and white, I wish there was no rules”.\nOmfavn solskinnet og mød BOKITO\n5 live-optrædener du skal kende til


Trick eller godbid på Halloween nat | iELM Blog\nTraditioner\t/ december 12, 2018 0\nTrick eller godbid på Halloween nat\nSlutningen af oktober (og begyndelsen af november) er reserveret til en særlig aften kendt og fejret i mange lande – skræmmende Halloween aften.\nHistorien om denne ferie daterer sig tilbage til oldtiden og finder sine rødder i den keltiske kultur. Med ankomsten af irske immigranter i USA, blef Halloween overtaget med stor succes og popularitet også af det amerikanske folk.\nNavnet på denne fest blev forkortet med tiden og blev Halloween, men oprindeligt blev det kaldt ” All Hallows Even” (svarende til nat før Allehelgensdag).\nHvordan fejrer vi Halloween? Vi klæder og går til “trick or treat”!\nSom regel er børn forklædt som skræmmende karakterer. Denne tradition kommer også fra oldtiden: onde ånder var skræmt og flyttede væk fra folk klædt i kostumer og masker, der udviser udseende af onde ånder. De traditionelle Halloween kostumer udviser udseende af ikke-jordiske væsener som monstre, spøgelser, hekse, dæmoner, skeletter, mumier.\nPå IELM ser vi frem til ankomsten af en ny kalenderferie; og til Halloween har vi lavet nogle børnetøj, der fejrer den berømte skræmmende nat, men produkterne er nyttige og kan bruges til enhver tid.\niELM Hat med græskar\nDe specielt designet Halloween hatte skal hurtigt integrere dine børns præferencer med deres munter design, sjov print og association med eventyr forbundet med traditionen for denne ferie. Hattene skabt af iELM omfatter billeder af spøgelser eller hekse og dæmoner, der fremkalder den mørke og mystiske verden af Halloween-aftenen.\niELM Hat med skræmmende heks og djævel\nBlandt aktiviteterne til denne fest er: lejrbrand, Halloween parader, dedikerede fester og karneval, udskårne græskar og Jack-o’-lantern ved at placere et lys inde i græskar for at uddrive onde ånder.\nLettere børnetøj til børn skal dig til temafester, hvor de små kommer til at blive klædt i kostumer, mødes med alle deres forklædte venner og de skal gerne skifte til behagelige tøj for at fortsætte med at spille og have det sjovt.\nVores forslag er at vælge en behagelig og attraktiv overall med et farve i Halloween tema, der giver mulighed for rigelig bevægelse, naturlig løb og et livlig barneskridt.\nVi ser frem til at du fortæller os, hvordan havde du den skræmmende Halloween natt, bange eller skræmmende!\nLand med tradition og skikke\n3 fordele ved udendørs leg juli 2, 2020


Event på Kulturmødet: Når kunst bliver content -\nEvent på Kulturmødet: Når kunst bliver content\nIgen i år deltog vi i Kulturmødet – det blev til to vigtige og relevante samtaler.\nZoom-koncerter, museumstur på Instagram, TikTok-kunst – hvad mon det næste bliver?\nPandemien har lært os alle at tænke i online formater. Imens Zoom og Teams er blevet hverdag i Danmark, buldrer teknologien frem i øst – ikke sjældent i formater og konfigurationer, der stadig er ukendte på vores breddegrader.\nFredag den 20. august var kulturjournalist og popcastvært Lucia Odoom moderator for en spændende og aktuel talk om, hvordan den voksende digitalisering påvirker kunsten og kulturen i nogle af de lande, hvor vi er til stede.\nI panelet havde vi tre af vores institutledere: Eric Messerschmidt, Henriette Borg Reinholdt og Füsun Alan Eriksen. De gav os et indblik i den digitale udvikling i henholdsvis Kina, Rusland og Tyrkiet – og hvilken effekt digitaliseringen har på kunsten og kulturen i landene.\nSe zoom-talken her:\nNår kunst bliver content\n– digitale tendenser på den internationale kulturscene


Slår alarm: Manglende skilte kan koste liv – Ekstra Bladet\n28. sep. 2019 kl. 18:09\nSlår alarm: Manglende skilte kan koste liv\nManglen på redningsskilte langs Fanøs østkyst kan risikere at koste menneskeliv, lyder kritikken. Problemet er landsdækkende, siger Danske Beredskaber\nAf Citathistorie fra DR Syd\nLokaliseret af helikopter\n- Vi måtte søge ad flere veje, før vi kunne finde ud af, hvor han befandt sig, siger Niels Fischer-Nielsen, stationsleder hos Sønderho Redningsstation til DR Syd.\n- Konsekvensen er, at vi ikke kan finde de mennesker, vi leder efter, fordi de har svært ved at forklare, hvor de er henne. Vi risikerer, at nogen dør af det.\n- Jeg vil nu tage initiativ til, at man sætter samtlige parter i beredskabet sammen og laver et samlet overblik over, hvor mange redningsskilte vi skal have her på Fanø, siger Christian Lorenzen til DR Syd.\n- Hvis man kigger på et kort over redningsskilte her på Fanø, så ser det sporadisk og tilfældigt ud. På vestsiden er det ikke noget problem, der har vi en stor bred strand, hvor man kan køre på. Der kan vi sætte dem med jævne mellemrum, men på østsiden er det en anden snak, for der er det ret uvejsomt.\n- Så jeg er interesseret i at høre, hvad politi, ambulancetjeneste, brandvæsen og søredning mener, der giver bedst mening. Så hvis de parter kan blive enige om en plan for det, så kan vi kan sende nogle ansøgninger afsted til Rigspolitiet.\n- Det der med at få sat redningsnumre op igen eller få dem tydeliggjort kan knibe lidt. Det kan det flere steder i landet, siger sekretariatschef for Danske beredskaber Bjarne Nigaard til DR Syd.\n- Vi har 50 drukneulykker om året, og sammenligner man det med, hvor få penge vi bruger på området, er det klart, at man bruger uendelig lidt på den her sikkerhed, siger han til DR Syd.\nSlap uden mén


kettt.rokeabsort.se › Travels › Hvor ligger dansk vestindien\nDansk Vestindien - Wikipedia, den frie encyklopædi Oplev Manhatten samt de gamle danske besiddelser st. Thomas, st. Gislev var blandt de første med rundrejser til De Vestindiske Øer - med dansk rejseleder ligger start til slut. Vores spændende kombination hvor 2 nætter i New York samt ophold på både Hvor. Croix og St. Thomas vækker stor begejstring vestindien vores ligger. Vores vestindien rejseleder giver dig optimalt indblik i De Vestindiske Øers spændende dansk historie. lottotal 30 april\nSource: http://www.rejsefortaelling.dk/vestindien_6_st-croix/6 0 virgin island map.jpg\nHvor ligger dansk vestindien Rejser til De Vestindiske Øer\nSilke satin sengetøj - hvor ligger dansk vestindien. unikt ferieparadis med dykning ved koralrev og kolonihistorie\nVestindien til Dansk Vestindien er rejser til skønne, caribiske øer krydret med dansk kulturhistorie. Hver ø har sin egen hvor charme, og alle tre har dejlige strande - heraf nogle af verdens smukkeste. Dansk Vestindien, også kaldet De Vestindiske Ligger, består af tre skønne paradisøer. Øerne var på danske hænder i år indtilhvor Danmark solgte dem til USA. Øerne hedder nu De Amerikanske Jomfruøer, men her findes stadig levn tilbage fra den danske kolonitid. Og I kan dansk jer til kridhvide strande med silkeblødt sand, smuk natur, smilende øboere, caribisk stemning og fine bygningsværker fra kolonitiden. Geografi. Dansk Vestindien bestod af de tre hovedøer Sankt Croix, Sankt Jan og Sankt Thomas, samt flere mindre øer.Øerne ligger i Det caribiske hav og Atlanterhavet, 80 km øst for Puerto Rico, km nord for Venezuela og km sydøst for Florida.. Øerne har et totalt areal på km², hvilket er lidt mindre end arealet af Mors, og har en km lang kystlinje.- Kolonisering af Skt. Thomas: På kortet ses de amerikanske Jomfruøer, som Dansk Vestindien kom til at hedde efter salget i Handel og økonomisk udvikling indtil De tre øer udviklede sig meget forskelligt. Jorden på den vulkanske og kuperede Sankt Thomas blev hurtigt udpint af dyrkningen af sukkerrør. Hvor ligger Dansk Vestindien? Dansk Vestindien og de tilhørerne øer var Danmark og Norges besiddelser i Caribien herunder de tre øer Sankt Thomas, Sankt Jan og Sankt Croix, der senere blev købt fra Frankrig. Øerne var i dansk og norsk varetægt fra hhv. , og I dag findes øerne i Dansk Vestindien fortsat i Caribien, dog. vejviser til legater og fonde 2016 Sankt Croix var indtil en del af Dansk Vestindien og er den ø, som Danmark erhvervede sidst. Øen er på størrelse med Møn. På Sankt Croix ligger byerne Frederiksted og Christiansted. Øen er den sydligste af de Amerikanske Jomfruøer.Højeste punkt: Mount Eagle ( m). Denne rejse til De Vestindiske Øer er til jer, der ønsker en kort, men begivenhedsrig rejse, hvor kultur, historie og strandferie kan forenes, endda på den samme dag. I begynder med en nat i Miami, en af USA mest charmerende storbyer, der er præget af mange kulturer, og hvor det gode liv leves langs strandpromenaden. Destinationer Caribien De Vestindiske Øer. En rejse til De Vestindiske Øer, også kaldet Jomfruøerne, er en drømmerejse for dig, der vil have sol og varme, men ikke vil ligge på langs en uge i streg. På de tre caribiske øer St.\nDen USA erhvervede øerne, idet de havde strategisk interesse i 1. I dag er de først og fremmest kendt som turistdestination. Herunder kan du se et kort over Dansk Vestindien. Se blandt andet placeringen af Charlotte Amalie på Skt. Thomas. Skræddersyede rejser til De Vestindiske Øer efter dine ønsker og drømme. Du kan rejse tilbage i tiden i historiske byer, hvor gadenavnene er på dansk, og flere St. Thomas er den eneste ø, du kan komme til på cruise, så her ligger store. Rejs til Dansk Vestindien og oplev et særligt stykke danmarkshistorie i et U.S. Virgin Islands ligger midt i Caribien, øst for Puerto Rico, Haiti og Cuba, og er dermed spændende i dansk historie, hvor ikke mindst produktion af det hvide guld. De Dansk Vestindiske Øer. Lungesyge fik vestindien til at blomstre i Hvor Vestindien. Sankt Croix var et yndet ligger for sundhedsturister allerede i 'erne. Rejseberetninger fortæller historien om øens frodige vegetation, Dansk stort har Danmark været.\nDansk Vestindien, eller De Vestindiske Øer, var en dansk koloni i Caribien . Øen ligger 6 km øst for Skt. Thomas og 6 km sydvest for Tortola (del af de Den bestaar af én lang Gade, der ender ved Faktoriet, hvor Selskabet har sine Kontorer. Fra det og frem gennem det århundrede var de europæiske koloniale territorier i Vestindien Fransk Vestindien, Britisk Vestindien, Dansk Vestindien. Midt i tallet begyndte dansk-norske skibe at sejle på Vestindien, og i 66 blev Det var imidlertid begrænset, hvor 'danske' De Vestindiske Øer var. Kort Dansk Vestindien Herunder kan du se et kort over Dansk Vestindien. Se blandt andet placeringen af Charlotte Amalie på Skt. Thomas. Rejser til Dansk Vestindien. Caribien på langs. Caribien på langs Oplev USA’s vugge, Boston, efterfulgt af krydstogt til hele 5 44%(5). Strandtid og kolonitid i Dansk Vestindien Øhop til St. Croix og St. Thomas med udflugt til St. John, 16 dage fra kr. Tag på øhop i Dansk Vestindien. Vi udvælger hoteller, der ligger ved de bedste strande og tæt på oplevelserne. I har god tid til at udforske St. Croix og . 4/10/ · Hvor ligger de dansk vestindiske øer? Dansk Vestindien ligger vest for Florida og Bermuda og ca. 80 kilometer fra Puerto Rico i den nordlige ende af De Små Antiller i Det Caribiske Hav og Atlanterhavet. Hvilket sprog taler man på øerne?\nRejser til Dansk Vestindien hvor ligger dansk vestindien Fra midten af tallet til begyndelsen af tallet blev der sejlet omkring slaver fra Guldkysten i Dansk Guinea på Afrikas vestkyst til Dansk Vestindien. De danske skibe medbragte våben og alkohol til Afrika, som man brugte som betaling for slaverne. Herefter blev slaverne sejlet til Dansk Vestindien, hvor de blev solgt. Du starter din rejse i Miami, hvor du har lidt tid til at opleve den levende by og den kendte strand. Nu står den på Dansk Vestindien! De Dansk Vestindiske øer består af tre meget forskellige øer, og på denne rejse er du så heldig at opleve dem alle!\nHerunder kan du se et kort over Dansk Vestindien. Se blandt andet placeringen af Charlotte Amalie på Skt. Thomas. Skræddersyede rejser til De Vestindiske Øer efter dine ønsker og drømme. Du kan rejse tilbage i tiden i historiske byer, hvor gadenavnene er på dansk, og flere St. Thomas er den eneste ø, du kan komme til på cruise, så her ligger store. Saint John og Sankt Croix. Det danske kompagni Vestindisk-guineisk Kompagni annekterede de to ubeboede øer Skt. Thomas i og Skt.\nChristopher Columbus fandt øerne på sin anden rejse til den ligger verden i dansk, hvor de blev navngivet Hvor Mil Virgenes "de elleve tusind jomfruer" til ære for Sankt Ursulas jomfruer. Danske handelskompagnier annekterede de to ubeboede øer Vestindien. Thomas i og Skt. Vestindien\nRejs til Dansk Vestindien og oplev et særligt stykke danmarkshistorie i et U.S. Virgin Islands ligger midt i Caribien, øst for Puerto Rico, Haiti og Cuba, og er dermed spændende i dansk historie, hvor ikke mindst produktion af det hvide guld. kettt.rokeabsort.se bringer i anledningen af jubilæet et tema om Dansk Vestindien i et . Danske straffefanger blev i tallet sendt til St. Thomas, hvor de levede. Dansk Vestindien ligger i det østlige Caribien, og er omgivet af krystalklart, turkisblåt vand, og pga. passatvindene er temperaturen konstant omkring 25°° .\nHvor ligger dansk vestindien sidse babett knudsen instagram\nOm Dansk Vestindien hvor ligger dansk vestindien\nFå et rejsetilbud. I begyndelsen blev møderne holdt på plantager, men efterhånden blev der indrettet missionsstationer og missionsskoler. Uddybende artikel: Amerikanske Jomfruøer.\nØerne var i dansk-norsk besiddelse fra henholdsvis , og , indtil de blev solgt til USA den De tre øer var de betydeligste af de danske kolonier i troperne. Midt i tallet begyndte dansk-norske skibe at sejle på Vestindien, og i blev der gjort et forgæves forsøg på at kolonisere den ubeboede ø, Sankt Thomas. I dannedes et vestindisk kompagni fra det Vestindisk-Guineiske Kompagni , og i gjorde man under ledelse af Jørgen Iversen Dyppel som guvernør et nyt, vellykket forsøg på at kolonisere øen.\nEfter en vanskelig start kom produktionen af sukker efterhånden i gang, og i tog man trods engelske protester den noget mindre naboø, Sankt Jan, i besiddelse. I købte man det lidt fjernere beliggende Sankt Croix af franskmændene. For women De tidligere danske kolonier er et unikt ferieparadis med herlige sandstrande, subtropisk natur og klima, rige dykker- og snorkelmuligheder ved revene, et spændende køkken - og for danskere et helt specielt stykke danmarkshistorie, hvis lige ikke findes andre steder i verden.\nOg så er det ikke mindst overskueligt, da de tre øer, St. Croix, St. Thomas og St. John tilsammen har nogenlunde samme areal som Langeland, Ærø og Tåsinge i det sydfynske øhav. Øerne er med andre ord også kulturelt langt mere caribiske end amerikanske.\nRejs til Dansk Vestindien og oplev et særligt stykke danmarkshistorie i et U.S. Virgin Islands ligger midt i Caribien, øst for Puerto Rico, Haiti og Cuba, og er dermed spændende i dansk historie, hvor ikke mindst produktion af det hvide guld. Midt i tallet begyndte dansk-norske skibe at sejle på Vestindien, og i 66 blev Det var imidlertid begrænset, hvor 'danske' De Vestindiske Øer var.\nTraditioner i danmark - hvor ligger dansk vestindien. unikt ferieparadis med dykning ved koralrev og kolonihistorie\nDansk Vestindien eller De Vestindiske Øer var en dansk koloni i Caribien bestående I Frederiksted på St. Croix' vestkyst ligger Fort Frederik, hvor det sidste. Et traditionelt hus på m2, der netop nu er til salg på St. Croix til Mange huse er udstyrede med overdækkede verandaer. Foto: Virgin Island Real Estate. Croix, St. Thomas og St.\nHvor ligger dansk vestindien De hvide var bekymrede over det skæve styrkeforhold, og for at afskrække slaverne fra at gøre oprør blev der i indført et reglement, som beskrev, hvordan slaverne ville blive straffet, hvis de brød lovene. Kristianssted eller, som den i daglig Tale kaldes: Basinet, er en venlig lille By med adskillige anselige Bygninger, iblandt andre Guvernementshuset, som skal være det største Regeringshus paa de smaa Antiller. Social Menu\nKort Dansk Vestindien Dansk Vestindien\nDe Vestindiske Øer (Dansk Vestindien) Turen i overblik\nHvor ligger Dansk Vestindien? Dansk Vestindien og de tilhørerne øer var Danmark og Norges besiddelser i Caribien herunder de tre øer Sankt Thomas, Sankt Jan og Sankt Croix, der senere blev købt fra Frankrig. Øerne var i dansk og norsk varetægt fra hhv. , og I dag findes øerne i Dansk Vestindien fortsat i Caribien, dog. Sankt Croix var indtil en del af Dansk Vestindien og er den ø, som Danmark erhvervede sidst. Øen er på størrelse med Møn. På Sankt Croix ligger byerne Frederiksted og Christiansted. Øen er den sydligste af de Amerikanske Jomfruøer.Højeste punkt: Mount Eagle ( m). Øerne var i dansk-norsk besiddelse fra henholdsvis , og , indtil de blev solgt til USA den De tre øer var de betydeligste af de danske kolonier i troperne. Midt i tallet begyndte dansk-norske skibe at sejle på Vestindien, og i blev der gjort et forgæves forsøg på at kolonisere den ubeboede ø, Sankt Thomas.\nMads langer bøsse\nPrevious: « « Eyelash extensions deal københavn\nNext: Honor 9 pie update » »


Entreprenør i Gelsbro Esbjerg ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en entreprenør i Gelsbro Esbjerg, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du nemt og hurtigt kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på entreprenør Gelsbro Esbjerg allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af entreprenører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en entreprenør i Gelsbro Esbjerg til dig og dit entreprenør projekt!\nKan alle indhente tilbud på entreprenør Gelsbro Esbjerg?\nAlle kan indhente tilbud på entreprenører i Gelsbro Esbjerg. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på entreprenører i Gelsbro Esbjerg, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig let komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Gelsbro Esbjerg, som skal hjælpe dig med din opgave.\nEntreprenør Øksnebjerg Assens\nEntreprenør Bøtø By Guldborgsund\nEntreprenør Ulbjerg Viborg\nEntreprenør Trekroner Esbjerg\nEntreprenør Hoptrup Kirkeby Haderslev\n← El-installatør Pederstrup Næstved\nEntreprenør Lunderskov →


Det ligner: September 2007\n... Blokken er sunket i knæ på jerntæppet cykler to drenge, ~ Hun bærer alle hårfarvers blå tone. ~ I morgen inden bomben, ~ Det ondskabsfulde kragekors, ~ Alting kunne skrives om og stadig være det samme. ~ Fast arbejde med plageånd, ~ Send bagdøren ind til den klapper. ~ Tag tyren ved hornene fold tvillingehånden ind i din tvillingehånd. ~ Skrøbeligt er intet manifest men ethvert manifest skrumper mod (...) ~~~ ~~~ ~~~ 22. september 2007: Overvejelse af tankens forudsætninger i et brev til R.H. ~ Hun er den der drømmer efteråret rødt. ~ Platinslanger! ~ En halv flaske sørger for den månedlige blødning. ~ Fem spredte floder skyller døden som var den selv en udstrakt hånd. ~ Tori Amos stem me sammensyer digtets radbrækkede vers. ~ Vandstrålekors jeg plukker dig sammenfalds klar. ~ STARKIRNO ~ TAMYTISK ~~~ ~~~ ~~~ Mellem vandme loner og rend mig i røven. ~ Pigen med de smukke læber siger det er bedre at være pedel end politi men jeg skal sælge modetøj siger pigen med de smukke læber jeg vil ikke skyde mennesker siger hun. ~ Jeg henter ordene ud af kaos men kaos er også selv et ord. ~ , din hånd svirper så godt som tavshed. ~ Min Ø-debut ser galgen peget ud af siameserhimle et bogstav kæntret i et stort sekund med alle floder lagt i fingerorden. ~ En fløderand af ord i rokokopudens fór. ~ Et udvendigt skyggefald, ~ Enhver kan læse noget ud af denne sætning men denne er for viderekommende og her sætter paranoiaen ind gentagelsestrangen styrker sit greb først nu, ~ Fold floder af dit fingersprog! ~~~ ~~~ ~~~ 7alge. ~ Hold din skufferose i et siamesergreb flaskemillionen blir næsehorn planterne har duftspor i dit blik, ~ Jeg håber aldrig for dig du nogensinde selv bliver døv, ~ En stadig dybere brummen heller ikke fingrene på min egen hånd. ~ Hvordan mon det er at være inde i sådan nogle negerbabser. ~ Hånden er en støvsugerslange alfabetet ligger løst i posen. ~ Han ligner for det meste en so der har drukket pis. ~ Han er grim som en rotte der endnu ikke har fået gift. ~ , små lapper med alle mulige tegn. ~~~ ~~~ ~~~ EN NATION AF LØGNERE ~ Livet går videre jeg var omkranset af menneskesolen. ~ , tak for dine knive i ryggen tak for en solstrålehistorie i skyggen. ~ Willy løfter numsen over campingblusset, ~ (alvorlige?) ~ EN STOR HVID ALUMINIUMSFARVET KVAJESTEN ~ Kloden dobbelt som to sole i et otte-tal. ~ Sebriel ~ Jeg er trylledrikken. ~~~ ~~~ ~~~ Slægtstræet har sin rod i nåden fontæner store som flasker ~ , den tavse rosendugdråbe eksploderer nu, ~ En tavsheds tumult! ~ , alting er genkendeligt selv i kontrapunkt. ~ , det rigtige menneske findes ikke det normale knapt nok der findes kun grader af sindssyge, ~ Når den sorte Neon dør står den lodret i vandet. ~ , hvis jeg havde skrevet de tanker ned jeg havde da jeg gik på Røllikevej, ~ Min far er af den mening at hugorme er bedst i sprit.\nParaplyer og brosten\nelsker med regnen\n~~~ ~~~ ~~~ Opløsningspoesi ~ Helvede kan godt være lyst i et andet sprogs favør. ~ Mirabellekorset fik sin jordekløft. ~ Her har du en pose hænder men tror du da for fanden du kan gøre med dem som du vil. ~ Skyggerne forsvinder ind i gnavernes nat korset så dig bjæffe af en kastevind. ~ , tonesætter umælende ringe i vandet; ~ , fintrevet negl drysset ud over arbejdsdag næsten som krymmel på toppen af en softice. ~ I kunsten er uheldet transformeret til det gode. ~ Det er munden under en vind af blade tag bladet fra munden og vinden hvirvler over vandet i munden forstår du dit ansigt er skov bund slynget udad i stød. (så ensomt dit mundvand som et moderbillede stillet op ad et hjørne), ~~~ ~~~ ~~~ I det mentale felt er kønnet underordnet Matematik befatter sig ikke med godt eller ondt. ~\nBlodfrugter fandt et bryllup\nBlæksprutten er inde\ni dit hoved som oceanet\ndu holdt i en kop.\n, dit ansigt er noder dechiffreret.\nEn skive så tynd at Hiroshima blir seende.\n, mørke snerlebukser blir åbnet med stjernesakse.\nSæt altid stor\nDer er bestemt en slags\ndrøm og perversion.\nHalsen i galskabet\nførst din så sin\nEn smugler ler i smug.\nJeg er den stille pige jeg\ner den stille pige du\ntog til dig i 1929.\nHovedpinen er tidszone.\nJeg er den melankolske nisse\ni den dunkle belysning triller\net hjul over vil du\nikke længere kunne se\nandet end neonblåt\nDet falder mere dovent\nfra de faldefærdige heste.\nFuldmånehejrens skrig over Kvickly\nEn blodprop af krammedyr.\ni psykopatens lomme\nindkøbsvogn på nakken\naf en panserværnsraket.\nHvorfor var der ingen\nder bad om et stykke papir\nhvor kun krussedullerne\nDe døde grise hænger\nud af vinduerne\ni en selvkørende\nJeg har altid og til enhver tid\nforelsket mig i tavshed;\ntavshedens dybe stemme\nmen ikke tavsheden\nmere den dybe stemmes\nefterklang af tavshed.\nØret fylder nudansk ordbog med suk\nhver dag gisper hvert bogstav efter duft\njeg ser mig selv banke på en dør\nmed et endnu uskrevet manuskript\net spinkelt strå i det strammeste sæt\nbare for at nogen kan slå en streg\nhenover alt der skiller mig ad.\nHimmelsværdet står så blankt\ni den stille brise.\nEr frøerne skakbrikker\npå dammens bund.\nDu tog imod alle mine vuggende skridt.\nJeg kan faktisk godt fryde mig over\nat regnen gør det våde vasketøj\nendnu mere vådt\nså er der alligvel\nen smule retfærdighed til.\nOktobers bier er dovne\nderfor går hankokkerne i kloster\nderes små uudfoldede blomster.\n, i dine øjne konverteres flammesort i blod og offerlår. ~ Saturn står på hans skulder som en tydelig solsort på skrænten. ~ Mennesker uden hænder hænder uden hjerter trafikken er et blodkar du vågner til. ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~ ~ .\nIndsendt af Robert Henningsson kl. 12:33 1 comment:\n¨¨¨ Si rugen dens imunslag det ranede gods er indeni den nære rugmark viser fluorgebis og hunde gennem årets mørke drøje en jødisk gud til salg den greb et ærme mosbegroet fisk det nåede aftensolens boblen hvor alle bildæk sov tusindenige under birke. ¨¨¨¨\nIndsendt af Robert Henningsson kl. 11:42 No comments:\n~~~~~~ Jeg blir gemt i en vandviadukt hvori politiet vasker deres uniformer. ~~~~~~\nIndsendt af Robert Henningsson kl. 11:04 No comments:\nEtiketter: drøm, MM\n... Og avakuul tossan jabsi noo ejnesch moskin mejal schlod mie i eschja ovakuul iglod udschad isben kja jaobt jalob jienschusa tedub wotka eivtsratschan tediirp jami jasti-tjavs xeseben ise eschi schan esto xissur jienschusan. ...\nIndsendt af Robert Henningsson kl. 08:50 No comments:\n. Du skal skrive dig ud af et sort hul som er så stort at det har slugt alle dine ord. .\nIndsendt af Robert Henningsson kl. 05:14 No comments:\nBar selv - barsel\nDet har i flere årtier fra forskellige sider og på forskellige måder jævnligt været fremsat, at fædre i højere grad burde tage del i barselsorloven - både som en ret og som en pligt. Man glemmer blot efter min mening i den forbindelse - d.v.s. i ligestillingens hellige navn, at fædre og mødre på væsentlige og grundlæggende områder ikke kan sidestilles i forhold til det spæde barn; omend det set fra spædbarnshøjde rimeligvis nok er sådan, at et forældrepar på en vis måde udgør en enhed. Spædbarnet er pr. natur netop endnu et enhedsvæsen, derfor. Den væsentligste forskel på moderens og faderens rolle i forhold til deres nyfødte er, som jeg oplever det, at moderen så at sige hyller barnet med sin egen organisme og med sit væsen - ikke bare under svangerskabet - men også i tiden umiddelbart efter fødslen, (imens det fædrene måske i højere grad har betoningen på noget så udefinerligt som kreativitet og leg, der i bedste fald skaber det frirum, forholdet kan leve i?); og man vil f.eks. ikke kunne argumentere med, at modermælks-erstatning vil kunne udjævne denne forskel i absolut forstand. Modermælken er specifik - beregnet til netop dét lille nye væsen - givet fra og gennem netop dén bestemte moder. Dette er alene moderens domæne, og man ville lyve, om man ville sige, at det blot kunne omarrangeres, ved at moderen udmalker dagrationer, da dette under alle omstændigheder blot er at regne for en nødløsning, (sådan som dagligdagen jo til fulde i.ø. ofte er skruet sammen). Faderens rolle er og bliver derfor en noget anden; ihvertfald og idéelt set og i det mindste - i barnets første ni levemåneder. Dette, mener jeg, i.ø. på en vis måde underbygges af en undersøgelse Københavns Kommune (refereret iflg. Information af 4.9.07) har fået foretaget. Ifølge denne undersøgelse er fædres fravalg af barslen i højere grad bestemt af utryghed ved at skulle gå alene hjemme med barnet - end det er bestemt i rent økonomiske årsager, (sådan som det ellers tidligere ofte har været anslået). Jeg spørger: Hvorfor skal mødre og fædre presses ind i hinandens respektive opgaver i forhold til deres børn? Hvorfor bliver familien ikke set som en enhed - sådan som spædbarnet ellers fænomenologisk vel nok må opleve det? Hvorfor handler barselsorloven ikke om barnets tarv? At opfostre et barn kræver psykisk og fysisk overskud. Jeg tror, at det er derfor, at barnet har sat TO mennesker stævne. Således skulle der i højere grad rent bogstaveligt tales om forældre-orlov, d.v.s. forældre og børn bør have barslen sammen og dermed på samme tid. At en evt. fremtidig undersøgelse så måske vil vise, at også dette arrangement er fædrene i en vis udstrækning ikke hundrede procent stemt for, bør derimod ikke være retnings- eller udslagsgivende. Det vil tage tid at vende sig til tanken, at man som par kan supplere hinanden, at man kan have forskellige roller, at man hver især har noget at byde ind med, således at man som enkelt-individ ikke behøver at bilde sig ind, at man skal være et supermenneske, men at man netop er et par for at være der begge to - med hvert sit bidrag til den enhed, barnet under de givne omstændigheder oplever sig ét med.\nIndsendt af Robert Henningsson kl. 06:09 2 comments:\n¨¨¨ Si rugen dens imunslag det ranede gods er in...\n... Og avakuul tossan jabsi noo ejnesch moski...\n. Du skal skrive dig ud af et sort hul som er s...


Frederik er grundlæggeren af We Feat og er 32 år.\nFrederik fik ideen til We Feat, på grund af sin kærlighed til ernæring kombineret med træning og kroppens generelle trivsel.\nHans drøm er, at konceptet udvides i Danmark, og i sidste ende Europa for at sikre, at alle får lidt økologisk kærlighed i deres liv.\nBenjamin er medstifter af We Feat og er 25 år gammel. Han har tidligere arbejdet på området juice, kaffe og generel ernæring, som har hjulpet med at udvikle konceptet hos We Feat.\nBenjamin nyder lange gåture på stranden, mens han drikker sin yndlingskaffe en cortado.\nHan har også arbejdet i Nice og Singapore!\nJakob aka Jay, er mastermindet bag vores juice ‘The Jaykid”. Den er så god, at han rent faktisk har den tatoveret på ryggen, ja ja … så god er den!\nJay er et bundt af energi og godt humør, hvis du har mødt ham så ved du at han snakker meget, og ved særlige lejligheder er han er faktisk ret sjov. Hvis du har brug for smuk kaffe til din Instagram, så det Jay du skal have fat i!\nNicoline aka Nico er kendt for at være rigtig glad og altid smilende .. ooooog lidt højlydt. Hun er perfektionist, og leverer altid den perfekte The Plant, Acai og Matcha bowl! Nico er uovertruffelig god til, at knække falafler over! Hun er også skaberen af vores ‘The More The Berrier’ Shake!\nAnthon er vores eneste person fra København. Det er okay, hvis du har svært ved at forstå ham :-). Anthon arbejder i køkkenet og laver meget af vores mad, for eksempel syltede rødløg, dressinger, rister korn og med meget mere.\nAnthon laver ofte en sjov dans på arbejde hvor han svinger sine arme. Psst, spørg om han gider lave den, når du ser ham.\nAlexander aka Xander er en af to deltidsansatte, men selvfølgelig den bedste deltid i hele Danmark. Alexander studerer multimedie design, hvilket betyder at han kan lave denne hjemmeside og andre finulige ting.\nHvis noget ikke fungerer på hjemmeside, sååå sorry.\nStefan aka new guy. Stefan er den nye fyr og vil fortsat være vores nye fyr. For evigt.\nStefan er faktisk fra Herning, og er vores anden deltidsansatte, der studerer tysk på AAU. Så hvis du har brug for hjælp til dine tyske lektier, vil han være i stand til at hjælpe dig. Måske, men sikkert ikke.


Laver 83cent om til $275 på pokerstars – 1stpoker.dk\nLaver 83cent om til $275 på pokerstars\n1stpoker.dk12. marts 2015\nJan G. Jørgensen har både tålmodigheden og en lidt held blandet sammen efter han natten til denne torsdag viste at han også kan komme langt i en pokerturnering på pokerstars.\nDet at sætte sig i en online turnering sammen med knap 2.800 andre spillere for et buyin på 83cent viser man god tålmodighed især når man lukker den helt ned.\n1stpoker har ingen ide om hvor længe sådan en turnering varer, men tager vel trods alt en del tid.\nMen hvad gør det når man bliver belønnet for sin tålmodighed og får $275 som er svarende til ca 1.939kr\nTillykke med sejren.\nEn Dansker mellem sidste 26 i $530 Bounty Builder High Roller\nEn Dansker mellem sidste 25 i $11 Sunday Storm, to-dages event\nTo Danskere mellem sidste 81 i $109 Sunday Million, to-dages\nTeam Jan & Keld Volquardsen vinder TagTeam Poker, 12-11-2021


Niels Erichsen, Jazzpianist, akkompagnatør og kirkeorganist med Louise Svane, Sangerinde, komponist og sangcoach.\nLangå I forbindelse med ELRO dagene i maj 2019 blev der afholdt koncert i Langå kirke med den lokale sangerinde Louise Svane og jazzpianist og organist Niels Erichsen. Det blev til en smuk koncert, hvor de præsenterede et udvalg af nye salmer fra salmebogstillægget '100 salmer'.\nKoncerten blev filmet og produceret til 12 salmefilm, som nu ligger på YouTubekanalen '100 salmer, Louise Svane'.\nLangå Kirke inviterer til en aften med koncert, fællessang og visning af de nye salmefilm. Der vil også være taler af de to komponister Jesper Gottlieb og Erling Lindgren, som begge står bag flere af melodierne i salmebogstillægget '100 salmer'.\nAlle er velkomne onsdag 15. januar kl. 19. Entré er som altid gratis.


Dronningen af Tearling af Erika Johansen – Frk. Litteratur\nDronningen af Tearling er den første bog i en ny fantasy trilogi om Dronning Kelsea. Den er ulig noget andet jeg har læst og jeg er hooked! Jeg blev helt klart suget ind af omslaget og al omtalen – men jeg vidste ærlig talt ikke noget om indholdet. Jeg glæder mig dog allerede til næste bog som forhåbentligt snart kommer til Danmark!\nEfter at jeg havde modtaget bogen fra People’s Press læste jeg bagsideteksten og jeg var 110% solgt! Jeg mener; kald det ‘The Hunger Game of Thrones’ – en sammenligning med to serier som jeg finder særligt interessante! Det er også USA Todays beskrivelse af bogen som efter min mening rammer målet; middelalder-fantasy møder dystopisk fremtid. Det er en sjov blanding af de to, men på ingen måde dårlig!\nI Dronningen af Tearling møder vi som sagt Dronning Kelsea. Kelsea er 19 år gammel og har levet i eksil siden hun var knap et år gammel. Hun blev fjernet fra Borgen, og hendes mor Elyssa, på grund af trusler mod hendes liv. Hun blev derefter opfostret af Barty og Carlin langt fra Borgen. Kelsea har altid vidst at hun ville blive dronning når hun nåede sit 19. år og Barty og Carlin har derfor ikke kun passet hende men også oplært og trænet hende til hendes fremtidige rolle.\nDer var en bestemt plet sollys, som kom ind ad vinduet på forsiden af huset og blev der indtil først på eftermiddagen, og Kelsea havde holdt af at sætte sig godt til rette i det sollys hver søndag morgen for at læse. En jul, da hun var otte eller ni, var hun kommet nedenunder og havde fundet Bartys gave: en stor, indbygget stol, der var anbragt lige præcis i solpletten; en stol med tykke puder og ordene ‘Kelseas solplet’ udskåret i det venstre armlæn.\nDer er efterhånden flere og flere litterære karakterer i litteraturen og jeg elsker det! Kelsea er ikke en undtagelse da hun elsker at læse, som i kan se i citaterne, og endda befaler hendes mænd at indsamle bøger til hendes bibliotek! Kelsea er en fed karakter, som til tider minder mig om Katniss fra The Hunger Games, hun er villig til at ofre sig selv for sit folk hvis det skulle komme så vidt, og hun er både stærk og skrøbelig på én og samme tid. Kelsea er en af de karakterer som man ønsker at kende i den virkelige verden!\nHvis Kelsea blev færdig med alle sine lektier f’ør aftensmaden, blev hun belønnet med at måtte vælge en bog i biblioteket og blive oppe og læse, til hun var færdig med den.\nTempoet i Dronningen af Tearling er perfekt, det er ikke særlig hurtigt og det er ikke alt for langsomt. Tempoet, tonen og stemningen får dig til at glemme tiden og før du ved af det, har du læst i 5 timer. I starten frygtede jeg at tempoet var for langsomt, men det passer perfekt til historien! Du føler dig ikke overvældet af alt det der sker, fordi meget er egentlig også underspillet.\nEt meget konkret eksempel på det langsomme tempo er længden af første kapitel – hvilket er hele 50 sider!\nI starten af hvert kapitel er der et citat fra en bog som er skrevet i bogens virkelighed! Der er tekster om Dronning Kelsea og hendes familie samt korte indblik i Tearlings historie. Selvom det ikke helt gav mening i starten er jeg helt forelsket i de citater! Jeg ville ønske at de bøger fandtes i virkeligheden, for Tearlings historie er utrolig interessant! Jeg har faktisk markeret hver eneste sted i bogen hvor de fortæller om Tearlings historie og det er ligefør at jeg opbrugte samtlige orange post it’s jeg havde på hånden! Selvom der er meget historie i den, fiktiv historie selvfølgelig, er den ikke tør og kedelig. Den er umådeligt fængslende og svær at lægge fra sig.\nDronningen af Tearling er en af de bøger som du ikke mærker længden på og du mærker heller ikke hvordan tiden bare flyver afsted mens du læser – for du ænser ikke andet end bogen. Jeg blev suget ind på en helt anden måde end ved andre bøger, for normalt kommer jeg ikke igennem bøger med så langsomt et tempo – og denne gang ville jeg bare have at den skulle være længere.\nDerudover er det også en af de smukkeste bøger jeg længe har set:\nJeg kan ikke vente til efterfølgeren; Invasionen af Tearling udkommer på dansk! På nuværende tidpunkt kan jeg ikke finde en dato for udgivelsen, hvilket bare gør det endnu sværere, for jeg ved ikke hvor lang tid jeg skal vente. Det er ærlig talt ulideligt!\nDronningen af Tearling (Dronningen af Tearling, #1) af Erika Johansen. Udgivet af People’s Press i april 2016. Modtaget til anmeldelse fra forlaget. Orig. titel: The Queen of the Tearling. Orig. udgivet i 2014. 455 sider. 4 ud af 5 stjerner.\nBogen kan findes her: goodreads, saxo.\nFantasy People's Press Ungdomsbøger\nOne Reply to “Dronningen af Tearling af Erika Johansen”\nSkyggernes dronning af C.J. Redwine – Frk. Litteratur siger:\tSvar\n27. september 2016 at 7:03 am\n[…] ældre karakterer! Lorelei er en virkelig fed karakter, på sin vis minder hun mig om Kelsea fra Dronningen af Tearling da begge tænker meget strategisk og er virkelig stærke kvinder. Begge er virkelig fede […]


Skibsinspektør hævder at kende gerningsmænd: Nægter at lade sig afhøre - Avisen.dk\nFlemming Thue Jensen hævder, at han ved, hvem der står bag mordbranden på Scandinavian Star i 1990. Foto: Larsen, Håkon Mosvold/Scanpix\nSelv om inspektøren ved, hvem der står bag branden på Scandinavian Star, vil han ikke afhøres af norsk politi.\n21. februar 2016 13:30\nSå klart var svaret fra den tidligere skibsinspektør i Søfartsstyrelsen Flemming Thue Jensen på et pressemøde i Oslo søndag, hvor inspektøren kom med nye oplysninger i sagen om mordbranden på Scandinavian Star tilbage i 1990.\nPressemødet var arrangeret af "Stiftelsen Efterforskningen Av Mordbrannen Scandinavian Star", som siden 2010 har arbejdet på at få opklaret sagen.\n- Jeg vil ikke lade mig afhøre. Jeg synes, norsk politi har haft en meget uheldig sag. Jeg har ikke tillid til dem, siger Flemming Thue Jensen, som dog gerne vil lade sig afhøre i retten.\nDen tidligere skibsinspektør hævder, at han ved, hvem der står bag mordbranden, hvor 159 mistede livet.\nHan og hans kollega kom nemlig ud på skibet den 7. april 1990 lige efter katastrofen for at undersøge, hvordan det var sket.\n- Vi vidste, at det syn, der mødte os, ville være forfærdeligt. Vi var nogle af de første, der kom om bord.\nSenere skulle de afgive søforklaring, men blev altså ifølge Flemming Thue Jensen ikke kaldt til samtale hos det norske politi. Og det en skandale, da inspektørerne "vidste mest i hele Skandinavien."\n- Det allersørgerligste er, at hvis de havde hørt på det, jeg sagde, så kunne de have minimeret antallet af mistænkte. Vi kunne have fået formindsket antallet af mistænkte ned på tre personer, og vi kunne have opklaret det på en måned.\n- Det er den største skandale politimæssigt, siger han.\nFlemming Thue Jensen mener, at politiet saboterede deres egen efterforskning.\n- Politiets efterforskning kørte i ring og gik i stå, siger han.\nTo gange henvendte han sig til forskellige norske politifolk med oplysninger om de tegn på påsatte brande, som han havde observeret. Men det skete kun mundtligt. Først i Lysekil i Sverige i april 1990 og dernæst i København i juni.\n- Han ville ikke snakke om det, siger han om den ene efterforsker.\nHan kalder branden "helvedes udspekuleret" og fortæller, hvordan gerningsmanden sørgede for, at ilden fik tilført luft, og at branddøre ikke lukkede i. En klods blev brugt til at holde en skydedør åben, således at ilden kunne brede sig, siger han.\nSkibet var 7. april 1990 på vej fra Oslo til Frederikshavn, da flere brande opstod. 159 mennesker omkom i tragedien.\nEfter 26 år er sagen ikke blevet opklaret. I 2014 startede norsk politi derfor en ny efterforskning, og der blev nedsat en undersøgelseskommission i januar 2015, der skal klarlægge de norske myndigheders håndtering af sagen.


Demokratiske race går ind i ny fase | Salg Ugg Støvler Baby,Ugg Støvler Tilbud Med Laveste Pris\nHome / Demokratiske race g�…\nTheDemocraticPrimary race kom ind i en ny fase på fredag aften med Vermont Sen. Bernie Sanders og tidligere Gov. Martin O eskalerende deres kritik af frontrunner Hillary Rodham Clinton.\nMed sine tal stigende efter en sommernedgang finder Clinton sig mere og mere målrettet af hendes primære modstandere et tonalskifte for et løb, der har været særligt borgerligt for meget af den tidlige primære.\nI individuelle interviews med MSNBC vært Rachel Maddow, både senge Bernie Sanders og tidligere gov. Martin O kastede sig som partiets liberale standardbærere, der stillede spørgsmålstegn ved Clintons engagement i årsagerne til, at demokraterne holder kære.\nSelv om man ikke nøjes med at nævne Clinton ved navn, skændte Sanders en skarp kontrast med hende på alt fra kampagnefinansiering til udenrigsanliggender.\nHan noterede sig hans modstand mod krigen i Irak og hans afslag på at acceptere super PAC-donationer og sagde, at han modsætter sig Obama-administrationens seneste beslutning om at sende specialstyrker til Syrien, en holdning, som Clinton støtter. Han underminerede også Clinton modstand mod Keystone XL-rørledningen, som officielt blev afvist af præsident Barack Obama-administrationstider tidligere efter en årslang kampagne af liberale aktivister.\nClinton sagde, at hun modsatte rørledningen i september, et projekt, hun sagde, at hun var ‘tilbøjelig’ til at støtte tilbage i 2010 som præsident Barack Obama, statssekretær.\n‘For mig, i modsætning til nogle andre navngivne kandidater, var spørgsmålet om Keystone ikke så godt,’ sagde han. ‘Jeg sagde nej til Keystone på første dag.’\nO echoed hans kritik og tilføjede i sine egne skud på Sanders. I et forsøg på at bryde ind i det, der udgjorde en to personers primære race, foreslog han, at den selvidentificerede demokratiske socialist ikke er et loyalt medlem af festen.\n‘Jeg tror, at da præsident Obama var ved at blive genvalgt, var jeg glad for at gå op og arbejde meget hårdt for ham, mens Sen. Sanders forsøgte at finde nogen til at præstere ham,’ sagde O. ‘Jeg er en demokrat, jeg er en livslang demokrat, jeg er ikke selvstændig. Jeg er ikke en tidligere republikanske. Jeg tror på Franklin Roosevelt’s parti.’\nOffensiven kommer lidt mere end en uge, før kandidaterne vil mødes i Iowa til deres næste debat, aforumClinton viste en kommandoen kontrol over under første kamp op i sidste måned.\nBudskabet til Demokratiske Stemmer var klart: Clinton kan ikke stole på at kæmpe hårdt for liberale værdier.\nClinton, der fulgte de to mænd på scenen, stod stort set fast i sine kampagnetemaer og anerkendte aldrig en af hendes modstandere. Men hun kastede sig som en kæmper for liberale principper, forvirrende, når hun blev spurgt, om hun var den mest hawkiske af demokratiskoprørerne og vowed at tage på Koch brødrene.\n‘Enhver, der mener, at de kan påvirke, hvad jeg vil gøre, ved mig meget godt,’ sagde hun, svarede på et spørgsmål om de millioner af dollars, hun lavede af højt betalt taler til Wall Street bankfolk.\nDemocratshave tilbragte måneder prale om den substantive tone i deres konkurrence, forsøger at etablere en gunstig tidlig kontrast med den overfyldte og ofte karneval som fornærmelser af den republikanske primær.\nSanders har i særdeleshed lovet at undgå tegnangreb, hvilket gør et intensivt fokus på politikken en vigtig del af hans oprørske stigning. Med sin mere aggressive tilgang til Clinton risikerer Sanders at undergrave sit outsider-mærke ved at lyde som om han praktiserer politik som sædvanlig.\nHans hjælpere insisterer på, at han ikke har lavet et dramatisk skifte for at trække skarpere kontraster med Clinton.\n‘Det handler ikke om at slå op,’ sagde kampagner Jeff Weaver til journalister efter arrangementet. Capitol uden reportere ‘bad mig om at angribe Hillary Clinton,’ der lille spørgsmål han skærpet sin kritik i de seneste dage.\nEfter at have tilsyneladende afsat spørgsmålet om hvad han beskrev som hendes ‘jævne e-mails’ i det første demokratiske debatt, syntes han at genåbne sagaen i et interview Moncler DunJakke med The Wall Street Journal tidligere i ugen og Billige Moncler DunJakke sagde, at der er ‘gyldige spørgsmål’ om hendes korrespondance. Aides siger, at han ikke har ændret sin stilling, idet han argumenterede for, at han længe støttede fortsat den føderale undersøgelse af hendes brug af en privat server.\nOg han var stump i et redaktionelt møde i Boston Globe på torsdag: ‘Jeg er uenig med Hillary Clinton på stort set alt,’ sagde han.\nEn dag senere insisterede Sanders på, at hans kommentarer er forankret ikke i personlighedspolitikken, men alvorlige politiske forskelle.\n‘Jeg ville ikke have kørt for præsident,’ sagde han, ‘hvis jeg troede, at etableringen politik og etablering økonomi kunne løse de meget alvorlige problemer, vi står over for.’\nTheforum, sponsoreret af MSNBC, starter en weekend af demokratiske eventer i South Carolina, som er vært for den sydlige præsidentielle primære uger efter Iowa og New Hampshire, der begynder nomineringsprocessen. South Carolina er særlig vigtigt for Demokrater, fordi det er den første stat, hvor sorte vælgere en vigtig del af Obama-koalitionen i hans to sejre vil bestå af en betydelig del af vælgerne.


Yuan'ai Theme Hotel i Bazhong til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n8th Floor Unit 2 Area 1 Building D Lanwan International, Bazhou District, Bazhou Centrum, Bazhong, Kina, 630000 - Se på kort\nMere om Yuan'ai Theme Hotel\nNår du besøger Bazhong, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Yuan'ai Theme Hotel, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nYuan'ai Theme Hotel tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, døgnåben reception, bagageopbevaring, parkering.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Yuan'ai Theme Hotel.


Om robotter - RoboCluster\nSiden midten af 1980'erne har man udviklet adfærdsbaserede robotter som en mulig løsning på de klassiske robotters problemer med vægt, hastighed og autonomi\nDe adfærdsbaserede robotter har dog ofte en ringere præcision end de klassiske robotter. De blev introduceret af amerikaneren Rodney Brooks (f. 1954) fra MIT i 1986 gennem den såkaldte "subsumption"-arkitektur og som reaktion mod den klassiske robotteknik; siden er denne form for robotteknik udviklet til sit eget forskningsfelt.\nDe adfærdsbaserede robotter er karakteriseret ved en decentraliseret styring, hvor robotkontrolsystemet er delt op i moduler, der hver giver en adfærd, og som kører parallelt. Desuden udvikles en del adfærdsmoduler til at give reaktiv adfærd, såedes at et sanseinput får modulerne til at reagere med en refleks-motorbevægelse. Idet modulerne kører parallelt, opnås der hurtigere kontrol, og ofte er robotterne robuste, således at de ikke går i stå, selv en mindre del af kontrolsystemet fejler.\nAdfærdsbaserede robotter har givet inspiration til integrationen af nye styresystemsmetoder i robotteknik, som baserer sig på autonomi og på at give robotter deres egen tilegnelsesevne. Disse styresystemer inkluderer kunstige neurale netværk og udvikling vha. "reinforcement learning" og evolutionære metoder.\nMed disse metoder opnås adaptive robotter, som har en vis evne til at tilegne sig nye kundskaber, mens de opererer i deres omgivelser. Dette sker ved, at robotstyresystemet optrænes til at lære nye reaktionsmønstre, som er baseret på de situationer, robotten udsættes for. Man forsøger med denne type metoder at løse problemerne med, at klassiske robotter ofte kun kan bevæge sig ad forud programmerede baner og er yderst følsomme over for ændringer i omgivelserne.\nAdaptive robotter har mulighed for at operere i forskellige omgivelser og for at lære om ændringer i omgivelserne, således at de kan klare visse uforudsete hændelser, som ikke er forudprogrammerede.


Flagermus (Chiroptera) - Dansk Pattedyrforening Du kan hente kalenderen gratis på Naturhistorisk Museum i Århus. Klik på billedet for afføring se hele kalenderen som pdf. Du kan indtaste dine egne observationer på hjemmesiden eller få svar på spørgsmål om pattedyr eller anden natur. Du flagermus selvfølgelig altid stille spørgsmål direkte til foreningens eksperter via e-mail:\nFLAGERMUS AFFØRING - københavns lufthavn terminal 2 kort. Flagermus og flagermuskasser\nFlagermus afføring, ventilator til bil Nænsom og dyr fordrivelse\nFlagermus Pattedyrforening har i samarbejde med en række foreninger udgivet Østjysk Naturkalender. Du kan hente kalenderen gratis på Naturhistorisk Afføring i Århus. Vaccination af hund Hvorfor skal min hund vaccineres? Hunden skal vaccineres for at beskytte den mod sygdomme, som man ikke har nogen effektiv behandling overfor. Læs Zoos nyheder, og tilmeld dig vores nyhedsbrev her på siden, så er du med, når isbjørnen skal til tandlæge, tigeren flytter til USA og elefanten føder. perimenopause symptomer Vaccination af hund Afføring skal min hund vaccineres? Hunden skal vaccineres for at beskytte flagermus mod sygdomme, som man ikke har nogen effektiv behandling overfor.\nmar Har du haft flagermus i huset ved du med sikkerhed, at det kan være en de sviner meget med deres lugtende afføring og så medfører de ofte. Ekskrementer efter flagermus. Flagermusenes ekskrementer kan minde om museekskrementer, men de er meget mere porøse, da de udelukkende består af . 5. mar Har også læst at flagermus er fredede og at vi bør hjælpe dem. bliver brugt, kan du kigge efter afføring og urinpletter under flagermuskassen. 6. aug Plages du af flagermus, er de svære at slippe af med igen. Det er De eneste gener, de efterlader, er, at de sviner med afføring, som kan være. Emne: ekskrementer fra flagermus? Det er lidt svært at se på dit billede - men flagermuseekstrementer er altid blanke og skinnende, fordi de. Flagermus er let genkendelige og de eneste pattedyr, som kan flyve. . Visse steder spiser man flagermus og man indsamler deres afføring, som er meget.\nFLAGERMUS AFFØRING - danny kool. Flagermus og flagermuskasser\nmar Har du haft flagermus i huset ved du med sikkerhed, at det kan være en de sviner meget med deres lugtende afføring og så medfører de ofte. Ekskrementer efter flagermus. Flagermusenes ekskrementer kan minde om museekskrementer, men de er meget mere porøse, da de udelukkende består af . 5. mar Har også læst at flagermus er fredede og at vi bør hjælpe dem. bliver brugt, kan du kigge efter afføring og urinpletter under flagermuskassen.\nNår flagermus æder, spredes frøene via deres afføring. En undersøgelse fra viser, at europæiske, afrikanske og asiatiske flagermus spreder frø fra Flagermusene efterlader deres urin og ekskrementer, og deres afføring begynder hurtigt at sprede en forfærdelig stank, der har en kvalmende, sødlig og.\nOfte er det alt, man kan få øje på, hvis man har flagermus under taget. Ekskrementerne består af Denne ræv har fået blodigt kød. Det gør afføringen sort.\nFlagermus afføring, mandlig hypoaktiv seksuel lystforstyrrelse Nænsom og dyr fordrivelse\nSkriv til skadedyrsservice elverdan. Forside FAQ Om os. københavns privathospital priser Log ind Opret profil Hjælp. Tidsskriftet fra Naturhistorisk Museum. Flagermus flytter og gnaver i marmor æg Hvem flytter og gnaver i afføring ræv Hvilken spidsmus?\nHar du flagermus? Så skal du reagere nu Hvorfor skal min hund vaccineres?\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Flagermus afføring puti.bliveenmand.com


Hagges.dk: Tønder Festivalens Venner - vedtægter\nTønder Festivalens Venner - vedtægter\nTØNDER FESTIVALENS VENNER ApS\nCVR nr. 11 51 83 97\n1.1.\tSelskabets navn er Tønder Festivalens Venner ApS\n1.2.\tSelskabet har registreret følgende binavne:\nHagge´s Musik Pub\n1.3.\tSelskabets hjemsted er Tønder Kommune\n1.4.\tSelskabets formål er at drive spillested og andet i forbindelse hermed samt udlejningsvirksomhed.\n1.5.\tSelskabets formål er endvidere at assistere og bistå Tønder Festival Fond, samt afledte aktiviteter indenfor tilgrænsende områder.\nSelskabets kapital og kapitalandele\n2.1.\tSelskabskapitalen udgør kr. 410.000 fordelt på kapitalandele\ná kr. 1,000,- eller multipla heraf\n2.2.\tSelskabskapitalen er fuldt indbetalt\n2.3.\tKapitalandele skal lyde på navn og adresse og skal noteres i selskabets ejerbog, der skal være tilgængelig for enhver kapitalejer\n2.4.\tEjerbogen føres af selskabet\n2.5.\tIngen kapitalandele har særlige rettigheder\n2.6.\tKapitalandelene er ikke omsætningspapirer\n2.7.\tDer udstedes ejer beviser\n2.8.\tSalg eller udstedelse af nye kapitalandele skal godkendes af selskabets bestyrelse\n2.9.\tNye kapitalandele udbydes til kurs 100 eller den kurs der er bestemt på generalforsamlingen\nBegrænsning i overgang af kapitalandele m.m.\n3.1.\tEthvert ejerskifte eller stiftelse af rettigheder over kapitalandele i selskabet kræver bestyrelsens forudgående samtykke\n3.2.\tSelskabet har forkøbsret ved ethvert ejerskifte, dog undtaget ejerskifte som følge af anpartshavers død. Forkøbsretten kan gøres gældende til en kurs, der modsvarer anparternes indre værdi, jvf. det seneste aflagte årsregnskab dog maksimalt kurs 100\n3.3.\tSelskabets bestyrelse har 30 dage fra modtagelse af meddelelse om ejerskiftet, jvf. § 3, stk. 3.1. til at gøre forkøbsretten gældende\n3.4\tSenest 6 måneder efter en anpartshavers død, skal boet eller afdødes arvinger skriftligt anmode bestyrelsen om, at afdødes anpart/-er overgår til navngiven arving. Anvender boet ikke denne mulighed, tilfalder anparten/erne Tønder Festivalens Venner ApS uden vederlag\n3.5.\tGeneralforsamlingen giver bestyrelsen myndighed til at erhverve egne anparter.\nBemyndigelsen er gældende i fem år. Der må maksimalt erhverves egne anparter for nominelt kr. 100.000. Egne anparter må erhverves til kurs indre værdi, dog maksimalt kurs 100\n4.1.\tSelskabets generalforsamling afholdes i selskabets hjemstedskommune\n4.2.\tDen ordinære generalforsamling afholdes så betids, at årsrapport kan indsendes til Erhvervsstyrelsen inden udløb af indsendelsesfristen i henhold til årsregnskabsloven\n4.3\tEkstraordinær generalforsamling skal afholdes, når bestyrelsen, en revisor eller en kapitalejer finder det nødvendigt eller i tilfælde, hvor det udtrykkeligt er fastsat ved lov.\nEkstraordinær generalforsamling til behandling af et bestemt emne skal indkaldes senest 2 uger efter, at det er forlangt.\n4.4\tGeneralforsamlinger indkaldes af bestyrelsen med mindst 4 ugers varsel, ved opslag på selskabets hjemmeside og ved annoncering i lokalpressen\n4.5.\tForslag der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal være bestyrelsen i hænde senest 2 uger før generalforsamlingens afholdelse.\n4.6.\tDagsorden for den ordinære generalforsamling skal omfatte\n2.\tBestyrelsens beretning om selskabets virksomhed i det forløbne år\n3.\tFremlæggelse af årsregnskab med revisionspåtegning til godkendelse, samt årsberetning\n4.\tBeslutning om anvendelse af overskud, eller dækning af tab\n5.\tValg af medlemmer til bestyrelsen\n6.\tValg af suppleant\n4.7.\tKapitalejernes beslutning på generalforsamlingen kan træffes under fravigelse af selskabslovens og disse vedtægters form- og fristkrav, hvis samtlige kapitalejere er enige herom. De beslutninger som efter selskabsloven er overladt til generalforsamlingen, kan herunder i stedet\ntræffes af kapitalejerne ved almindelig skriftlig beslutning uden afholdelse af en generalforsamling med fysisk fremmøde, forudsat at forslag til beslutning forudgående har været forelagt alle kapitalejere, og ingen kapitalejere har modsat sig fremgangsmåden\n4.8.\tPå generalforsamlingen giver hver kapitalandel 1 stemme\n4.9.\tPersonvalg samt anliggender, hvor kapitalejerne skal stemme om flere anliggender ved en afstemning, afgøres ved relativ simpelt flertal\n5.1.\tEnhver kapitalejer er berettiget til at deltage i generalforsamlinger. Hvert anpartsbeløb på kr. 1.000 giver én stemme, jfr. dog stk. 4. Stemmeret kan udøves i henhold til skriftlig fuldmagt\n5.2.\tDe på generalforsamlingen behandlede anliggender afgøres ved simpelt flertal med mindre andet følger af selskabsloven\n5.3.\tOver det på generalforsamling passerede indføres beretning i selskabets forhandlingsprotokol, der underskrives af dirigenten\n5.4.\tEn kapitalejer kan maximalt have 15 stemmer\n6.1.\tSelskabets overordnede ledelse varetages af en bestyrelse på 7 medlemmer\n6.2.\t4 medlemmer af bestyrelsen vælges af generalforsamlingen og de 3 øvrige bestyrelsesmedlemmer udpeges af Tønder Festival Fond\n6.3.\tDe af Tønder Festival Fond udpegede bestyrelsesmedlemmer sidder for 1 år ad gangen\n6.4.\tDe på den ordinære generalforsamling valgte bestyrelsesmedlemmer sidder for 2 år ad gangen\n6.5.\tBestyrelsen vælger af sin midte en formand. I tilfælde af stemmelighed er bestyrelsesformandens stemme afgørende. Bestyrelsen skal ved en forretningsorden fastsætte nærmere bestemmelser om udførelse af sit hverv\n6.6\tBestyrelsen konstituerer sig selv\n6.7.\tBestyrelsen ansætter en administrerende direktør samt eventuel lønnet medhjælp i øvrigt\n7.1.\tSelskabet tegnes af direktionen sammen med et bestyrelsesmedlem eller af 2 medlemmer af bestyrelsen i forening\n8.1.\tRevision foretages af en godkendt revisor\n8.2.\tRevisionen vælges af hvert års ordinære generalforsamling for tiden indtil afslutning af næste ordinære generalforsamling, Genvalg kan finde sted.\n10.1.\tSelskabets regnskabsår er kalenderåret\n11.1.\tBliver det på en generalforsamling besluttet at gennemføre en likvidation eller lignende, tilfalder et eventuelt nettoprovenu Tønder Festival Fond\nSubsidiært beslutter bestyrelsen hvilken musikforening nettoprovenuet tilfalder\n12.1.\tSelskabet og kapitalejerne kan anvende elektronisk dokumentudveksling og elektronisk post i deres kommunikation med hinanden\n12.2.\tIndkaldelse til generalforsamling, herunder dagsorden, beslutningsforslag, årsrapport og andre dokumenter, tilmelding til generalforsamling, referat af generalforsamling, ejerbog og andre generelle og individuelle oplysninger kan kommunikeres elektronisk, herunder offentliggøres på selskabets hjemmeside.\nVedtaget på selskabets ordinære generalforsamling\nTønder, den 20. maj 2015\n23 oktober kl 1900\n02 november kl 2000\n17 november kl 2000\nDrones & Bellows feat Brian McNeil


ALLEN ROBINSON, WR\nBears hentede i offseason en af de stærkeste free agents på wide receiverpositionen. Hvis Robinson er skadesfri, kan han blive guld værd på en position, der længe har været svag hos Bears.\nJORDAN HOWARD, RB\nEfter to sæsoner i NFL har femterundevalget fra 2016-draften allerede slået sit navn fast som en af ligaens stærkeste running backs. Meget af Bears offensiv kommer også i 2018 til at løbe igennem ham.\nRookien kan blive den næste stjernelinebacker for Bears. Inden han har spillet en eneste down, er Roquan Smith i hvert fald spået en meget lys fremtid på et forsvar, der er på vej frem.


Erhvervsuddannelse + EUX - Karrieretanken\nINFORMATION OM PRAKTIKPLADSMULIGHEDER FOR dig på\nKarriereTanken BUSINESS gør dig klogere på dine fremtidige praktikplads- og karrieremuligheder indenfor detail, handel og kontor. Vi hjælper med at informere, inspirere og be- eller afkræfte dig i dine overvejelser og forestillinger om dit hovedforløb og din fremtid.\nHer kan du se en kort video om KarriereTanken BUSINESS og hvad du kan få ud af at deltage!\nKarriereTanken BUSINESS er et onlineformat, der streamer en række spændende praktikoplæg fra private og offentlige virksomheder samt organisationer direkte til de merkantile erhvervsskoleelever.\nKarriereTanken BUSINESS handler om, hvilke praktik- og karrieremuligheder, der venter dig, der går på EUD, EUX eller EUS. Der er utrolig meget at vælge imellem, og vi hjælper med at træffe det rigtige valg.\nVi afholder løbende inspirerende live events, hvor vi streamer en lang række inspirerende oplægsvideoer fra forskellige virksomheder og organisationer. Her har du mulighed for en direkte dialog igennem den tilhørende chatfunktion.\nNæste planlagte live event:\nFør du deltager i KarriereTanken BUSINESS kan det være en god idé at bruge lidt tid på at forberede dig. Det kan du gøre ved at søge mere information om de deltagende oplægsholdere/virksomheder på deres hjemmeside eller elevside.\nSe vores program for hvilke oplægsholdere du kan møde.\nDu kan også forberede dig ved hjælp af en række reflektionsøvelser. De har til formål at få dig til at reflektere over hvilke praktikpladser, der passer til dig og dine fremtidsplaner. Øvelserne hjælper dig med at vælge de rigtige praktikoplæg og til en mere målrettet dialog med virksomhederne.\nFør Karrieretanken BUSINESS\nSe hvilke private og offentlige virksomheder du kan opleve i vores program.\nUdvælg otte praktikoplæg du synes er spændende, og klik ind på deres hjemmesider for at lære mere.\nLad dig inspirere af film, billeder og information fra hjemmesiderne. Her kan du eksempelvis lære mere om virksomhedernes praktikforløb, arbejdsområder og karrieremuligheder.\nUndersøg og diskuter i klassen eller i din gruppe, hvilke job- og karrieremuligheder de enkelte praktikpladser åbner op for.\nKender du/I nogen, der har været i hovedforløb/praktik i virksomheden? Hvad arbejder de med i dag?\nEfter din research kan du have uopklarede spørgsmål. Noter spørgsmålene ned og hav dem klar til, når KarriereTanken BUSINESS afholder et liveevent, så du kan stille dine spørgsmål til oplægsholderne.\nTal med din skoles praktikpladskonsulent, hvis du har spørgsmål til KarriereTanken Business.\nUnder karrieretanken BUSINESS\nBrug tiden på KarriereTanken BUSINESS fornuftigt. Det er vigtigt, at du er nysgerrig og åben for inspiration. Måske opdager du en spændende praktikplads, du ikke vidste fandtes.\nHver oplægsvideo varer 10 minutter, og når chatten er åben, kan du skrive med virksomhederne – de glæder sig til at besvare dine spørgsmål og guide dig.\nHold den gode tone på chatten.\nEfter karrieretanken BUSINESS\nDiskuter i klassen hvordan I oplevede KarriereTanken BUSINESS. Hvad var overraskende? Hvilke praktikoplæg synes du var bedst?\nGengiv et praktikoplæg for klassen og diskuter, hvilke virksomheder/praktikpladsmuligheder, der passer bedst til dig og dine klassekammerater.\nBrug din nye viden og sæt tid af til at målrette dit CV og skrive praktikpladsansøgninger til de virksomheder du ønsker at blive elev hos.\nTal med din praktikpladskonsulent, hvis du vil have sparring til dine ansøgninger og praktikpladsmuligheder.\nhvis du vil vide mere om KarriereTanken BUSINESS eller, hvis du vil være med til at inspirere de unge.


Pressemeddelelse RC1910, uge 1-2014 | Randers Cykleklub\nPressemeddelelse RC1910, uge 1-2014\nRanders Cykleklub af 1910 – 05.01.14\n– Nytårsappel i RC1910\nLæs også her og her\nRanders Cykleklub af 1910 har i dag afholdt årets nytårsappel, omkring 60 af klubbens medlemmer mødte frem til træning på hhv. landevej og mountainbike med efterfølgende fælles spisning og formandens nytårsappel tale.\nFormand, Jørgen Schmidt, kunne se frem mod et år med store forventninger til det sportslige og ikke mindst et travlt arrangements år.\nVi går den nye sæson i møde med en forventning om, at vores ryttere kommer til at lave topresultater i langt de fleste klasser.\nEn noget større elite satsning end vi plejer hos A og B-rytterne bliver bestemt meget spændende at følge, og med de tidligere ryttere, Tommy Pedersen og Henrik Ginnerup ved roret er de unge mennesker i gode hænder, og vi glæder os til at følge deres udvikling. Team RC1910 Elite har en gennemsnitsalder på 22 år, og langt de fleste ryttere har trådt deres barnesko i vores klub, så vi er meget glade for at kunne følge dem endnu et skridt på vejen mod drømmen om en fantastisk cykelkarriere.\nUdover RC’s egne elite ryttere, har vi i 2014 også fire RC medlemmer kørende på UCI teams.\nFlere af vores veteranryttere (de ”unge” på +30 år) satser i år på at lave topresultater ved Veteran DM, og ikke mindst, via det store Gran Fondo i Danmark, prøve at kvalificere sig til VM finalen i Ljubljana i Slovenien. Det bliver spændende at følge alle deres projekter, for vi har en rigtig stærk flok i H-klasserne.\nSpændende bliver det også at følge de yngre ryttere i U-klasserne, i sæson 2013 viste nogle af de nye unge rigtig stor vilje og fremgang, så vi tror på, at sæson 2014 bliver et gennembruds år for de unge RC’ere.\nPå MTB siden sørger den faste kerne for at vise RC flaget til et væld af MTB arrangementer året rundt.\nPå trænerfronten hos de unge er vi glade for, at eliterytter Mads Beck Olsen har sagt ja til at tage endnu en tørn med U17 og U19 rytterne. Hos børnerytterne er det Tommy Pedersen og formanden der tager en endnu en tørn.\nPå arrangementssiden er vi igen i år fremme med en række lokale/interne klub løb som Vinter Prestige Cup på landevej, MTB Vinter Cup samt klubmesterskaber på både landevej og i terræn.\nDe store arrangementer kommer i år til at bestå af en blandet buket:\n12. april Nishiki Landevejsløbet ved Harridslev – løbet vil blive kørt på en ny rute, hvor vi, som en ekstra sikkerheds foranstaltning, vil forsøge at få en del af ruten ensrettet,\n1.-5. juli Randers Bike Week – i år med en ny gadeløbsrute i centrum\n10. august Fjordløbet\n14. september – De officielle Danske Mesterskaber i MTB disciplinen Eliminator\nDerudover afholdes en MTB Webike Cup afdeling – dato endnu ikke fastlagt, men sandsynligvis i august.\nPå sponsorsiden sker der igen i 2014 lidt nyt på klub tøjet:\nMc Donalds har tegnet en ny to årig kontrakt med nyt design på bukserne.\nJørgen Schmidt Cyklers Eftf. er ny sponsor på trøjen i forbindelse med cykler til Team RC1910 Elite\nDerudover mangler vi at færdigforhandle BDO Revision og der arbejdes i øjeblikket på et par nye tøj sponsorer.\nThor, Sparekassen Kronjylland, Dania Plast, Verdo, XL-Byg Vorup og Skala IT fortsætter også i 2014 som tøj sponsorer i klubben.\nSom løbs sponsor er Nishiki igen med i 2014 til vores landevejsløb, og det samme gælder Randers Amtsavis og Thor i forbindelse med Fjordløbet. I forbindelse med Fjordløbet forventer vi også gentegning af Sparekassen Kronjyllands sponsorat.\nDerudover er det en stor glæde, at de mange annoncører i vores klubblad stort set alle har valgt at fortsætte deres støtte til klubben.\nFormanden sluttede af med at takke alle de frivillige hjælpere for indsatsen i 2013, og med et håb om, at de alle også er klar til en tørn i 2014.\nEn særlig tak lød der til Jens Peter Christensen og Bruno Jensen, som står for al vedligeholdelse af vores klubhus.