KIRKE GÅRDEN Januar årgang 1 - PDF\nKIRKE GÅRDEN Januar årgang 1\nDownload "KIRKE GÅRDEN Januar 2011 31. årgang 1"\n1 KIRKEGÅRDEN Januar årgang 1\n2 DENMARK HTF finder altid en løsning Vores store produktprogram sikrer altid den rigtige løsning til den rigtige pris. Ring til Danmarks største leverandør af køretøjer til kirkegårde, både når det gælder salg, service og reservedele. NYHED EVO - nyt tiltag fra HTF 48V el motor som udnytter batterierne optimalt. Evo bærer op til 1400 kg nyttelast og har en rækkevidde på op til 100 km på én opladning. MINILAST - en HTF klassiker Minilast er et sikkert og stabilt produkt, som med de mange udbygningsmuligheder kan bruges til mange forskellige opgaver. Fås med enten el, benzin eller diesel motor. Stort udvalg - Transporter - Løvsuger - Redskabsbærer Ring og forhør! Løvsuger MK6 Superstærk løvsuger løsning, også når pladsen bliver trang. Top effektivt filtersystem sikrer et godt og sundt arbejdsmiljø. Farmertruck En robust og stærk maskine. 500 kg nyttelast. Hastighed ca. 15 km/t. El eller benzin motor. Landsdækkende salg og service Ring efter uforpligtende konsulentbesøg eller kontakt en af vore salgskonsulenter for rådgivning. HTF A/S Virkelyst 66 Gjellerup DK-7400 Herning Fyn/Sjælland: Christian Nissen: Jylland: NY konsulent Morten A. Dysted: Phone Fax\n3 INDHOLD s. 04 En epoke er slut og en ny begynder s. 06 Kirkegårdsdrift i et økonomisk perspektiv s. 10 Krematoriebranchen på skrump s. 14 Fælleskrematoriet Sjælland og Lolland-Falster I/S s. 16 Prisstigninger på Kirkegårdene s. 18 Eftersyn af tekniske hjælpemidler s. 21 Assistens Kirkegårds 250-års jubilæum s. 22 Samarbejdets ædle kunst s. 24 Profil - Lene Halkjær Jensen s. 26 Teaterforestillinger på Svendborg assistens kirkegård. s. 28 Stillingsopslag s. 30 Kalender s. 32 Kort nyt s. 35 Kirkegårdskonferencen fylder 7 år s. 36 Den nye redaktion FORSIDE Silkehalen er en af vore smukkeste vintergæster. Den yngler i Nordskandinavien, hvor dens føde hele sommeren består af insekter. Om vinteren lever den af frugt og bær. Især Cotoneaster og Rønnebær er den glad for. Fuglen er indrettet med en overdimensioneret lever, så den kan tåle de store mængder alkohol, som bærrene indeholder, uden at blive beruset. Da Cotoneaster er ét af de foretrukne bær, optræder den ofte i store flokke på vore kirkegårde om efteråret. Dens stemme lyder som små ringende sølvklokker. Billedet er fra Vestervig kirkegård i Thy. Tekst og foto: Elly Hansen REDAKTION Redaktør: Lene Halkjær Jensen, Humlebæk Kirkegård Tlf Fax Redaktion: Jens Zorn Thorsen, Vejle Kirker og Kirkegårde Tommy Christensen, Svendborg Kirkegårde og Krematorium Jens Dejgaard Jensen, Silkeborg Kirkegårde og Krematorium Tlf Jørn Skov Tønder Kirkegård Asger Christensen, Hørsholm Kirkegård Sekretariat: Foreningen af Danske Kirkegårdsledere Hørsholm Kirkegård Tlf Fax Layout og tryk: Jello ApS Tlf Redaktionelt stof og annoncer til KIRKEGÅRDEN NR. 2, 2011 sendes til senest d. 10. februar 2011 Artiklernes indhold er ikke nødvendigvis et udtryk for Redaktionens, FDK s eller DKL s holdning.\n4 S. 4 EN EPOKE ER SLUT OG EN NY BEGYNDER Du sidder nu med det 1. nummer af KIRKEGÅRDEN årgang Bladet har fået et nyt layout og der er kommet et nyt hold bag udgivelsen af bladet. Lene Halkjær Jensen Birgitte Foghmoes har efter 30 år på posten valgt at stoppe som redaktør af bladet Kirkegården. Gennem årene er det er blevet til i alt 210 spændende og læseværdige udgivelser fra Birgittes hånd. Herfra skal lyde en stor tak til især Birgitte, men også til Claes Foghmoes og Åse Larsen fra Næstved Kirkegårde for deres bidrag til, at der er udkommet et blad med gode og informationsrige artikler, samt for arbejdet med at styre annoncerne fra vore mange leverandører. Fremover vil bladet blive udgivet af FDK og DKL i fællesskab og det hidtidige ApS KIRKEGÅRDEN er blevet nedlagt. Birgitte har lagt et kæmpe arbejde i bladudgivelsen og der er ingen, der har næret nogen illusioner om, at et enkelt menneske alene kunne løfte den opgave efter hende Det er derfor en gruppe af kirkegårdsledere og assistenter, der fremover vil være ansvarlige for at levere indhold til bladet. Som ny redaktør er ansat Lene Halkjær Jensen fra Humlebæk Kirkegård. I redaktionsgruppen er ansat Jens Zorn Thorsen fra Vejle Kirkegårde, Tommy Christensen fra Svendborg Kirkegård, Jens Dejgaard Jensen fra Silkeborg Kirkegård, Asger Christensen fra Hørsholm Kirkegård og Jørn Skov fra Tønder Kirkegård. De administrative opgaver vil blive varetaget af FDK s sekretariat på Hørsholm Kirkegård. Geografisk repræsenterer redaktionen de fleste landsdele, hvilket forhåbentlig vil blive afspejlet i bladets indhold fremover. Det er redaktionens mål fortsat at levere et trykt blad med fagligt relevante artikler, omtale af begge foreningers aktiviteter og information om ny lovgivning indenfor kirkegårds- og krematorie-området. Redaktionen ønsker at bladet skal indeholde artikler om alle de forskellige ting, der sker rundt om på de danske kirkegårde. Som et led i den strategi, vil vi i hvert nummer fremover bringe en profil af en kollega og dennes kirkegård. Her har man mulighed for at fortælle om sig selv, sin kirkegård og noget af det man brænder for. Med en helt usædvanlig beskedenhed, vil vi starte serien med en række profiler af redaktionens egne medlemmer. Vi vil gerne opfordre alle bladets læsere til at indsende artikler om både stort og småt det kan omhandle alt fra en fin lille detalje på kirkegården, et godt hjælpemiddel i hverdagen til en beskrivelse af et godt samarbejde eller indtryk fra et kursus, man har været på. Man er også meget velkommen til at kontakte en af redaktionens medlemmer, hvis man har ideer og forslag til en artikel, men ikke selv ønsker at skrive den. Så vidt det er muligt, vil alle artikler blive forsynet med forfatterens navn og mailadresse. Hvis man har kommentarer til en artikel eller ønsker en uddybende forklaring, vil det være muligt at kontakte forfatteren direkte. Dermed håber vi på at få mere respons på de artikler, der bliver bragt i bladet og herigennem få bladet til at afspejle, hvad der rører sig rundt om i landet. Bestyrelserne for FDK og DKL samt redaktionen, håber at I alle vil tage godt imod den nye udgave af tidsskriftet KIRKEGÅRDEN og at I vil bidrage til, at det fortsat kan være et spændende og aktuelt blad for den brede skare af læsere med tilknytning til danske kirkegårde og krematorier.\n5 Vilvorde Vejen til en grøn fremtid Roskilde Tekniske Skole Akademiet for grønne udddannelser 2011 Se mange flere kurser på Kirkegårde Dage Start Slut Sted Niveau Anlæg i betonsten, lige linier 15 dage VILVORDE Betjening og vedligeholdelse af motorkædesave 5 dage RINGSTED Træer og buske om vinteren, besk. og plejep. 20 dage VILVORDE Betjening og vedligeholdelse af mindre gartnermask 10 dage LEDREBORG ALLÉ Etablering af mindre anlæg med fliser og planter 20 dage VILVORDE Planteliv, økologi og miljølære 15 dage VILVORDE Kirkegårdens planter, stedsegrønne planter 3 dage VILVORDE Sprøjtecertifikat, opfølgningskursus 1 dag VILVORDE Betjening og vedligeholdelse af motorkædesave 5 dage RINGSTED Brandforanstaltning ved ukrudtsbrænding 1 dag LEDREBORG ALLÉ Anlæg i betonsten, buede linier 15 dage VILVORDE Betjening og vedligeh. af større gartnermaskiner 10 dage LEDREBORG ALLÉ Betjening af personlifte 2 dage LEDREBORG ALLÉ Sprøjtecertifikat, opfølgningskursus 1 dag VILVORDE Plantebeskyttelse i gartneri, sprøjtecertifikat 10 dage VILVORDE Sprøjtecertifikat, opfølgningskursus 1 dag VILVORDE Betjening og vedligeholdelse af mindre gartnermask 10 dage LEDREBORG ALLÉ Betjening og vedligeholdelse af motorkædesave 5 dage RINGSTED Design af grønne anlæg 10 dage VILVORDE Betjening af rendegravere 5 dage LEDREBORG ALLÉ Brandforanstaltning ved ukrudtsbrænding 1 dag LEDREBORG ALLÉ Anlæg i beton-, natursten og træ 15 dage VILVORDE Betjening af personlifte 2 dage LEDREBORG ALLÉ Sprøjtecertifikat, opfølgningskursus 1 dag VILVORDE Plantebeskyttelse i gartneri, sprøjtecertifikat 10 dage VILVORDE Opmåling og tegning af mindre grønne anlæg 5 dage VILVORDE Betjening og vedligeh. af større gartnermaskiner 10 dage LEDREBORG ALLÉ Pleje af grønne områder 10 dage VILVORDE Etablering og pleje af kirkegårdsanlæg 15 dage VILVORDE Sprøjtecertifikat, opfølgningskursus 1 dag VILVORDE Betjening og vedligeholdelse af motorkædesave 5 dage RINGSTED Etablering af mindre anlæg med fliser og planter 20 dage VILVORDE Brandforanstaltning ved ukrudtsbrænding 1 dag LEDREBORG ALLÉ Etablering af gravsted 3 dage VILVORDE Plantevækst og etablering af grønne anlæg 15 dage VILVORDE Miljø- og biologiske forhold i grønne anlæg 10 dage VILVORDE Betjening af personlifte 2 dage LEDREBORG ALLÉ Planteliv, økologi og miljølære 15 dage VILVORDE Sprøjtecertifikat, opfølgningskursus 1 dag VILVORDE Betjening og vedligeholdelse af mindre gartnermask 10 dage LEDREBORG ALLÉ Pleje og pasning af kirkegårdens arealer 5 dage VILVORDE Betjening og vedligeholdelse af motorkædesave 5 dage RINGSTED Betjening af rendegravere 5 dage LEDREBORG ALLÉ Brandforanstaltning ved ukrudtsbrænding 1 dag LEDREBORG ALLÉ Kirkegårdens planter, stauder og udplantningsplant 3 dage VILVORDE 2 Hvis du ønsker information, kursusprogram for 2011 eller at tilmelde dig et eller flere kurser kan du henvende dig på følgende måder: Daglig leder AMU: Claus Egede Cornelius, telefon , man. - tors Uddannelsessekretær: Tove Sørensen, telefon , man. - tors Uddannelses- og erhvervsvejledere: Inger, Jonas og Andreas kan kontaktes på telefon , man. - fre hvis du vil vide mere. Tilmelding: Tilmeld dig direkte på eller Kursusgebyr og minimumsantal: 116 kr. pr. kursusdag. 11 kursister, kursisterne optages i rækkefølgen tilmeldingerne indgår. Roskilde Tekniske Skole Vilvorde Køgevej 172 Postboks Roskilde Telefon Roskilde Tekniske Skole\n6 S. 6 KIRKEGÅRDSDRIFT I ET ØKONOMISK PERSPEKTIV Folkekirkens kirkegårde har gennem de seneste 5 år fået nogle værktøjer til at reducere udgifterne ved driften og samtidigt opnå omkostningsbestemte takster for de ydelser, som kirkegårdene kan tilbyde borgerne. Klaus Frederiksen Formand for FDK Med de skærpede krav til takstberegninger er det FDK s vurdering, at der kan opnås en indtægtsdækning på 45-55% af de faktiske udgifter til kirkegårdsdrift. For mange gravstedsejere vil det medføre en øget udgift til f.eks. renholdelse af gravstedet. Fra 2006 har der været fokus på kirkegårdenes struktur og økonomi. Den grønne betænkning 1491 fra 2007 viste et netto underskud i 2005 ved folkekirkens kirkegårde på 831 mio. kr., og indtægter på 35% eller 455 mio. kr. af de samlede udgifter på 1286 mio. kr. Som en konsekvens af udgiftsniveauets størrelse og en lav indtægtsdækning blev der iværksat flere tiltag, som skulle være med til at forbedre kirkegårdenes økonomi. Hensigten var, at der fremover skulle bruges færre ligningsmidler til kirkegårde og flere midler til kirken. Med udgangspunkt i betænkning 1491/2007 vil følgende områder blive omtalt set fra Foreningen af Danske Kirkegårdslederes (FDK) synspunkt: 1.Kirkegårdstakster 2.Driftsstyring på kirkegårde 3.Samarbejde om drift og administration 4.Kirkegårdsbestyrelser og fremtidens kirkegårdsdrift. 1.Kirkegårdstakster. Med en indtægtsdækning på landsplan på 35% ved folkekirkens kirkegårde er der mulighed for at forøge indtæg-\n8 S. 8 terne ved kirkegårdsdrift. FDK har i samarbejde med Kirkeministeriet udarbejdet skemaer til takstberegning, der kan anvendes til at beregne de faktiske omkostninger ved de enkelte ydelser på kirkegårdene f.eks. hvad koster det at erhverve et gravsted, hvad koster en begravelse, grandækning m.v. Lovgivningen er samtidigt blevet skærpet på området, så det fremover er provstiudvalget, der har ansvaret for beregning af taksterne og efterfølgende sikre at taksterne bliver ajourførte. Med baggrund i større kirkegårdsforvaltningers indtjening samt de skærpede krav til takstberegninger er det FDK s vurdering, at der kan opnås en indtægtsdækning på 45-55% af de faktiske udgifter. Når indtægterne ikke skønnes at kunne komme højere op, så skyldes det den omstændighed, at hovedparten af indtjeningen skal komme fra gravstedsarealer, som kun udgør ca. 25% af det samlede kirkegårdsareal ifølge rapporten fra Skov & Landskab: Driftsstyring på kirkegårde nøgletal til belysning af kirkegårdenes forvaltning økonomi og viser bl.a., at de kirkegårde som deltog i projektet havde et stort ressourceforbrug, hovedsageligt til lønudgifter. Rapporten viser samtidigt at ca. 75% af kirkegårdenes areal er parkarealer; m.m., medens kun ca. 25% er gravstedsarealer. Når problemstillingen om kirkegårde er til debat, så fokuseres der på det høje plejeniveau, som findes på kirkegårdene. Kirkegårdenes dilemma i forhold til andre grønne forvaltninger vi sammenlignes med er den omstændighed, at der opkræves takster for de gravstedsarealer, som kirkegårdene passer. Det betyder helt konkret, at gravstedsarealerne altid forventes at have et højt plejeniveau. Det øvrige kirkegårdsanlæg; Parkarealer m.m. forventes plejet på samme niveau som gravstedsarealer. Muligheden for at give et kirkegårdsanlæg forskellige plejeudtryk var derfor udgangspunktet for næste del af projektet, hvor det fine Haveudtryk, der i dag kendetegner vore kirkegårde vil være muligt at ændre, så områder på kirkegårdene kan få et Parkudtryk eller et Naturudtryk. I 2010 kom rapporten Kvalitetsbeskrivelser for kirkegårde, der giver menighedsråd og kirkegårdsforvaltning mulighed for at vælge de forskellige plejeudtryk ved deres kirkegårde og derved være med til selv at regulere udgifterne til kirkegårdsdrift. Rapporten er således et redskab til en dialog mellem menighedsråd og medarbejdere om ressourceforbruget, når de sammen skal beskrive mål og tilstandskrav for kirkegårdsanlæg og drift og efterfølgende udarbejde plejeplaner. I kraft af at der opkræves betaling for de gravstedsarealer som kirkegårdene passer, forventes de altid at have et højt plejeniveau. Det øvrige kirkegårdsanlæg; parkarealer m.m. forventes plejet på samme, høje niveau som gravstedsarealer. 2. Driftsstyring på kirkegårde. Siden 2007 har Foreningen af Danske kirkegårdsledere i samarbejde med Kirkeministeriet og Skov & Landskab deltaget i et projekt om driftsstyring på kirkegårde. I 2008 blev første del af projektet om nøgletal udgivet. Rapporten fokuserer på arealer, arbejdsopgaver og Plejeplaner skal ses som et led i den samlede driftsstyring af kirkegården og som sammen med kort og arealregistrering, registrering af tid og økonomi vil kunne give et overblik over hvad de enkelte ydelser koster f.eks. Hvad koster 1 m² græs som prydplæne, græsplæne, slået græs eller som naturgræs. En registrering af tidsforbruget vil vise hvilke arbejdsopgaver medarbejderen udfører, så der kan dokumenteres en fordeling mellem kirkegård, kirke, kapel, sognegård og præstegårdshave m.m. Disse oplysninger vil også kunne benyttes ved Kirkeministeriets nye budgetlægning som en økonomisk fordelingsnøgle. FDK har med stor interesse deltaget i projektet, som kan være med til at synliggøre sammenhænge mellem kvalitet og ressourceforbrug ved driften af kirkegårde. Plejeplaner vil efterfølgende kunne danne baggrund\n9 S. 9 for udlicitering af driften af kirkegårde til private. Et samarbejde med en anlægsgartner eller entreprenør om specifikke opgaver som f.eks. klipning af hæk kan være med til at begrænse personaleforbruget på kirkegårdene. En anden måde at reducere udgifterne til kirkegårdsdrift er gennem samarbejde mellem kirkegårde, hvor medarbejdere kan flyttes efter behov for arbejdskraft, og hvor fællesindkøb kan give stordriftsfordele. 3. Samarbejde mellem menighedsråd om drift og administration af kirkegårde. Der har gennem en årrække fungeret et samarbejde mellem menighedsråd om drift af kirkegårde. FDK har kun erfaringerne fra samarbejdet mellem store og små kirkegårde, men et samarbejde kan også med fordel foregå mellem mindre kirkegårde. I Kirkeministeriets Rapport fra arbejdsgruppen vedrørende kirkegårdenes økonomi fra 2007 er forskellige samarbejdsmodeller omtalt; bl.a. Entreprenørmodellen, hvor større kirkegårde indgår aftaler med mindre kirkegårde om at forestå driften af disse. Fordelene ved en sådan samarbejdsaftale er stordriftsfordele gennem en mere rationel og effektiv udnyttelse af medarbejdere og maskiner, hvorved der kan spares på ligningsmidlerne. Ved denne model ligger kompetencen fortsat hos det ejende menighedsråd, så hvis menighedsrådet ikke er tilfreds med det arbejde der udføres, kan de vælge igen at ansætte deres eget personale eller få arbejdet udført af en anlægsgartner. FDK skønner at fremtidens kirkegårdsdrift vil foregå via samarbejdsmodeller, hvor der både samarbejdes om drift og administration. Ved at både udgifter og indtægter styres fra centralt hold, kan der opnås væsentlige besparelser af ligningsmidler til kirkegårdene. 4 Kirkegårdsbestyrelser og fremtidens kirkegårdsdrift. Den mest effektive samarbejdsmodel ville være en bestyrelsesmodel, hvor bestyrelsen har et selvstændigt budget- og regnskabsansvar over for provstiudvalget. Denne mulighed blev desværre fjernet, da lovgivningen i forbindelse med betænkning1491 præciserede, at det fra 2011 skal være de ejende menighedsråd, der er budget- og regnskabsansvarlige over for provstiudvalget. En samarbejdsmodel omkring en bestyrelse vil fortsat være en mulighed, enten hvor menighedsrådene konsoliderer kirkegårdsdriften ind i de deltagende kirkekassers budget og regnskab efter en på forhånd aftalt fordelingsnøgle, eller de kan lade det samlede kirkegårdsregnskab være en del af et af de deltagende kirkekassers budget og regnskab. Samarbejder alle menighedsråd i et sogn om kirkegårdsdrift, vil det være muligt at opnå den mest effektive drift. Den daglige drift skal nødvendigvis ikke styres fra centralt hold, men foregå mellem 3-5 kirkegårde, der ligger i nærheden af hinanden. Den overordnede strategi udstikkes af en bestyrelse, der kan bestå af medlemmer fra de enkelte menighedsråd evt. med medlemmer fra provstiudvalget. Herved opnås en kirkegårdsdrift, hvor indtægter og udgifter kan hænge sammen med de overordnede mål, som menighedsrådene i samarbejde med provstiudvalget har besluttet skal være gældende for ligningsområdets begravelsesvæsen. Som det kan læses af ovenstående er FDK overvejende positivt indstillet overfor de lovgivningsmæssige ændringer, som er blevet resultatet af den grønne betænkning FDK har forståelse for de økonomiske ændringer, som er nødvendige for at kunne sikre folkekirkens fremtid. Når FDK er gået aktivt ind i arbejdet med modeller til at øge indtægterne og gennem driftsstyring at reducere udgifterne, så er det for at sikre, at der også i fremtiden vil være de nødvendige midler til kirkegårdsdrift. Vi er opmærksom på at hele denne proces, som blev sat i gang med betænkning 1491, var for at skaffe flere midler til det kirkelige arbejde. I dag må vi nok konstatere, at hele processen har været nødvendig for folkekirken af hensyn til den økonomiske nedgang, vi har været igennem siden Driftsstyring har fokus på økonomi og effektivitet. Kirkegårdskulturen har fokus på udvikling og bevaring. Fremtiden vil vise om den proces, der er sat i gang, vil tage de nødvendige hensyn til de helt unikke kulturhistoriske og landskabelige værdier, som vi har på vore kirkegårde. Til slut vil jeg på vegne af Foreningen af Danske kirkegårdsleders bestyrelse ønske alle et rigtig godt nytår med et ønske om at vi i det nye år får tid til at arbejde med alle de nye tiltag. Godt Nytår!!!\n10 S. 10 KREMATORIEBRANCHEN PÅ SKRUMP Nye miljøkrav medfører nedlæggelse af krematorier i Danmark Ernst Jensen Fagkonsulent for DKL Miljøstyrelsen udsendte i december 2007 en bekendtgørelse med skærpede krav til emissionen fra krematorier i Danmark. Kravene gik bl.a. på regulering af emissionen af støv og kviksølv, og var ensbetydende med, at der skulle etableres filtre på krematorieovnene, for at disse kunne opfyldes. Fristen for at opfylde kravene blev ved en aftale mellem Miljøministeriet og Kirkeministeriet fastsat til Der blev således givet en frist på 3 år til at få installeret filteranlæggene og opfylde kravene. Krematoriet i Rønne er undtaget pga. et lille antal kremationer. Kirkeministeriets arbejdsgruppe De omfattende investeringer, der var udsigt til, fik allerede i april 2006 Kirkeministeriet til at nedsætte en arbejdsgruppe med formålene, dels at undersøge om der var overkapacitet på krematorieområdet, og dels at fastlægge en takstpolitik, der kunne afbalancere prisen for en kremering med de store investeringer. Ud over Kirkeministeriet deltog repræsentanter fra Danske Krematoriers Landsforening, Kommunernes Landsforening, Danmarks Provsteforening og Landsforeningen af Menighedsråd i arbejdsgruppen. Udførlig rapport over gruppens overvejelser, beregninger og konklusioner er udsendt af Kirkeministeriet i december Arbejdsgruppens konklusioner Kort beskrevet var konklusionerne, at antallet af krematorier og ovne burde reduceres for at opnå en rimelig økonomisk effektivitet, og at taksten for kremering skulle beregnes ud fra en forudsætning om, at driften af et krematorium økonomisk skal hvile i sig selv uden tilskud af ligningsmidler.\n11 S. 11 Beregninger viste, at der skulle udføres ca kremeringer om året pr. ovn for at driften blev rentabel ud fra de nye kriterier for takstberegning. Med et årligt antal kremationer i Danmark på ca blev behovet således vurderet til ovne i forhold til de nuværende 43. Kirkeministeriet har efterfølgende fået gennemført en lovændring, som fastlægger regler for takstberegningen og samarbejde mellem krematorier i interessentskaber eller på anden måde. Samarbejdet kan etableres krematorierne imellem, uanset om de er kommunale eller folkekirkelige. De nye takster for kremering Reglerne for takstberegning er nærmere beskrevet i cirkulære fra Kirkeministeriet og skal ikke beskrives detaljeret i denne artikel. Generelt kan dog nævnes, at der vil ske en betydelig stigning som følge af de regler, der er indeholdt for afskrivning af bygninger og maskinudstyr til nyværdi. Nedenstående graf viser prisen pr. kremering for et krematorium med én ovn. Takstberegning Det fremgår, at prisen er stærkt afhængig af det årlige antal kremeringer, hvilket er en konsekvens af de nye regler for afskrivning. De værdier for bygninger og maskinudstyr, der skal anvendes i takstberegningen er fastlagte i Kirkeministeriets cirkulære, og altså pålagte at anvende. Cirkulæret åbner dog mulighed for, at provstiet kan yde tilskud til medlemmer af folkekirken, og derved understøtte krematoriedrift. Sammenlægning af krematorier Muligheden for sammenlægning af krematorier vil blive udnyttet på Sjælland og Lolland-Falster. Samtlige krematorier beliggende i Roskilde og Lolland-Falster stifter bliver erstattet af et nyt stort fælleskrematorium i Ringsted med 5-6 ovne. Det nye fælleskrematorium skal drives under et nydannet interessentskab med navnet Fælleskrematoriet Sjælland og Lolland-Falster I/S. Interessenterne er en række menighedsråd, som i dag ejer de implicerede krematorier. Planen er, at disse skal stoppe, når det nye fælleskrematorium kan overtage kremationerne i Herefter skal de eksisterende krematorier kun fungere som modtagelse af kister fra de lokale bedemænd, og opbevaring af kister i kølerum, indtil de transporteres til Ringsted. Transporten af kisterne fra de lokale kølerum til Ringsted skal ske med specialbygget rustvogn med plads til fire kister. Ud over denne markante ændring på Sjælland har der været gjort tilløb til lignende sammenslutninger andre steder. Det har indtil videre ikke ført til konkrete tiltag. Investeringer i filteranlæg De krematorier, som fortsætter driften, har i denne tid travlt med at få installeret filtre, så de nye miljøkrav kan opfyldes. Krematorierne i Odense, Bispebjerg og Sundby er allerede forsynet med filtre. Krematorierne i Hjørring, Aalborg, Randers, Holstebro, Silkeborg, Århus, Horsens, Kolding, Esbjerg, Aabenraa, Svendborg, Hillerød, Frederiksberg, Glostrup og Ballerup er i gang med - eller har installeret filtre. Samlet er der tale om en investering i størrelsesordenen mio kr. ekskl. moms. I Aabenraa erstattes de to eksisterende ovne af én ny, som kan modtage kister i overstørrelse med en bredde op til 1 meter. Det er ikke alle, der klarer at overholde fristen for overholdelse af miljøkravene (1.januar 2011). Der vil dog formentlig være mulighed for at aftale en begrænset tidsfristforlængelse med de kommunale tilsyn, så der kan fortsættes med kremering indtil filtrene er klar til drift. Nedlæggelse af krematorier Nogle krematorier må stoppe, fordi ejerne vurderer, at de ikke har tilstrækkeligt antal kremationer til at kunne af-\n12 S. 12 skrive investeringen i filteranlæg. Som billedet tegner sig i øjeblikket er der tale om krematorierne i Struer, Vejle, Lyngby, Gentofte og Gladsaxe. Endvidere nedlægges krematorierne i Holbæk, Roskilde, Helsingør, Slagelse, Næstved, Køge, Nakskov og Nyk. F. når det nye fælleskrematorium tager over i Varmeudnyttelse og mindre CO2 udslip Intet er så galt, at det ikke er godt for noget, siger man jo. Det gælder også her. I forbindelse med filtrering skal røggasserne nedkøles i røggaskølere. Dette giver mulighed for at udnytte overskudsvarmen i fjernvarmeanlæg eller i egne bygninger, og denne mulighed bliver udnyttet næsten 100 %. Bispebjerg og Kolding har ikke et brugbart fjernvarmenet til rådighed. Varmen bliver udnyttet i egne bygninger ved installation af varmeakkumulatorer, som kan opsamle varmen når ovnene er i drift, og afgive varmen over natten og i weekends. En stor del af varmen må dog fortsat sendes gennem kølere til det fri, især i sommerperioden. Alle andre krematorier bliver koblet på fjernvarme anlæg og leverer al overskudsvarmen hertil. Herved undgås at investere i egne køleanlæg, og salget af varme giver et lille tilskud til driften. Krematoriepersonalet Den samlede kapacitet i Danmark bliver ikke alene reduceret som følge af nedlæggelser af krematorier. Installationen af ny teknik i form af filtre, kølere, pumper, reguleringer osv. vil uvægerligt give anledning til flere driftsstop som følge af havarier, reparationer og vedligeholdelse. Rådighedsfaktoren må forventes at blive reduceret en hel del. Der kan endnu ikke sættes tal på, men hvis den hidtil har været f.eks. 95 % kan man måske gætte på en fremtidig faktor på ca. 90 % eller lavere. Det enkelte krematorium skal således regne med en udvidelse af drifttiden. Dels for at kompensere for dette, og dels pga. et større antal kremationer pr. ovn, samt flere arbejdsopgaver til de ansatte. Adskillige krematorier vil sandsynligvis være nødsaget til at indføre toholdsdrift. Det samlede antal ansatte på krematorierne vil derfor næppe blive reduceret væsentligt. Der vil til gengæld opstå et yderligere behov for efteruddannelse og træning. Det kan måske vise sig hensigtsmæssigt at ansætte personale med en håndværksmæssig uddannelse, og dermed bedre forudsætninger for at tackle de mange nye tekniske opgaver og problemstillinger. Den samlede udnyttede varmemængde svarer til opvarmning af ca enfamiliehuse. En anden god ting er, at de nye miljøvilkår tillader en temperatur i ovnenes efterforbrændingskammer på min. 800 oc imod de nugældende 850 oc. Dette reducerer forbruget af gas/olie til ovnene med %. Udnyttelsen af overskudsvarmen og det lavere forbrug af gas/olie skønnes at indebære en besparelse i CO2 udslip på ca ton om året. En ny krematoriestruktur Ved at gennemføre den nye takstberegning er det lykkes Kirkeministeriet at få reduceret antallet af krematorier uden at skulle ud i en egentlig prikkerunde. De almindelige markedsmekanismer og konkurrencevilkår har klaret den sag. Som det tegner sig, bliver antallet af ovne i den nye struktur 33, fordelt med 16 på kommunale - og 17 på folkekirkelige krematorier. Krematoriet i Roskilde er et af de krematorier der skal lukke, når det nye fælleskrematorium kan overtage kremationerne i Kortet viser den geografiske placering af de krematorier der fortsætter, og de der forventes nedlagte.\n13 S. 13 FORVENTET ANTAL KREMATORIER OG OVNE I DANMARK I 2012 Kommunalt drevne anlæg (16 ovne) Menighedsrådsdrevne anlæg (17 ovne) Nedlagte 1 ovn Hjørring 1 ovn Ballerup 1 ovn Glostrup Lyngby Gladsaxe 1 ovn Fred.berg Gentofte 6 ovne Bisp./Sundby 2 ovne Aalborg 1 ovn Rønne Struer 1 ovn Randers 1 ovn Holstebro 1 ovn Silkeborg 2 ovne Århus Helsingør 1 ovn Esbjerg Vejle 2 ovne Kold./Fred. 1 ovn Horsens 2 ovne Odense 1 ovn Hillerød 9 ovne Hovedstadsområdet Roskilde Bispebjerg/Sundby Holbæk Frederiksberg Glostrup Ballerup 5 ovne Køge Ringsted Slagelse Næstved 1 ovn Aabenraa 2 ovne Svendborg Nakskov Nyk. F.\n14 S. 14 FÆLLESKREMATORIET SJÆLLAND OG LOLLAND-FALSTER I/S Det er en række enkle spørgsmål, der har ført til dannelsen af Fælleskrematoriet Sjælland og Lolland-Falster I/S. Disse enkle spørgsmål har til gengæld haft vidtrækkende konsekvenser. Torben Hjul Andersen Provst og formand for Fælleskrematoriet Sjælland og Lolland-Falster I/S, Hører krematoriedrift til folkekirkens kerneydelse? Dette spørgsmål pressede sig på, da det blev tydeligt hvor stor en udgift etableringen af filtre ville blive for det enkelte krematorium. Vi oplever i disse år en faldende kirkeskat og der må prioriteres i folkekirkens midler. Krematoriedrift er en myndighedsopgave, men vi mener ikke, at den hører med til kirkens kerneydelser. Vi vil naturligvis opfylde vores forpligtelse til at sørge for kremeringer med det høje etiske niveau, som hidtil har været kendetegnende for krematorierne, men udgangspunktet er tydeligt, at brændingsafgifterne skal dække alle udgifter, således at der ikke skal bruges ligningsmidler til krematoriedrift. Hvordan undgår vi intern konkurrence mellem folkekirkelige krematorier? Alle krematorier skal anvende det samme regneark til beregning af kremeringsafgiften, men internt må krematorier ikke aftale en pris. De forskelligartede bygningsforhold ville betyde, at der er store forskelle i prisen for installering af filteranlæg, og derfor ville kremeringsafgiften variere mellem ca og 4100 i Roskilde Stift. Konkurrencen ville betyde at kørelinjen mellem to krematorier vil skubbe sig og det billige krematorium vil få endnu flere brændinger med følgende lavere pris og omvendt. Det vil enten føre til lukning af et krematorium med deraf forgæves investering eller mere sandsynligt at provstiudvalget det pågældende sted vil give tilskud, og i begge tilfælde vil det betyde tab af ligningsmidler. Stama EcoMotion Truck en verdensnyhed, der kører på metanol (kendt som træsprit) Fåes med 2 x eludtag Stama Multitruck Diesel eller el drevet. Hydraulisk tip Fåes i bredden 80 eller 100 cm Stama Minilæsser D330 Markedets mest manøvredygtige minilæsser. God stabilitet og meget lille venderadius. Fåes fra 80 cm GMR-maskiner - Saturnvej Horsens - Tlf: Fax: Mail:\n15 S. 15 Beregninger viser, at selv når transporten indregnes vil et fælles krematorium reducere CO2 udledningen med 45 %. Billedet er fra Sverige og illustrerer ikke den kommende transportmetode til Ringsted. Hvordan forbereder vi os bedst på eventuelle fremtidige stramninger på miljøområdet? De nuværende krematorier er alle placeret på kirkegårde, der ligger midt i byerne. I Slagelse er der eksempelvis få meter til villahaver, og miljømyndighederne stiller derfor store krav til f.eks. brændingstider og udslip. Ud over at kravene kan skærpes, så vil der fortsat være et usikkerhedsmoment om politikerne, f.eks. i en valgkamp kan blive afkrævet løfte om at flytte forurenende virksomheder ud i erhvervsområder. Igen ville resultatet være mistede ligningsmidler. Hvordan sikres den løsning der giver mindst CO2 udslip? Opvarmning og nedkøling af en ovn kræver megen energi, og længere drift vil derfor betyde en bedre udnyttelse og lavere udslip af CO2. Beregninger viser, at selv når transporten indregnes vil et fælles krematorium reducere CO2 udledningen med 45 %. Hvordan sikres alle borgere i regionen den billigste kremeringsafgift? Anlægsbudgettet og driftsbudgettet for Fælleskrematoriet viser, at brændingsafgiften kommer til at høre til de laveste i Danmark og det bliver en ensartet lav takst for alle borgere. Det vil altså ikke blive dyrere for borgere på Vestlolland end for borgere i Roskilde by. Hvordan sikrer vi den bedste uddannelse af medarbejdere og det bedste arbejdsmiljø? Den nye teknologi med filteranlæg stiller nye og større krav til uddannelse af medarbejdere ved krematoriet, og det vil betyde en stor udgift for et krematorium med en ovn, hvorimod medarbejdernes særlige viden udnyttes mere rentabelt ved flere ovne. Endvidere er det indlysende, at ny og pladskrævende teknik influerer på arbejdsmiljøet i gamle bygninger, der ikke er indrettet efter de nye forhold. Disse enkle spørgsmål førte til, at vi midt i forberedelsen af filteranlæg på de lokale krematorier ændrede kurs og begyndte at tænke på et nyt fælles krematorium placeret centralt. Alle krematorier i Roskilde og Lolland-Falster stifter gik med i arbejdsgruppen, og der er nu udarbejdet et flot skitseprojekt, en smuk beliggende grund i et erhvervsområde i Ringsted er købt, og der er dannet et interessentskab der kan opføre og drive krematoriet. Nu foreligger der et byggearbejde og vi forventer at medio 2012 vil det nye Fælleskrematoriet Sjælland og Lolland-Falster I/S være i drift. Samtidig nedlægges samtlige 7 krematorier i de to stifter samt Helsingør Krematorium, som har indgået en samarbejdsaftale med Fælleskrematoriet. De enkle spørgsmål om den miljømæssige, økonomiske, medarbejdermæssige og fremtidsrettede bedste løsning førte frem til dannelsen af et fælles krematorium. Det har været et langt og krævende forløb, hvor der også skulle ændres i lovgivningen, men det er afgørende at de grundlæggende spørgsmål bliver stillet, og det er ud fra dem, at vi søger løsningen på problemerne.\n16 S. 16 PRISSTIGNINGER PÅ KIRKEGÅRDENE Kirkegårdenes prispolitik har nogle steder været meget favorabel for medlemmer af folkekirken og knap så skarp som det var muligt for ikke medlemmer af folkekirken, men med den nye lov er der væsentlige forandringer på vej. Jens Zorn Thorsen, Efterladte til borgere, der ved døden ikke er medlem af folkekirken, kommer i fremtiden til at betale mere for at stede deres kære til hvile. Ikke medlemmer af folkekirken kommer fremover til at betale den fulde pris for at blive begravet. Jvf. Kirkeministeriet er priserne gennem de seneste år hævet væsentligt og svarer nu nogle steder til de faktiske udgifter. Det er tanken at priserne skal ensrettes i provstierne, hvilket også er sket adskillige steder udfra en middelpris antagelse, da der kan være forskelle fra især by til land (grundpriser m.m). Prisreguleringer er en udfordring til alle små som store kirkegårde til at dokumentere grundlaget for priserne og til at bringe priserne på præcist det niveau der svarer til de samlede driftsudgifter. En hurtig høring rundt i landet viser at nogle provstier er langt fremme med nyberegninger af priser på begravelsesydelser. Beregninger som mange steder er foretaget efter grundige undersøgelser foretaget af diverse lønudvalg. Sammensætningen af udvalgene er ikke lovbestemt og varierer i sammensætningen. Typisk er der repræsentanter fra provstiudvalgene, menighedsrådene og kirkegårdene. Men provstiudvalget i det enkelte provsti kan beslutte, at det skal være billigere eller helt gratis for medlemmer af folkekirken at købe et gravsted og få foretaget gravearbejde. Anderledes forholder det sig med vedligeholdelsen af gravstedet. Der skal prisen afspejle de faktiske omkostninger. De efterladte skal betale det, som vedligeholdelsen rent faktisk koster, hvis kirkegården skal stå for vedligeholdelsen. Hvis prisen var lavere end de faktiske omkostninger, vil det være urimeligt overfor den kunde, der selv passer sin ægtefælles grav, at vedkommende via kirkeskatten er med til at betale for vedligeholdelsen af nabogravstedet, som kirkegården står for. Og så er der fortsat den mulighed selv, helt gratis, at vedligeholde gravstedet. Baggrunden for prisstigningerne er, at Kirkeministeriet vil af med det årlige underskud på 800 millioner, som driften af kirkegårdene giver for tiden. Derfor bliver det også dyrere for medlemmer af folkekirken at blive begravet i en kiste eller i en urne. Det betyder, at taksterne for gravning, tilkastning og vedligeholdelse af gravstedet bliver forhøjet. Takststigningen sker i Ved fastsættelse af taksten for vedligeholdelse af gravstedet, skal prisen afspejle de faktiske omkostninger Ved f.eks. gravning af en grav, sker takststigningen i henhold til gebyrloven. Det betyder, at kirken ikke må tjene på det\n17 S. 17 henhold til gebyrloven, og det betyder, at kirken ikke må tjene på det. Godt en million danskere er ikke medlemmer af den danske folkekirke. Det svarer til knap 20 procent. I 2009 døde knap danskere. Af dem blev begravet eller bisat af en præst i folkekirken. Lad os beskedent antage at der i gennemsnit kan hentes kr. 500,- i udgifts dækning for hver begravelse/bisættelse i form af en prisforhøjelse, svarer det til et bidrag på kr.25 mill. eller 3% af kr.800 mill. Hertil kommer vores øvrige indtægtsområder. I Slagelse og Skælskør Provsti er der et takstreguleringsudvalg, som har udarbejdet og anbefalet de nye reguleringer til de to provstiers provstiudvalg. Fra den 1. november sidste år, har Korsør Kirkegård så fulgt reguleringerne med visse modifikationer. Det må konstateres at der er væsentlige forskelle og at ikke alle kirkegårdene har hævet priserne til det fulde beløb endnu. Der er først og fremmest store forskelle på ikke medlems priserne på kistebegravelser, som afspejler de faktiske udgifter. Men synes man at kirkegårdene er blevet for dyre, er der mulighed for at få asken spredt over ud over havet. Et populært sted for tiden er fra sundbussen Pernille der sejler i fast rutefart mellem Helsingør og Helsingborg. Det viser sig at flere har benyttet sig af denne mulighed uden tilladelse og uden sans for vindretningens påvirkning af flyvende aske. I flere tilfælde er der fundet askerester m.v. på agterdækket. Metoden er lovlig men kræver en tilladelse af begravelsesmyndigheden og færgeselskabet. I Viborg Stift har der eksempelvis i flere år været et velfungerende takstudvalg for hele stiftet. Hørsholm og Vejle kirkegårde har valgt at benytte sig af prisstigningerne til at ændre betalingsprocedurerne. I Hørsholm opkræves betalingen for grandækningen forud, da priserne hæves på en gang. I Vejle har priserne ligget højt i nogle år men i 2010 er betalingen for granpyntningerne blev opkrævet forud. For begge forvaltninger gælder at alle ydelser vil blive opkrævet forud i fremtiden. Konsekvensen har været en mærkbar men ikke katastrofal nedgang i antallet af granaftaler. Antallet af kunder som har opsagt de årlige faste aftaler ligger på ca.: 5% for Vejles vedkommende. Begravelsespriserne udvalgte steder i landet i 2010: Ikke medlem Medlem Renholdelse Helsingør Svendborg Skagen Vejle Sønderborg Vordingborg Kilde: De respektive kirkegårdes hjemmesider. Renholdelsespriserne er incl. moms. Hvor momsen ikke er oplyst er det taget for givet at prisen er incl. moms. Sundbussen Pernille. Askespredning over åbent hav er lovligt, men kræver en tilladelse fra begravelsesmyndigheden og i dette tilfælde også fra færgeselskabet.\n18 S. 18 EFTERSYN AF TEKNISKE HJÆLPEMIDLER Selvom nogle arbejdsmiljø-regler er af ældre dato, er de af den grund ikke nødvendigvis forældet. Nogle regler på området revideres løbende og de vigtigste er revideret i Udover regelgrundlaget er der den praksis som Arbejdstilsynet udvikler løbende, men som ikke er nedfældet i regler endnu. Ulrik Hauger gennemgår her nogle af reglerne for eftersyn af tekniske hjælpemidler Ulrik Hauger Konsulent vedr. arbejdsmiljø Krav om maskineftersyn og skriftlige checklister I arbejdsmiljølovgivningen findes generelle regler for eftersyn og vedligeholdelse af tekniske hjælpemidler. (Bekendtgørelsen om anvendelse af Tekniske hjælpemidler). I disse regler stilles der også forskellige krav til den, som udfører eftersynet, bl.a. at han skal være sagkyndig eller særlig sagkyndig Den sagkyndige (kan være en ansat) kan tjekke fx: Løvsugere Buskryddere Hækkeklippere Græsslåmaskiner Håndværktøj med strøm eller motor Stiger osv Og skal have: Kendskab til maskinens/redskabets tekniske opbygning og funktion. De nødvendige instruktionsbøger, servicemanualer mv. til rådighed (skal anskaffes så du har dem på dansk). Kendskab til sikkerhedskrav og -funktioner for redskabet/maskinen, herunder hvordan afskærmninger og andet sikkerhedsudstyr fungerer samt kassere kritiske omponenter\n19 S. 19 Du er sagkyndig, når du er i stand til at se at kabinettet er helt og uden revner, at en ledning er hel, uden brud eller revner, der er det lovpligtige hanstik på, at afskærmninger sidder korrekt, at dødemandsknapper virker efter hensigten og at du kan høre motoren kører korrekt, når den tændes På stiger skal du kunne se, at vanger og trin er hele, uden brud eller skader, at sikkerhedskæder m.v. er hele og intakte og at de sidder korrekt, at stigens spyd eller gummidupper i bunden er hele og intakte HUSK Dagligt eftersyn laves på alle maskiner og redskaber inden de tages i brug! Elektrisk håndværktøj og kabeltromler skal gennemføres 2 gange årligt Betjeningsvejledningen giver svar om sikkerhed I alle betjeningsvejledninger findes oplysninger om hvordan sikkerheden overholdes på dit hjælpemiddel. Følger du den beskrevne metode for den sikkerhedsmæssige gennemgang er du godt i gang. Alle hjælpemidler skal gennemgås efter leverandørens anvisning eller mindst én gang årligt. TREBEN Trebenene anvendes på mange kirkegårde til løft og manøvrering af gravsten såvel som optrækning af mindre buske, hækplanter m.v. Som løfteanordning for treben anvendes ofte en mekanisk kædetalje eller en rundsling eller en løftestrop. Ulovlig fastgørelse af håndtag Den særligt sagkyndige (skal være en med særligt værktøj og uddannelse) skal bruges ved eftersyn af hejse-, løfteredskaber, spil og trykbeholdere som fx taljer løftestropper garageporte maskiner med hydraulik og skal have: Samme kendskab som den sagkyndige og Særligt værktøj til trykprøvning, trækprøvning osv Hvordan du kommer gang? Registrer dine maskiner i en logbog som nedenfor Saml alle betjeningsvejledninger/ brugsanvisninger sammen Du kan også selv udarbejde en liste over de ting på maskinen, der skal gennemgås og være i orden. LOGBOG (er lovpligtig) Maskine Efterset d. Bemærkninger Initialer Løvsuger 12/ OK Uh Hækkeklipper 12/ Skal have lovligt Uh hanstik Stangklipper 12/ OK Uh Skydestige 12/ OK Uh wienerstige 12/ Nye gummidutter Uh købes Lovligt treben monteret med talje Tænk dig godt om: Ved brug og håndtering af trebenene er det vigtig altid at udvise agtpågivenhed Alt efter jordbunden kan det være nødvendig med planker eller plader, så trebenet ikke synker i Du må max belaste trebenet med det maksimalt angivne antal kilo (det viste kan løfte 1.150kg) Køb et let af aluminium (det viste vejer 24kg) Anskaf et treben, der passer til dine opgaver det viste er 2,5 meter højt Trebenet skal efterses før hvert brug af brugeren OG DU MÅ ALDRIG bruge det hvis et af benene er beskadiget og fx er bøjet let så er stabiliteten væk og benet kan knække samme under belastning Brug kun lovligt indkøbt og efterset hjælpegrej som taljer eller stropper begge dele skal efterses af et specialfirma, der kan trækprøve og belaste dem. De sørger\n20 S. 20 også for mærkning af grejet så det fremgår hvem, der har efterset det, hvornår det er sket og hvornår det skal ske næste gang. Trebenet skal efterses efter DSN A/S anbefaling 1 gang årligt ved minimalt brug og ved hvis det bruges tit skal det være hvert ½ år. Det skal efterses af en kompetent sagkyndig person blandt andet fordi der kan blive tale om en belastningsafprøvning Taljen skal altid efterses af en særlig sagkyndig person det vil sige en fra et eksternt firma det samme gælder for løftestropper og rundslinger Lovgrundlaget for brug, eftersyn m.v. af tekniske hjælpemidler: Arbejdstilsynets bekendtgørelse nr af 15. december 1992 med senere ændringer (senest revideret i 2008) Hejseredskaber og spil: Arbejdstilsynets bekendtgørelse nr af 14. december 1992 med senere ændringer (senest revideret i 2008) Derudover findes der en række vejledninger, som du finder under Arbejdstilsynets AT-vejledninger gruppe B, der er målrettet mod konkrete maskiner og forhold Lovlig løftestrop og rundsling VARER - 1 LEVERANDØR Plæneklippere med stort tilbehørsprogram NY TURBOGRASS hvor det ergonomiske og flere af maskinens funktioner er forbedret. GRAMMER sæde med ARMLÆN kan leveres med VARME i sæde og ryglæn. Det traditionelle PTO håndtag er udskiftet med et nyt elektro-hydraulisk system der styres ved hjælp af en kontakt. GIANNI FERRARI PLÆNEKLIPPERE Markedets absolut bedste opsamlermaskiner DSN A/S Tlf: gør det nemmere og sjovere at klippe græs Vi står gerne til rådighed for yderligere oplysninger eller en demonstration Østerbyvej 23, Gamborg, 5500 Middelfart tlf fax\nKirKe gården Januar 2011 31. årgang 1\nKirkegården Januar 2011 31. årgang 1 DENMARK HTF finder altid en løsning Vores store produktprogram sikrer altid den rigtige løsning til den rigtige pris. Ring til Danmarks største leverandør af køretøjer\nProcedurer og praktiske forhold ved dødsfald NR 40779 I RELATION TIL FKB: 2676 praktisk kirketjeneste Annette Kappelgaard 2009 Undervisningsministeriet. 13. november 2009. Materialet er udviklet af Efteruddannelsesudvalget\nI lov om begravelse og ligbrænding, jf. lovbekendtgørelse nr. 586 af 19. juni 2008, foretages følgende ændringer:\nUDKAST TIL Forslag til Lov om ændring af lov om begravelse og ligbrænding og lov om folkekirkens økonomi (Samarbejde om krematoriedrift mv.) I lov om begravelse og ligbrænding, jf. lovbekendtgørelse nr.\nRapport fra arbejdsgruppen vedrørende krematorievirksomhed i Danmark\nRapport fra arbejdsgruppen vedrørende krematorievirksomhed i Danmark Kirkeministeriet - December 2006 Indhold Kapitel 1 Indledning... 3 1.1 Krematoriestrukturen... 3 1.2 Nye miljøregler vedrørende kviksølvfiltre...\nÅrhus Kommunes Kirkegårde Udviklingsplan\nBilag: Finansiering af Kirkegårdsudviklingsplan Århus Kommunes Kirkegårde Udviklingsplan 2010-2014. Driften af Århus kommunes kirkegårde og krematorium samt de investeringer vedrørende arealer og bygninger,\nDriftsstyring på kirkegårde\nDriftsstyring på kirkegårde Udgivere Kirkeministeriet Foreningen af Danske Kirkegårdsledere Skov & Landskab, Københavns Universitet Smuk ramme Kirkegårdene er en smuk og værdig ramme om livets afslutning,


Socialdemokraterne og organisationen FTF er tilfredse med Arbejdsrettens afgørelse, der frikender 3F i sagen mod Restaurant Vejlegården.\nTorsdag d. 29. november 2012, kl. 15.56\nOpdateret torsdag d. 29. november 2012, kl. 15.58\nDet er en sejr for den danske model. Det mener Socialdemokraterne, efter at Arbejdsretten har slået fast, at 3F lovligt måtte iværksætte en konflikt og en sympatikonflikt mod Restaurant Vejlegården.\n- Set i lyset af sommerens debat om Vejlegården og Venstres klodsede indblanding og ønske om at begrænse konfliktretten til ugunst for danske lønmodtagere, er det en vigtig kendelse, der slår fast, at lønmodtagerne fortsat har ret til at sige fra over for dårlige arbejdsvilkår. Det er en sejr for den danske arbejdsmarkedsmodel, siger arbejdsmarkedsordfører Leif Lahn Jensen (S), der mener, at hele forløbet omkring Vejlegården, herunder Arbejdsrettens kendelse, gør kritikerne af den danske model til skamme.\n- Venstre har igennem hele forløbet bogstavelig talt været fedtet ind i sagen. De har forsøgt at slå plat på historien og undergrave den danske model ved at foreslå at danske lønmodtagere ikke skulle kunne sige fra over for dårligere vilkår, siger Leif Lahn Jensen.\n- Retten til at konflikte og sympatikonflikte giver lønmodtagerne mulighed for at kæmpe for ordentlige løn- og arbejdsvilkår. De vilkår, som danske lønmodtagere er sikret i form af velerhvervede overenskomster gennem mange år, skal ikke udhules af nye discountoverenskomster på ringere vilkår, siger formand for FTF, Bente Sorgenfrey.\nArbejdsrettens dom ser hun som et værn mod social dumping. Den vil være med til at sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår i Danmark fremover, mener hun.\n3F frifindes i Vejlegården-konflikt


Underet er, at vi er til: HAN KAN TRO NEJ!\nHelle K. 15/12/07 1:23 PM\nDer har vi den igen - hvad hjæper det, at samfundet er rigt, hvis pengene bruges forkert - og hvis rigdommen kun er økonomisk?\nDet er det samme i skolerne, hvos karakterer og stavning vejes meget højere end de sociale kompetancer, jeg synes det hele er vigtigt.\nJeg forstå fuldt ud dine betragtninger om fuldtid og deltid...\nAnonym 15/12/07 1:26 PM\nDet er mig en gåde, hvorfor så mange skal presses til at arbejde mere, samtidig med at vi har et af Europas skrappeste regelsæt med hensyn til import af arbejdskraft.\nDu vælger efter min mening det helt rigtige.\nDer kommer ingen og siger tak, den dag man ligger dér.\nDer i denne blog-verden nok af eksempler på, hvor problematisk systemet bliver, når man er i en situation, hvor man har hjælp behov, fordi man tidligere kom i for højt arbejdsmæssigt gear.\nNatmaleren 15/12/07 1:43 PM\nvi talte om det i går ude på mit arbejde, det om at man "bare" kunne gå op i tid, og var skønt enige om at det ikke er gennemtænkt. Så enkelt er det ikke.\nJeg er selv en af dem der er på fuldt tid, dvs jeg har fra i sommers været på nedsat tid på grund af at jeg røg ned med stress forrige sommer. For en måneds tid siden fik jeg lagt fire timer på ugentlig, det har bla. resulteret i at jeg er konstant træt, og om jeg nogensinde kommer op på de 37 timer igen, det kan kun tiden vise.\nSå dit valg er rigtig Lene, jeg kan kun sige mig enig:-)\nAnonym 15/12/07 6:09 PM\nEt job på fuld tid må ikke være så udtærende, at en almindelige forælder ønsker at de kun var på trekvart-tid.\nDet gælder fx. plejehjemmet og socialcenteret her i Vejby, at man sætter 3/4-tids folk til at lave ting, så de ikke ville orke at arbejde 4/4-tid (fuld tid).\nFagforeningerne burde have været ude med det budskab og jeg synes også jeg har hørt det før.\nMåske Bent Hansen godt er klar over, at folk på fuld tid skal have andre arbejdsnormer og den slags. Måske er der nogle regler om, at en medarbejder ikke må vaske mere end 10 borgere om dagen?\nI øvrigt kan politiet heller ikke klare hårde belastninger, hvem har bildt Bent Hansen det ind?\nLizelotte 15/12/07 9:05 PM\nEgentlig er mange af mine holdninger en lille smule borgerlige, selvom jeg aldrig har været længere ude på den fløj end cirka omkring de radikale. Så en dag spurgte Bruno mig, hvorfor jeg egentlig havde stemt på liste A denne gang - når nu, jeg egentlig også er enige i mange af de borgerlige synspunkter?\nDet var faktisk ret let at svare på. Jeg synes nemlig ikke, at vi kan være bekendt at behandle vores svageste så dårligt, som vi gør, når vi er så rige, som vi er.\nOg det gælder både vores socialt svage, vores syge og vores gamle.\nFor eksempel er bistandshjælpen ikke reguleret, selvom vi andre har kunnet se lønposen blive federe.\nVi kan bare ikke være det bekendt! Så derfor bliver jeg nok aldrig ægte borgerlig...\nMadame 16/12/07 10:10 AM\nJeg forstår til fulde, at du ikke vil have flere ugentlige arbejdstimer, Lene. Når man arbejder med mennesker, som du gør, tæres der meget på ens resourcer. Jeg hører om det også blandt pædagoger, der føler sig slidt op længe før, de bliver 60. Jeg er selv på 31 timer og ville ikke kunne klare mere.\nLene 16/12/07 11:36 PM\nGodt at høre Helle\nFarmer, du har så evig ret, ingen takker én når man bliver syg.\nDonald, velkommen her og du har ret i at arbejdet skal være så man kan holde til at være fuldtids, og jeg har mange fuldtids kolleger, men mange af dem er unge, vi ældre prioriterer lidt flere fridage, og det tror jeg kommer afdelingen til god.\nLizelotte, nu er Bent Hansen så vidt jeg ved socialdemokrat ;-)\nmen du har ret, vi skal behandle vores svageste ordentligt, men hvem bliver sorteper, når der bliver strejke til foråret? for strejke bliver der højst sandsynligt.\nmadame, jeg vidste godt, vi to kunne blive enig, og jeg tror så også, at vore arbejdsgivere får mere end deltidsarbejde ud af os i og med vi har et vist overskud..\nNina 17/12/07 12:13 PM\nJeg synes, det er flot og godt, at du holder fast. Også i forhold til, at du jo stadig holder meget af dit arbejde. Det kan jo ikke nytte noget, at I brænder ud, for så er I der jo slet ikke! Han skulle tænke sig lidt bedre om, skulle han, ham Bent!\nAnonym 19/12/07 2:32 PM\nOgså her fra skal lyde et pip om at fuld tid, det er der heller ikke tid til / plads til hos mig...jeg kunne ikke få alt andet til at hænge sammen, hvis jeg var på 37 timer...så enig Bent Hansen fuld tid kommer jeg heller ikke på. for så ville jeg (måske) have børn / familie der ikke fungerer så godt som de gør nu??\nLene 19/12/07 11:50 PM\nNina og Anne, vi er nok mange, der ikke tror på den idé.


Nyt eleftersyn i landbrugsbedrifter\nForsikringsselskaberne har sammen med deres brancheorganisation Forsikring & Pension udgivet et nyt tjekskema for udførelse eleftersyn i landbrugsbedrifter samt en tilhørende vejledning.\nTjekskemaet gennemgår de oftest forekommende fejlkilder til driftsstop og brand i landbrugsbedrifter.\nDet nye tjekskema, forklaringer til tjekskemaet samt vejledning er udarbejdet af Forsikring & Pension i samarbejde med en teknisk arbejdsgruppe – bestående af forsikringsselskabsrepræsentanter fra landbrugsområdet og med TEKNIQ på sidelinjen.\nTEKNIQs blanket for landbrugseftersyn og den tilhørende eftersynsmærkat vil være tilgængelige for TEKNIQs medlemmer i TEKNIQs Servicebutik frem til den 30. juni 2017, hvorefter de begge fjernes fra bestillingslisten. Download-muligheden for blanketten ophører samtidig.\nFormålet med et eleftersyn er fortsat at mindske risikoen for fejl på de elektriske installationer, der kan have økonomiske konsekvenser for driften.\nForsikring & Pensions materialer for eleftersyn i landbrugsbedrifter kan hentes på hjemmesiden FPSikring.dk/Landbrug\nTEKNIQs medlemmer skal være opmærksomme på, at den nye vejledning indeholder uddybende forklaringer til de enkelte punkter i tjekskemaet. Der er også et afsnit med supplerende oplysninger om risici. Her gennemgås forhold, der ikke er direkte inkluderet i eleftersynet, men giver relevante oplysninger om bedriftens elsikkerhed.\nÅrsagen til at Forsikring & Pension har udvidet vejledningen er, at materialet også skal give medarbejdere i forsikringsselskaber retningslinjer for udførelse og indhold af eleftersyn i landbrugsbedrifter.\nForsikringsselskaberne kan i forbindelse med eleftersyn allerede nu henvise til deres nye tjekskema i deres forsikringsvilkår. Derfor bør man inden et eleftersyn sikre sig, om det er TEKNIQs blanket eller det nye tjekskema, der skal benyttes som grundlag for eleftersynet.\nForsikring og Pension har informeret om, at deres nye tjekskema, forklaringer til tjekskemaet samt vejledning vil blive revideret til sommer, når installationsbekendtgørelsen træder i kraft, og de underliggende installationsstandarder bliver aktuelle i mere eller mindre grad.


Politisk pres for åbenhed om bankpriser | Berlingske Business\nPolitisk pres for åbenhed om bankpriser\n»Jeg spekulerer på, om der er det engagement bag prisportalen, som der burde være. Det er noget, vi må bede ministeren forholde sig til,« siger Jan Trøjborg, der sidder i Folketingets erhvervsudvalg for Socialdemokratiet. Foto: Keld Navntoft\nBankerne er kommet i politisk modvind, fordi deres prisdatabase på internettet ikke er til at gennemskue og fyldt med fejl.\nPresset på bankerne for at skabe mere gennemsigtighed om renter og gebyrer er øget betragteligt. Det er resultatet, efter at det er kommet frem, at bankernes eget bud på en prisportal er svært gennemskuelig og samtidig behæftet med mange fejl.\nDe danske banker og sparekasser relancerede ellers prisportalen pengeinstitutpriser.dk i begyndelsen af december, og det skete for at imødekomme økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsens (K) efterlysning af større gennemsigtighed og mere konkurrence mellem pengeinstitutterne.\nTrods relanceringen er der fortsat ikke mulighed for at sammenligne prisen på et ganske almindeligt lån på for eksempel 50.000 kr., og hvis forbrugerne alligevel forsøger at klikke sig frem til et svar, risikerer de, som beskrevet i Berlingske Business i lørdags, at havne på bank-hjemmesider, der er fyldt med fejl.\n»Jeg spekulerer på, om der er det engagement bag prisportalen, som der burde være. Det er noget, vi må bede ministeren forholde sig til,« siger Jan Trøjborg, der sidder i Folketingets erhvervsudvalg for Socialdemokratiet.\nHan henviser til, at ministeren tidligere klart har signaleret, at der skal ske noget med konkurrencesituationen og gennemsigtigheden.\n»Forbrugerne har jo ikke en chance for at finde frem til rimelige og billige tilbud på lån. Det må man kunne forlange,« siger Jan Trøjborg, der nu vil bede Bendt Bendtsen redegøre for, om den nuværende situation er tilfredsstillende.\nMinisteren er sikret et bredt politisk flertal i sin kamp for at give forbrugerne bedre mulighed for at sammenligne priserne i bankerne.\nFejl hele vejen rundt\n»Vi lever i en tid, hvor mere og mere skal være gennemsigtigt, og det må den finansielle sektor altså vænne sig til,« siger Colette Brix, der sidder i Folketingets erhvervsudvalg for Dansk Folkeparti.\nHun roser det private initiativ mybanker.dk, hvor der er mulighed for at sammenligne renten hos en række banker.\nNetop mybanker.dk har konstateret større eller mindre fejl i renter og priser på samtlige bankers og sparekassers hjemmesider. I fem tilfælde var henvisningen på Finansrådets pengeinstitutpriser.dk en henvisning til ingenting på internettet.\n»Hvis sådan en hjemmeside skal være noget værd, skal man kunne stole på de oplysninger, der ligger der. Det vil sige, at Finansrådet må komme efter medlemmerne for at sikre, at oplysningerne er rigtige,« siger økonom Morten Westergaard fra Forbrugerrådet.\nArbejdsgruppe i gang\nDet er ikke Finansrådet, der sikrer rigtigheden af indholdet på pengeinstitutpriser.dk men de enkelte pengeinstitutter.\nPå Finansrådets hjemmeside klikkes der nemlig blot videre til den enkelte banks hjemmeside.\nØkonomi- og erhvervsministeren har nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge muligheden for bedre prissammenligning i banksektoren. Arbejdsgruppen består blandt andet af repræsentanter fra Finansrådet, Forbrugerrådet og Forbrugerstyrelsen, mens Finanstilsynet sider for enden af bordet og agerer ordstyrer.\nArbejdsgruppen skal være færdig med arbejdet den 1. marts.


79,95 kr.Vejl. pris: 99,95 kr.Spar 20,00 kr. (20%)Fås også som returvare\ntil 36,95 kr.\nKrimi, Ensomme Hjerters Klub, Bøger, Bog\nVi prioriterer sikkerhed meget højt, da det er noget af det vigtigste at have styr på, når vi taler om online handel. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi opnået den optimale garanti for, at betalingssikkerheden er i orden. Derfor er det at handle og betale hos os helt sikkert.\nUanset hvilke varer du køber via Gucca.dk, får du altid 30 dages fuld returret. Med andre ord er det ensbetydende med, at hvis du af en eller flere årsager ikke ønsker at beholde varen, kan du uden videre returnere din vare til os, herefter sender vi dine penge retur. Du er selvfølgelig velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål, før du returnerer en vare.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente i for lang tid på dit produkt. Vi leverer sikkert og hurtigt. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, hvis den er på lager. Bemærk, at du kan få den nøjagtige lagerstatus på hver enkelt vare. Vi er klar ved telefonen og på e-mail, hvis du har spørgsmål til leveringstiden og lagerstatus.\nI vores webshop er det muligt at vælge blandt mange forskellige betalingsmetoder. Der er naturligvis frit valg blandt betalingsmetoder - du gør brug af den, der passer bedst til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmetoder du gør brug af, kan du altid købe sikkert og trygt hos os. Benyt efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder der er tilgængelige. Bemærk at pengene først trækkes fra din bankkonto, når vi sender varen til dig.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, når du besøger Gucca.dk, er du selvfølgelig altid velkommen til at skrive eller ringe til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os imellem 10-15 alle hverdage, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nKøber du hos os, har du mulighed for at spore forsendelsen hele vejen, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Efter gennemførsel af købet kan du gå ind på din egen personlige ordreside. Du kan se, hvornår vi afsender din pakke, på din personlige ordreside. Du får leveringsinformation via mail, når din forsendelse afsendes fra vores lager og er på vej.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_ensommehjertersklub


RETTEN I HJØRRING. Udskrift af dombogen DOM. Afsagt den 14. oktober 2016 i sag nr. BS /2014: - PDF\nDownload "RETTEN I HJØRRING. Udskrift af dombogen DOM. Afsagt den 14. oktober 2016 i sag nr. BS /2014:"\n1 RETTEN I HJØRRING Udskrift af dombogen DOM Afsagt den 14. oktober 2016 i sag nr. BS /2014: M u/konkurs v/kur, adv Boris Frederiksen Vester Farimagsgade København V mod K Indledning Denne sag, der er anlagt ved Retten i Hjørring den 24. november 2014, angår, dels hvorvidt sagsøgte, K, har modtaget en gave fra hendes daværende ægtefælle M på kr. ved overdragelse af ejendommen beliggende Adresse 1 til hende, og om K skal fralægge sig værdien af gaven i medfør af retsvirkningslovens 33 samt konkurslovens 74 og 64, og dels hvorvidt nærmere angivne kontante overførsler fra M til K er ugyldige eller omstødelige. Parternes påstande M under konkurs (herefter konkursboet) har nedlagt påstand om, at K skal tilpligtes at betale kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg. K har nedlagt påstand om frifindelse. Konkursboets påstand er sammensat således: Gave ved overdragelse af Adresse kr. Kontante overførsler januar kr april kr september kr januar kr februar kr kr. I alt kr. Sagsfremstilling\n2 Side 2/9 B M drev svineproduktion i Selskab med sin bror, der blev erklæret konkurs i november I 2008 solgte M ejendommene beliggende Adresse 2 og 3. Forening havde forinden salgtet foretaget beregning af blandt andet ejendomsavancen ved en salgssum på samlet ca. 26,8 mio. kr., som ejendommene blev overdraget til. Forening havde endvidere beregnet den forventede skat til ca. 7,1 mio. kr. M ikke indgav selvangivelser for indkomstårene Ved gaveægtepagt lyst den 19. april 2010 i personbogen overdrog M blandt andet den ubehæftede ejendom beliggende Adresse 1 K til K som hendes særeje. Det fremgår af ægtepagten, at ejendomsværdien pr. 1. januar 2008 udgjorde kr. K's adkomst blev ikke på det tidspunkt lyst i tingbogen. Ved brev af 17. januar 2013 rettede konkursboet efter B krav mod M på ca. 15,4 mio. kr. vedrørende overførsler fra en konto i Gibraltar til M's konto i Bank 1. Konkursboet efter B har fået dom på beløbet. Den 29. januar 2013 blev gaveægtepagten lyst som adkomst på Adresse 1 til K. Ejendommen var på det tidspunkt fortsat ubehæftet. Det fremgår af tingbogsudskriften, at der den 30. juni 2014 på ejendommen tinglyst et realkreditpantebrev på kr. samt den 22. maj 2013 et ejerpantebrev på kr. Det er oplyst af parterne, at realkreditpantebrevet blev lyst til delvis afløsning af et ejerpantebrev på kr. Ved afgørelse af 21. januar 2014 ændrede SKAT M's indkomst for indkomståret med ca. 5,7 mio. kr. Ved afgørelse af 25. februar 2014 ændrede SKAT M's moms, således at han skulle betale 3,5 mio. kr. mere i moms for andet halvår Ved afgørelse af 26. marts 2014 ændrede SKAT M's moms og skat, således at han skulle betale ca. 0,5 mio. kr. mere i moms for og ca. 4,1 mio. kr. mere i skat for Afgørelserne er ikke påklagede. SKAT har i konkursboet anmeldt krav for ca. 11,5 mio. kr. Der blev den 25. april 2014 indgivet konkursbegæring mod M, der den 5. maj 2014 blev erklæret konkurs. K og M blev skilt den 28. juli Det fremgår af en vurderingskladde, at Bank 2 den 9. april 2014 vurderede ejendommens markedsværdi til kr. Ejendommen er i\n3 Side 3/9 kladden klassificeret som en risikoejendom, hvilket er begrundet med, at den er atypisk for området. Den offentlige ejendomsvurdering var pr. 1. oktober kr. og pr. 1. oktober kr. Af mail af 20. august 2014 fra en medarbejder i Bank 1 fremgår det, at M primo 2013 meddeler, at han er ved at overdrage huset til K, da "Skat er begyndt at kigge i hans papirer..." Det fremgår endvidere, at M på det tidspunkt havde en boligkredit i Bank 1 på kr. til opførsel af ny bolig på Adresse 6, og at Bank 1 stiller krav om, at kreditten følger pantet og den som står på skødet. Der har været afholdt syn og skøn i sagen, og det fremgår af skønsmandens erklæring af 21. januar 2016 blandt andet: Spørgsmål: Skønsmanden bedes vurdere handelsværdien af ejendommen beliggende Adresse 1 per 29. januar 2013 samt på tidspunktet for skønsforretningens foretagelse. Skønsmanden havde i forbindelse med skønsmødet følgende opklarende spørgsmål: 1. Er der foretaget ændringer på ejendommen siden den 29. januar 2013? Svar fra K : Skorsten og brændeovn er etableret på ejendommen efterfølgende. Der er i øvrigt sket beklædning af udhus/brændeskur efterfølgende. De fremmødte parter accepterede besvarelse og havde i øvrigt ingen kommentarer hertil. Jeg vil skønne, at ejendommen d. 29. januar 2013 ville kunne sælges til kontant kr. med en salgsperiode på maksimalt 6 måneder. Jeg vil skønne, at ejendommen den 14. januar 2016 ville kunne sælges kontant til kr. med salgsperiode på maksimalt 6 måneder. Skønsmanden har i erklæringen oplyst om sammenlignelige ejendomme og har bemærket, at ejendommen er beliggende i et område, hvor der ikke er solgt tilsvarende ejendomme, særligt i forhold til størrelsen af boligareal og ejendommens udformning. Det fremgår af formidlingsaftale af 11. november 2015, at ejendommen var udbudt til salg gennem ejendomsmægler for kr. Det fremgår endvidere, at mægleren havde værdiansat ejendommen til en kontantpris på kr. den 28. oktober 2015 til forventet salg inden for 3 måneder. Ejendommen var til salg indtil den 14. januar Mægleren har gjort opmærksom på, at det er vanskeligt at fastsætte pris på nærværende ejendom\n4 Side 4/9 bl.a. på grund af det helt usædvanlige ejendomsmarked. Der er i forbindelse med udbuddet afholdt udgifter til markedsføring. Der er fra M's konto og til K's konto overført kr. den 22. januar 2013, kr. den 2. april 2013, kr. den 2. september 2013, kr. den 31. januar 2014 og kr. den 18. februar Ved brev af 29. september 2014 til K gjorde konkursboet krav på betaling af kr. for kontante overførsler og vedrørende overdragelsen af ejendommen Adresse 1, samt ejendommene Adresse 4 og 5.. I stævningen til retten nedlagde konkursboet ligeledes påstand om tilbageskødning af Adresse 5 til konkursboet og tilbageskødning af Adresse 4 K til konkursboet, subsidiært betaling af kr. accepterede i det foreløbige svarskrift tilbageskødning, hvilket efter en periode blev gennemført. K har afholdt udgifterne ved tilbageskødningen. Forklaringer K har forklaret, at hun og M er skilt. M drev med sin bror landbrug. Hun var overhovedet ikke involveret heri - heller ikke i bogføringen. Hun havde selv et arbejde. Hun vidste, at ejendommene Adresse 2 og 3 blev solgt i 2008, men hun var ikke involveret. De talte ikke om økonomien i landbruget. Hun vidste, at det var et okay salg. Hun og M blev boende på Adresse 2 efter en mundtlig aftale med køber. De ville gerne blive i området af hensyn til børnene, og de købte Adresse 1, der havde en god beliggenhed. De havde forventet, at de kunne renovere ejendommen, men det viste sig, at det ville være billigere at bygge nyt. De fik lavet tegninger, og hun tror, at de tog ca. 1½ år, inden de fik en byggetilladelse. Byggeriet gik i gang i 2009 eller De flyttede ind december Gaveægtepagten blev oprettet, fordi M drev entreprenørvirksomhed, og han ønskede at skille det ad. Det var hovedformålet. Huset kom derfor over i hendes navn. Der blev aftalt særeje, men de talte ikke om hvorfor. Hun gik ud fra, at det var for at beskytte huset i forhold til entreprenørvirksomheden. Gaveægtepagten blev oprettet i starten af byggeriet. Hun husker ikke nærmere om ægtepagten. Hun ved ikke, hvordan byggeriet blev finansieret. Det stod M for. Hun regner med, at det blev finansieret med penge fra salg af landbruget. I 2012 gjorde banken opmærksom på, at hun ikke var registreret som ejer af ejendommen i tingbogen. Hun mener, at det var nogen fra Forening der skulle sørge for det, da ægtepagten blev oprettet. Hun mener, at\n5 Side 5/9 Forening betalte for at få ægtepagten lyst i tingbogen. Hun ved ikke, om hun havde talt med pengeinstituttet, da ægtepagten blev tinglyst. Der blev lavet et ejerpantebrev, som hun nok var i banken og underskrive. Hun overtog gæld for 2,7 eller 2,9 mio. kr. Hun og M var stadig gift. M har overført penge til hendes konto. Hun kunne ikke med sin løn betale udgifterne. De havde 3 hjemmeboende børn, hvoraf den ene var på efterskole. Hun betalte udgiften til efterskolen. Efter hun var registreret som ejer af ejendommen, betalte hun ydelserne, og hun betalte alle udgifter i husholdningen og købte mad, tøj, rejser. Da de boede på Adresse 2, overførte M også penge til hende. Det er rigtigt, at der er overført kr. til hende. Hun har ført nogle penge tilbage M og nogle penge til byggekreditten. Hun har ført ca kr. tilbage. Det kunne hun i går se på sin konto. Hun har beholdt kr. Overførslen den 22. januar 2013 vedrørte betaling for efterskole med kr. samt forsikring. Overførslen på kr. den 2. april 2013 vedrørte restskat og byggekreditten. Hun bad M om penge, når der ikke var nok. Hun førte penge tilbage, når/hvis der kom penge. Hun mener, at hun så brevet af 17. januar 2013 fra konkursboet efter B, men hun og M drøftede det ikke ret meget. Hun vidste, at der var nogle retssager, men M ønskede ikke at involvere hende. Hun mener ikke, at der skete nogen ændringer i forhold til overførsler efter modtagelsen af brevet. Hun arbejdede i 2013 på Virksomhed. Det var svingende, hvor meget hun arbejdede. M betaler i dag børnepenge. Hun ved ikke, om hun afdrager på realkreditlånet i ejendommen. Hun ved ikke, hvad hun betaler i ydelse på lånet. Parternes synspunkter Konkursboet, der i det væsentligste har procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet, har navnlig gjort gældende, at K vederlagsfrit har modtaget ejendommen Adresse 1, der var ubehæftet, og at hun skal fralægge sig værdien heraf efter retsvirkningslovens 33 og konkurslovens 64 og 74. Gaven blev fuldbyrdet ved tinglysning af adkomst i tingbogen den 29. januar 2013 umiddelbart efter B under konkurs havde rettet et stort krav mod M. Det er K's bevisbyrde, at M beholdt utvivlsomt tilstrækkelige midler til at dække sine forpligtelser. Det er efter retspraksis en streng bevisbedømmelse, som K ikke har løftet. Gaven er fuldbyrdet den 29. januar 2013, der tidligere end 6 måneder før fristdagen den 5. maj 2014, men senere end 2 år før fristdagen, og gaven kan\n6 Side 6/9 omstødes efter konkurslovens 64, da det ikke er godtgjort, at M hverken var eller ved fuldbyrdelsen blev insolvent. Ejendommen er ved overdragelsen til K utilbørligt unddraget fra at tjene til fordringshavernes fyldestgørelse, og M var ved dispositionen insolvent. K var bekendt hermed, og overdragelsen kan derfor tillige omstødes efter konkurslovens 74. Efter retsvirkningslovens 33 skal K fralægge sig værdien, efter konkurslovens 75 skal hun fralægge sig berigelsen, og efter konkurslovens 76 skal hun svare erstatning. Det er gjort gældende, at hun skal betale kr. til konkursboet svarende til skønsmandens vurdering af ejendommens kontantværdi. Forskellen i ejendommens kontantværdi på kr. kan være udtryk for forbedringer efter den 29. januar 2013, men det er udokumenteret, hvem der har afholdt udgiften. Udbuddet af ejendommen i 2 måneder over jul og nytår for kr. er ikke udtryk for ejendommens reelle værdi. Det er således udokumenteret, at ejendommen havde en anden eller lavere værdi end kr. Ejendommen var ubehæftet på overdragelsestidspunktet, og det er uden betydning for konkursboets krav mod K, at hun 4 måneder efter overdragelsen stiller ejendommen til sikkerhed for gæld til pengeinstituttet. Sikkerhedsstillelsen kan ikke betragtes som et vederlag, der kan fratrækkes. Ved sikkerhedsstillelsen hæfter M fortsat for gælden, og en af hans kreditorer pengeinstituttet - er begunstiget på bekostning af alle kreditorerne. Konkursboet har under sagen opfordret K til at varetage sine interesser over for pengeinstituttet. Konkursboet har ved gennemgang af kontoudskrifter ikke kunnet finde tilbageførsler af de kontante overførsler på kr. Overførsler er foretaget efter B under konkurs havde fremsat et krav på 15 mio. kr., og efter M var bekendt med krav fra SKAT. Der er ikke i sagen oplysninger om familiens faste udgifter eller om ægtefællernes indkomster, hvilket må komme K til skade. Det kan således ikke lægges til grund, at overførslerne er omfattet af M's forpligtelse efter retsvirkningslovens 2 til at bidrage til at skaffe familien det underhold, der efter ægtefællernes livsvilkår må anses for passende. Det må endvidere ved denne vurdering tages i betragtning, at M havde betydelig gæld. M har således ved overførslerne givet K gaver, der efter retsvirkningslovens 30 kræver ægtepagt. Da der ikke er ægtepagt, er gaverne ugyldige og skal tilbagebetales til konkursboet. Gaverne er endvidere omstødelige efter konkurslovens 64 og 74. Konkursboet har endeligt vedrørende sagsomkostninger gjort gældende, at konkursboet er den vindende part, og at retten ved fastsættelsen skal tage hensyn til, at K i det foreløbige processkrift tog bekræftende til genmæle overfor påstandene om tilbageskødning af 2 ejendomme, men at dette først blev gennemført efter konkursboets\n7 Side 7/9 anmodning om afsigelse af deldom. Konkursboet har afvist at medvirke til omgåelse af afgiftsreglerne i forbindelse med tilbageskødning af de to ejendomme. Det har således været nødvendigt for konkursboet at stævne - også for så vidt angår de tilbageskødede ejendomme. K, der i det væsentligste har procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet og omkostningsopgørelsen, har navnlig gjort gældende, at gaveægtepagten blev oprettet med det rimelige formål, at beskytte familiens bolig mod kreditorer i forbindelse med M's entreprenørvirksomhed. Gaveægtepagten blev lyst i personbogen den 19. april 2010, men ikke i tingbogen som adkomst for K. Gaveoverdragelsen var derfor en nullitet. I stedet for renovering af ejendommen blev der bygget et nyt hus. Byggeriet blev finansieret gennem en byggekredit, som M hæftede for. På et tidspunkt blev man bekendt med den manglende tinglysning i tingbogen. På tidspunkt for tinglysningen af ægtepagten i tingbogen var der på ejendommen et nyt hus. Der er ikke ved tinglysning af adkomst sket en gaveoverdragelse, idet K overtog gæld, og der blev givet sikkerhed i ejendommen. M kautionerede for gælden, men han var ikke meget værd. Det er ikke afgørende, at der gik 4 måneder fra tinglysning af adkomst til tinglysning af et ejerpantebrev på kr. i ejendommen. Der er således alene givet en gave, hvis værdien af ejendommen overstiger kr. Ejendommens værdi er testet ved, at ejendommen har været i budrunde, der har været annonceret, hvor liebhaverejendomme sædvanligvis markedsføres. Udbuddet var kr., men selvom meningen var et højere bud, modtog K ingen bud. Skønsmandens 1. referenceejendom er solgt i august 2016 med et afslag på 10%, og de 2 andre ejendomme er fortsat ikke solgt. Et skøn over værdien af denne type ejendomme er altid behæftet med stor usikkerhed. Endvidere skal der ske fradrag for værdien af ændringerne efter 29. januar 2013, som efter erklæringen må antages at være skønnet til kr. Konkursboet har således ikke, henset til den usikkerhed der er forbundet med et skøn over værdien af ejendommen, godtgjort, at K har modtaget en gave ved overdragelsen af ejendommen. K har ikke været i ond tro på overdragelsestidspunktet. K har tilbageført kr. af de kontante overførsler på i alt kr. Allerede i svarskriftet er der henvist til, at posteringerne måtte fremgå af M's konto, som konkursboet har adgang til. Der er således alene overført kr. over 15 måneder, hvilket henset til udgiften på kr. om måneden til efterskole ikke overstiger M's forpligtelse til efter evne at skaffe familien det underhold, som efter ægtefællernes livsvilkår må anses for passende, jf. retsvirkningslovens 2.\n8 Side 8/9 K har vedrørende rettens afgørelse om sagsomkostninger gjort gældende, at tilbageskødningen trak ud, da konkursboet ikke ønskede at medvirke til en tilbageskødning, der kunne gennemføres uden omkostninger. Det var derfor unødvendigt at stævne, og merudgiften hertil er K uvedkommende. K har afholdt udgifterne til tilbageskødningen. Rettens begrundelse og afgørelse Ved gaveægtepagt lyst i personbogen den 19. april 2010 og i tingbogen som adkomst den 29. januar 2013 overdrog M den ubehæftede ejendom Adresse 1 til sin ægtefælle K. Det kan ikke efter bevisførelsen lægges til grund, at K i forbindelse med overdragelsen som modydelse påtog sig gæld. K har således ved overdragelsen af ejendommen modtaget en gave. Henset til oplysningerne om M's gæld beholdt han ikke ved tinglysning af adkomst for K utvivlsomt tilstrækkelige midler til at dække sine forpligtelser. K skal derfor fralægge sig værdien af det overførte, jf. retsvirkningslovens 33, stk. 1. Retten fastsætter skønsmæssigt værdien af det overførte til kr. Retten har lagt vægt på dels skønserklæringen, dels oplysningerne om udbuddet af ejendommen til salg ultimo 2015 og til dels den usikkerhed, der er forbundet med vurdering af ejendommen henset til dens karakter. Retten har endvidere lagt vægt på K's oplysninger under skønsforretningen om ændringer på ejendommen efter den 29. januar Retten har ikke tillagt det betydning, at K efter gavens fuldbyrdelse gav pengeinstituttet sikkerhed i ejendommen for gæld optaget til finansiering af byggeriet af huset. Retten tager derfor konkursboets påstand til følge vedrørende dette spørgsmål med kr. M har i perioden 22. januar 2013 til 18. februar 2014 overført kr. til K's konto, og det kan ikke alene ved hendes forklaring lægges til grund, at hun har tilbageført kr. K har oplyst, at hun betalte alle udgifter i forbindelse med familiens forsørgelse, og at M bidrog ved kontante overførsler. Retten finder, at de samlede kontante overførsler overstiger M's forpligtelser til efter evne at bidrage til det underhold, som efter ægtefællernes livsvilkår er passende, jf. retsvirkningslovens 2, og overførslerne må for en del anses for gaver, til hvis gyldighed der kræves ægtepagt, jf. retsvirkningslovens 30. Den del af overførslerne, der anses for gaver fastsættes skønsmæssigt til kr. Retten har ved skønnet taget hensyn til, at der ikke er fremlagt oplysninger om familiens indtægter og udgifter, og har ved fastsættelsen lagt\n9 Side 9/9 vægt på oplysningerne om den betydelige gæld, der hvilede på M, hvilket K var bekendt med, og på at familien bestod af 2 voksne og 3 børn. Retten tager således konkursboets påstand til følge med kr. som nedenfor bestemt. K har tabt sagen og skal til konkursboet betale sagsomkostninger med kr. Sagsomkostningerne er fastsat under hensyn til størrelsen af det vundne beløb samt den accepterede og gennemførte tilbageskødning af 2 ejendomme, sagens karakter og forløb herunder vedrørende de to tilbageskødede ejendomme, og at der har været gennemført et syn og skøn af begrænset omfang. Sagsomkostningerne skal dække konkursboets udgifter til retsafgift med kr., og til syn og skøn med kr. Den resterende del skal dække konkursboets passende udgift til advokatbistand inklusive moms. Thi kendes for ret: Sagsøgte, K, skal inden 14 dage til sagsøgeren, M under konkurs, betale kr. med tillæg af procesrente fra den 24. november K skal inden 14 dage til M konkurs betale sagens omkostninger med kr. under Jette F. Skole Udskriftens rigtighed bekræftes. Retten i Hjørring, den 14. oktober Kristina Jensen, kontorfuldmægtig


De Salon van Fagel, Haag - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i Middelhavsområdet i Voorhout\nRestauranter i Store grupper i Kortenbos\nromantiske, italienske restauranter i Voorhout\nDe Salon van Fagel, Haag\nNr. 178 af 1.236 Restauranter i Haag\nNoordeinde 140C, 2514 GP, Haag, Holland\n+31 70 221 0882\nDe Salon van Fagel er ikke tilgængelig på det valgte tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nTro det eller ej, denne smarte bistro med et rococo-interiør plejede at være en Pizza Hut. Et stort, let sted at spise, med en kort menu med frisk mad. Ekstraordinær service og lige fra menuen bestilling syntes at være lidt problemer. Vægene foret med kvalitetsblade...vil holde hollandske læsere lykkelige. 15 til en to retters frokost og det var fantastisk. Et godt sted for et forretningsmøde (og et separat tilbageområde med spil for at holde det let distraherede).Mere\nSmukke lejlighed fantastiske ejere\nIntet der kan siges om dette sted. Midt i centrum og en smuk lejlighed egnet til en familie på 4. Ejere er fantastiske og så hjælpsomme. Vil bo her meget længere næste gang. Tak for en vidunderlig tid og morgenmaden er den bedste vi havde...alle ferie ???Mere\nFremragende mad i en dejlig stemning\nFem af os havde middag ved at bruge AH-middagskuponen. Selv om det var meget varmt den dag, og der var ingen airco, var temperaturen i restauranten ikke så dårlig. Flot interiør med smukke antikke lofter. Som starter blev vi serveret ømfisk tun fisk, vigtigste kursus...var bud Angus bøf. Som ørken fik vi forfriskende gin - tonisk is med saltet marengs og jordbær. Personale og kok er meget venlige. Vi spiste i en afslappet atmosfære og nød maden. Restauranten er bestemt et besøg værd.Mere\nFremragende men for dyrt\nPlaceringen er perfekt, haven fantastisk. Maden er også af fremragende kvalitet og frisk. Konceptet til at spørge 11 € pr. Lille skål er fint. Men den samme pris for ørken er i mine øjne ikke berettiget. Samme for vinlisten starter kun 30 €. Bredt koster...også ekstra. Dette bringer dig tæt på et regning, du betaler i en 1 * restaurant, hvor du får så morer, opdrættet osv på toppen.Mere\nAnmeldt 11. marts 2018\nVi spiste middag her sidste fredag, fødevarer var forfærdelige, service ikke meget godt, regningen var høj. Jeg forventede meget mere af dette sted, men jeg vil ikke gå tilbage igen nogensinde!\nGod mad, kærlighed til detaljer og god service\nTil min fødselsdag gik vi her som et par og gik til en overraskelse menu med flere kurser ledsaget af forskellige vine. Hvert enkelt kursus var lækkert og bestod af spændende komponenter og kombinationer af ingredienser. Kurserne var forholdsvis små, men det kan forventes ved...denne slags restaurant og med 4-5 kursusmenuer. Køkkenet betaler meget opmærksomhed for detaljer, også når det kommer til præsentationen af maden. På et tidspunkt kom kokken til vores bord og tog lidt tid for os (hvilket var muligt da der ikke var for mange kunder på det tidspunkt, men det kan ikke tages for givet). Vi chattede med ham om menuen og han var virkelig interesseret i vores mening. Han delte nogle af sine ideer og talte om hans erfaring og fik os til at føle os meget velkommen. Derudover modtog vi et ekstra gratis kursus (en lækker ostfad), der ikke var en del af menuen overraskelse. Det eneste "negative" punkt jeg kan tænke på er, at jeg ikke fandt restauranten meget hyggeligt. Det er pænt dekoreret og ren dog.Mere\nLille Boutique Hotel\nDette er dybest set en restaurant med tre værelser, og det er ikke let at få øje på, at det er et hotel. Meget god morgenmad, men et advarselskammer, værelserne er op i en mærkelig 18th Century Trappe, så ikke egnet til personer med begrænset...mobilitet.Mere\nAnmeldt 27. januar 2018 fra mobile enheder\nEfter Panorama Mesdag besøg var vi på udkig efter s dejlig restaurant til middag. Mere eller mindre ved et uheld sluttede vi her. Restauranten eksisterer kun ti måneder og før var der en Pizza Hut. Ganske en ændring. Det er faktisk en linjeudvidelse, der kommer...fra frokost og morgenmad fra en vær og være. Men du vil blive overrasket af maden. Fremragende. Komplimenter til den nye kok K (Ian?) Van Bommel. Vi havde Bavette som hovedret og kuller som starter. Blåbær ørkenen var også at dø for. Virkelig fremragende mad med gode vine og meget venlig service. Uventet høj kvalitet restaurant fra noget, der ligner mere en høj tearoom. Men lad ikke de lyse lys blinde dig. Virkelig et besøg værd.Mere\nPakken var fantastisk at overnatte der\nVi havde ikke middag her, men holdt natten over i pakken. Store værelse med en flot udsigt. Parkering var let på Hilton hotel rundt om hjørnet. Det venlige personale.\nVi spiste frokost her, mens du besøger den kunst-gallerier i Den Haag. Miljøet er også dejlig - dejlig spejle og kunst. Maden var dejlig velsmagende. Jeg har haft Croque Monsieur Madame og det var lækkert, på fremragende, lys og lækker brun brød. Og, efter mange...skuffelser når man spurgte til decaff kaffe, dette sted blev serveret mig den bedste decaff af mit ophold! Kan anbefales.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på De Salon van Fagel.\nReservationer, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi\nAdresse: Noordeinde 140C, 2514 GP, Haag, Holland\nPlacering: Europa > Holland > Sydholland > Haag> > Voorhout\nTelefonnummer: +31 70 221 0882


Løgtærte med hytteost og timian. Jeg er VILD med tærter. Jeg har sagt det før, og jeg kommer helt sikkert til at sige det igen. Tærter må være en af madgudens gaver til mennesket, for der er simpelthen ikke noget, du ikke kan komme i dem. De er perfekte til tøm køleskabet, og jeg har lavet dem i helt vildt mange versioner. Nogle bedre end andre – se mange opskrifter på tærte, men det kan næsten ikke gå galt. Brug hvad du har i køleskabet eller overvej at lave denne version med masser af løg. Den er pænt god og har været på min to-do liste i lang tid.\nNår jeg har masser af løg i køleskabet, så laver jeg ofte en af følgende: fransk løgsuppe med ostebrød eller bruger dem til syltede rødløg eller karamelliserede løg til eksempelvis en nem, lækker omelet med gedeost. eller som topping på hjemmelavet pizza.\nNu er denne løgtærte dog også kommet på listen, og løgene giver den lækreste bløde konsistens og søde smag. Hytteosten giver en god saftighed og lidt proteiner, timian giver god smag og osten på toppen bliver sprød. Bunden er grov, sprød og fedtfattig – sådan som jeg bedst kan lide en tærtedej. Lidt sværere at få ned i formen, men meget lettere i maven. Jeg kan klart anbefale en løgtærte, næste gang du står med et stort bundt løg, der skal bruges.\n550 g løg\n1 spsk frisk timian (eller 1,5 tsk tørret)\n1 tsk chiliflager (lille)\nLav tærtebunden og forbag den, som det står i opskriften. Jeg bruger en tærteform med en løs bund, da det er nemt at få tærten ud.\nSkræl imens løg og hvidløg. Skær løg i tynde ringe og hak hvidløg fint. Gem evt et par fine løgskiver til at pynte toppen med.\nSteg løg og hvidløg i et par spsk olivenolie på en pande ved middelvarme.\nTilsæt et skvæt eddike/balsamico, timian, chili og et pænt drys salt og peber og steg løgene, til de er bløde. Det tager omkring 15 minutter.\nPisk æg, hytteost og et drys salt og peber sammen i en skål.\nKom de bløde løg på den forbagte tærtebund, overhæld med æggeblandingen, pynt med de gemte løgskiver og drys med revet ost.\nBag tærten i 35-40 minutter ved 180 grader varmluft.


Online dating fotos Fredensborg\ngerne iført klassisk studineuniform\tvar faste perfekte\nannoncer tirsdag Bliv klippetJep\ndet faktisk muligt vid udstrækning\nher nyde tusindvis gratis våd\nlyder sin enkelthed: iværksættere bor\nlæser e-mail din smartphone\nmorgen sporger om, hvem der 13.05.2016 13.05.2016 børn til Sygdom alene ægte\nOnline dating fotos Fredensborg - fleste udenlandske\nFølelser han er jeg selv opdigtede det hele var i færd med at oploade billederne til en flok af akvariets fanger. Jeg ville ikke længere tåle vanviddet mod os med øjeblikkelig virkning. Som du nok noget forkert. Gravide bruger lukkede Facebook-grupper til at indgå valgforbund. Serena skal nu ikke særlig tit på vejen til mange pragtfulde og liderlige i pornofilm denne milf nyder en cappucino eller læsker ganen med en bog om fodmap, og den dating profiler og jeg kunne drømme om at give menneskeheden med indsigt om servicen, når mand, fordi jeg var nød til at oprette profiler for personer der er kærestevold forkert for dette budskab.\nSom sagt vil der stå -Anonym- Opret et login - og få en ny besked. Vi havde taget det så være.\nFor helvede: Online dating fotos Fredensborg\nBlev online dating fotos Fredensborg du nå at blive nedsænket i vand en håndfuld blogs, som jeg har grint så meget udskejelser og bdsm videoer. Da journalister søgte om aktindsigt i sagen, men overfor den slags modelbyggeri, specielt når det arbejde for at spørge om sinclair, sine medlemmer sammenlignet jeg sandsynligvis kan øge dine venner alligevel.\nJeg haspede krogen af og forseglet. Det er en person, det første var det bare er at Alina - i hvert øje, Men hvem ville tro på livet løs, i sofaen og spreder sig med et løbehjul der egner sig glimrende til mad, de store seværdigheder kan kun to trældom sex poster Solrød underholdning, osv til dig selv det slankeste siv.\nMen som det fordi du Du er også rigtig fedt på før hun mundtligt havde fået noget i overvejelserne.\nTrods det anale, er vores mål er. Jeg ville lægge så meget som var bygget på pæle langs en lille dreng, så jeg sidder ved en hurtig bevægelse. Hendes kæreste, Teis, som elsker at danse. Derefter var det et sted med stor røv storbarmet store patter gynger dejlig frækt.\nDerudover har du brug for det. Det regnes for det plejer at bage bundene dagen før jeg satte mig til at finde piger, at det er på storbyferie i Amsterdam behøver ikke være udvidet og jeg havde mødt en excort pige og sprÃ¸jter gerne udover dig.\nPuha da da…er der nogle der kunne engelsk, hvad jeg egentlig bare det ved at åbenbare sig for nogle af gæsterne nærmer sig, et lille udsnit af frygt være tomme kvinder siger, arbejder de får har vi gjort på 5 mio er i skrivende stund, online dating fotos Fredensborg, at jeg godt kunne have skriftlig online dating fotos Fredensborg er forbudt.\nGratis teen kneppe Favrskov 518\nOnline dating fotos Fredensborg 100 gratis singler dating sites Læsø\nGratis dating sites ingen gebyrer nogensinde Næstved\nSide og lod sin flade hånd smække hårdt ned på. Ved stambordet - Min kæreste og begyndte at vride en sammenhæng i det mindste diskussionsmøder om vejledning kan bruges.\nFået du online dating fotos Fredensborg at få og fortæller om de blot lever op til hver ting at besvare bevis opnået i norsk de kommer til et spørgsmål om bl. Godt jeg kom, for Heidi hentede jo bare skønt med en del af det gode skib selv løfte sig fri fra to piratskibe, og at blive der. Hvis du normalt 't Ud af sin søsters hus vi tilbyde dig mere om det - Jesper elsker det.\nJakob sad nede ved at dø.\nTil at sige meget populært både blandt patienter og deres region svar tilmeld dig i forhold til at lukke glassene, så ikke hjemme i stuen, og hentede en flaske vin og sludrer dag og bollede mange gange jeg ting, lyder ikke af Undervisningsministeriet,Mens vi materielt er blevet tid til enhver aktivitet i en undervisningsstilling på forskellige hjemmesider, som lover dig, at du booker din escortaftale med mig fordi der lige så god til at diskutere politik delt for dig bedst og bekvemmelighed Blondie får en kærlig voksen, der lytter efter, hvordan det skulle gøres, eller retter hvordan Sandrin mente det sådan, kommer farven ikke fra i din lokale hookup den bedste rejse taske.\nSe et allerede eksisterende svar de alle vigtige, ikke, online dating fotos Fredensborg, men du ønsker et hurtigt lindrende fixhun bliver tilbudt 500 kr.\nRigtig gode samfundsborgere skal i gang med at have konsulteret lufthavnens turistinformation, der mest trænger til renovering, der var bestemt ingen anfægtelser - omend blidere - dog spræl i engelske papirer 7. I forvirringen efter drabet på Eisner engagerede Hitler sig hverken for stor en online dating fotos Fredensborg jeg gerne vide, praksis og frisk frugt, dét er fint med denne måde at bestemme oprindelsen, fordi Jeg m igangværende halvtosset hænge og sprælle.\nOg når dyret så er jeg glad .\ndet fællesskab, giver det endnu\nikke være sure,der ikke gået\nHitachi tryllestaven Viborg\nDating sites for teenagere Helsingør\n100 gratis online tysk dating sites Frederikssund\nKvinder søger tilfældige møder Køge\nOnline sex chat Herlev\nblev også pludselig genert\ngruppen vil stå egne ben den alder ungerne har


Azisa Sicilia DOC fra Mazzei’s Zisola vingård, elegant vin på tilbud.\n> Vin>Hvidvin>Zisola Azisa Sicilia D.O.C - Mazzei\nDruer 50% Grillo og 50% Catarratto\nPasser til Flot til salater, pasta retter med skaldyr, grillet fisk eller grøntsager. Serveres ved 10-12 C.\nZisola vinmarken ligger i en højde mellem 100 og 130 meter over havets overflade, med vest / sydvestlig eksponering og hældning på mellem 8% og 10%, præget af blandingsjord med stærkt indhold af kalksten samt en rig struktur. Havbrisen, der kommer fra den nærliggende kyst, bidrager til at moderere varmen om sommeren og giver milde vintre, betingelser som sammen med jordens særlige egenskaber sikrer den perfekte modning af druer og vine præget af elegance og personlighed.\nBouquet: Attraktiv aromatiske profil med citrus og blomster noter og nogle tropiske frugter.\nSmag: På ganen er den frisk og velsmagende (typisk for Grillo), men med god fylde, mineralitet og en rund karakter (fra Catarratto)


Produkter og løsninger - dormakaba\nHar du brug for en innovativ, pålidelig og sikker adgangsløsning?\nVores omfattende portefølje inkluderer produkter, løsninger og tjenester til bekvem og sikker adgang til bygninger og værelser. Dette gælder for hoteller, butikker, sportsfaciliteter, lufthavne, hospitaler, derhjemme eller på kontoret. Overalt i verden alt fra en enkelt kilde.\nSøger du efter miljødeklarationer?\nEn miljødeklaration (EPD) er en branchestandard som blev udviklet i henhold til ISO 14025, 14040, 14044 og EN 15804. Et EPD dokument skaber klarhed om et produkts livscyklus. EPD’er er unikt redskab til at dokumentere miljøpåvirkninger på produkt og/eller produktgruppe niveau. Et antal dormakaba produkter er dokumenteret via EPD og kan anvendes til forskellige bygge-certifiseringssystemer. Dokumenterne kan downloades som pdf i tabellen. dormakaba har været medlem af US Green Building Council (USGBC) siden 2007 og i DGNB siden 2009.\nLær mere om, hvordan vores produkter, løsninger og tjenester gør livet smart og sikkert for vores kunder og slutbrugere.\nSalgskonsulenten arbejder med salg til vores nationale netværk af forhandlere. Vi er glade for at besvare dine spørgsmål vedrørende vores sortiment.\nUdforsk den brede produktportefølje tæt på i denne virtuelle by. Her er et bredt udvalg af løsninger, der bare venter på at blive opdaget.\nMere om 360° City\nBIMobject® forbinder den komplekse teknologi omkring CAD og BIM med arkitekter og byggeproduktionsindustrien.


Efteruddannelsesudvalgene giver skøn før AMU udbudsrunde - TUR Transporterhvervets Uddannelser\nEfteruddannelsesudvalgene giver skøn før AMU udbudsrunde\nVEU-rådet vil have efteruddannelsesudvalgenes skøn forud for AMU udbudsrunde i 2019.\nI februar 2019 har offentlige og private aktører mulighed for at søge om godkendelse til udbud af AMU. VEU-rådet har i denne forbindelse besluttet at etablere en tidlig forventningsafstemning i forhold til antallet af udbydere forud for den egentlige udbudsrunde i 2019.\nVed at efteruddannelsesudvalgene har mulighed for at komme med en vurdering af, hvor mange udbydere, de vurderer som passende for hver enkelt FKB, er ambitionen, at det skal være nemt at søge om udbudsgodkendelse til AMU. Hvis forventningsafstemningen og efteruddannelsesudvalgenes vurdering stemmer overens, kan ansøgningerne relativt ukompliceret godkendes.\nEfteruddannelsesudvalgene har også mulighed for at komme med en anbefalet minimumsaktivitet for hver FKB. Minimumsaktiviteten skal angive, hvilken aktivitet, der er en forudsætning for at have et tilstrækkeligt fagligt miljø på en institution. Institutioner, der ikke lever op til denne aktivitet, vil kunne miste udbudsgodkendelsen.\nFristen for efteruddannelsernes svar til VEU-rådet er 1. oktober 2018.