Glutenfrit bagværk | Tips og tricks til glutenfrit bagværk\nFinax.dk / Bageskolen / Glutenfrit bagværk\nTip no. 017 / Glutenfrit bagværk\nNår du bager glutenfrit, kan der være mange begrænsninger. Og ligeså mange muligheder. Her får du 10 gode råd, der er lige til at bruge, når du skal bage glutenfrit bagværk.\nSådan håndterer du dejen. Glutenfrit brød bliver mest saftigt, hvis dejen er relativ løs, når den hældes ud i bageformen. Dejen kan også presses ud til boller ved hjælp af en dejsprøjte eller en plasticpose med afklippet hjørne.\nSådan får du brødet til at hæve ordentligt. Tilsæt 1-3 tsk. sukker eller bagesirup til dejen, det hjælper med at få hævningen godt i gang.\nSådan giver du brødet en jævn overflade: Pensl eller spray brødet med vand og stryg overfladen med en ske eller dejskraber – drys evt. med sesamfrø eller boghvedeflager, inden du lader brødet hæve, så får du en flot og jævn overflade. Hvis du ikke ønsker at tilsætte frø eller flager, kan du nøjes med at pensle eller spraye brødet med koldt vand hen mod slutningen af bagetiden.\nSådan holder brødet sig bedst. Den bedste måde at opbevare glutenfrit brød på er at fryse det. Lad det færdigbagte brød køle helt af, skær det derefter i passende skiver og fordel i fryseposer. De frosne brødskiver kan derefter tøs op direkte på brødristeren eller i ovnen.\nSådan får du et mere fiberrigt brød. Ønsker du et brød med et højere fiberindhold, kan du udskifte ¼ af melblandingen med Finax Fibermix.\nSådan undgår du for meget støv. Glutenfrit mel støver mere end almindeligt mel. Den bedste måde at undgå for meget støv på er først at vende melblandingen sammen med væsken med en ske eller trægaffel. Derefter kan du sagtens arbejde dejen sammen i røremaskine eller med håndmikser.\nSådan får du flotte portionsbrød. Når du bager glutenfrie portionsbrød, skal du forsøge at få overfladen så jævn og fin som muligt. Placér brødene så tæt ved hinanden på bagepladen, at de hæver sammen – så vil brødene støtte og holde hinanden oppe. Hvis du derefter pensler brødenes overflade med smeltet margarine eller olie lige inden bagning, er det let at dele brødene igen, når de er færdigbagte.\nSådan lykkes du med bløde kager. Bland smagsingredienserne med melblandingen, inden du rører blandingen ned i væsken –så behøver du ikke bearbejde dejen så længe, og samtidig bliver kagen mere luftig.\nSådan får du en god tærtedej. Glutenfri tærtedej bliver ofte meget porøs og kan være svær at håndtere og forme. Det bliver dog lettere, hvis du lægger den mellem to stykker plastfilm og ruller den ud. Træk så forsigtigt det øverste folielag af, og løft dejen i det nederste lag, når du placerer (vender) dejen ned i tærteformen. Træk forsigtigt det andet folieark af, og tryk dejen på plads i formen. Prik huller i kanten med en gaffel og forbag tærtedejen i ca. 10 min. ved 175°, inden du hælder dit fyld i.\nPrøv dig frem. Øvelse gør mester, så lav gerne en prøvekage, når du bager småkager og småbrød. Hvis dejen flyder ud under bagningen, skal du blot tilsætte lidt mere melblanding til dejen næste gang. Hvis det derimod er svært at forme kager og brød, og dejen måske smuldrer for meget, skal du tilsætte lidt mere fedt eller væske.\nTip no. 013


Klimapulje afsætter 6 millioner til erhvervsnetværk om mobilitet - Gate 21\nMed direkte reference til de opnåede CO2-besparelser i Formel M-kommunernes erhvervsnetværk har Regeringen, med støtte fra SF og Enhedslisten, netop afsat 6 millioner kroner til at etablere et forpligtende samarbejde med 25-30 af de største danske virksomheder.\nI netværket skal konkrete tiltag om for eksempel drivmidler, mobilitet og adfærd mv. afprøves, og nye innovative transportløsninger skal afprøves.\nSamarbejde med kommune og nabovirksomheder er vigtigt\nPartnerne bag Formel M-projektet er meget tilfredse med at se, at Formel M-resultaterne har bidraget til et nationalt initiativ, som kan videreføre at virksomheder involveres i løsninger for bedre og mere energieffektiv mobilitet.\n”Vi bidrager gerne med viden og erfaringer til klimapuljens initiativ om et erhvervsnetværk. I Formel M fik kommunerne involveret 70 virksomheder i lokale mobilitetsnetværk. Det var tydeligt, at netop et øget samarbejde med kommunen og med nabovirksomhederne var afgørende for deres interesse”, udtaler Søren Krøigaard, direktør i Ballerup Kommune og formand for Gate 21’s nye Advisory Board inden for indsatsområdet Transport.


Ekstra-betaling for ældre bekymrer Dansk Folkeparti\n15. februar 2013 13:15 | Af: Uffe Dahl, newsbreak.dk - mail: redaktion@newsbreak.dk\nVejles forsøg med et tilkøbskatalog til ældre bekymrer Dansk Folkeparti. Foto: Colourbox.\nFra den 1. marts er Vejle Kommune klar med et tilkøbskatalog til de ældre og det vækker bekymring hos Dansk Folkeparti på Christiansborg.\nÆldre i Vejle Kommune kan fra den 1. marts supplere den hjælp de får fra kommunen med ekstra service – bare de betaler for det.\nSom frikommune har Vejle nemlig fået lov af Social- og Integrationsministeriet til at forsøge sig med et tilkøbskatalog. Et forsøg både Fredericia og Odsherred kommuner også gerne vil benytte.\nMen Kommunale tilbud til ældre om tilkøbsydelser er en vej, man skal betræde varsomt. Derfor er Vejle Kommunes forsøg med at tilbyde ældre hundeluftning, gåture og manicure for mellem 319 og 539 kroner i timen noget Dansk Folkeparti vil følge meget nøje.\n”I Dansk Folkeparti er vi bekymrede for den glidebane, som tilkøbsydelser i ældresektoren vil kunne medfører. Vi er dermed helt enige med ældresagen i, at det er en vej man skal være varsom med at betræde. Derfor vil vi følge forsøget i Vejle meget tæt for at se om det kommer ud på et overdrev”, siger partiets kommunalordfører, Morten Marinus til newsbreak.dk.\nMorten Marinus understreger vigtigheden af, at den offentlige basisservice ikke bliver udhulet gennem at mere og mere flyttes over til betalingsservicer.\n”En måde at forhindre dette på kunne være at opretholde et forbud mod, at kommunerne kan tilbyde disse ydelser, så de kun kan fås gennem private leverandører. Det er dog ikke i længden en holdbar løsning, ligesom mange ældre nok vil være utrygge hvis endnu flere forskellige mennesker skal have adgang til deres hjem. Derfor kunne en løsning være at lave et lovgivnings boldværk, der sikre, at de ydelser kommunen tilbyder administrativ er absolut uafhængig af visitationerne til den offentlige service”, siger Morten Marinus.\nSamtidig skal kommunerne underlægges minimumsstandarder.\n”Det bør kræves, at kommunerne overholder en række minimumsstandarter indenfor ældrepleje og omsorg før de kan sælge tillægsydelser”, siger Morten Marinus.\nTilkøbsordningen i vejle\nEt udsnit af tilkøbskataloget fra Vejle Kommune viser, at der er mange forskellige muligheder for at supplere den offentlige hjælp. Fra den 1. marts i år kan der blandt andet købes:\n– Hovedrengøring, vinduespudsning med mere\n– Ophængning af billeder og lamper\n– Strygning af tøj, reparation af tøj etc.\n– Pyntning til højtider\n– Manicure, pedicure, ordne hår\n– Afhentning af medicin\n– Hjælp til individuelle tilbud i egen bolig, fx højtlæsning, brevskrivning


Selskabet for Fremtidsforskning har med denne FUTURIBEL henvendt sig til en kreds af mennesker med viden og indsigt i fænomenet religion. Ud fra Selskabets grundsætning, at fremtid ikke kan forudsiges, kun vælges, så at opgaven er at skaffe sig præcis viden om forudsætninger, bindinger og valgmuligheder i den nutidige situation, har vi bedt om oplysning og vurdering af en række emner, som præger den nuværende debat, under overskriften ”Religion og globalisering”.\nForskningshistorisk er religionsvidenskab en relativt ung foreteelse. Udforskningen af naturen var den første frie og uafhængige videnskab. Hvad et menneske er, og hvad det er at være et menneske, henhørte under de kirkelige autoriteter. Først i løbet af 1700-tallet brød den frie og kildekritiske historieforskning igennem. Den historisk-arkæologiske udforskning af oldtidskulturerne bragte et omfattende kildemateriale for dagen, herunder om de ældre kulturers religion. Det gav anledning til specialstudier, som gradvist anerkendtes som en selvstændig forskningsdisciplin. Universitetet i Genève optog i 1873 faget religionshistorie, og inden længe blev eksemplet fulgt af mange andre universiteter. Dermed må der til forståelse af et religiøst fænomen foretages en videnskabelig, metodisk-kritisk undersøgelse. De forskellige vidnesbyrd om menneskers religion bliver på denne måde sammenlignelige, ikke kun indbyrdes, men også med ethvert andet vidnesbyrd om menneskers kulturelle aktivitet: kunstnerisk, filosofisk, social, økonomisk, politisk etc. Altså: Et religiøst fænomen må forstås ud fra og i relation til den samlede historiske situation, hvori det fungerer 1.\n1 Se Bent Smidt Hansen: Religionsfænomenologi, Borgens Forlag 1977, s. 12-15.\nDen politiske radikalisering af dele af den muslimske verden og enkelte spektakulære terrorhandlinger har gjort det nærliggende – og fristende for politiske populister – at sætte lighedstegn mellem religionen islam og terroristisk tankegang. Globaliseringen har som fænomen i sig selv både øget mulighederne for anvendelse af terroristisk taktik og skabt sikkerhed for, at terrorhandlingernes egentlige mål opfyldes: at få skrækken til at brede sig overalt. Hele verden så tårnene falde i New York, mens det skete. Og at skræmmekampagnen er vellykket, ses bl.a. af, at kontrolforanstaltninger og særlovgivning i mange lande, ikke mindst i Danmark, truer den retsbevidsthed, som Arne Sørensen kaldte ”silkepapiret mellem civilisation og barbari”.\nTorben Bo Jansen ser debatten om Muhammed-tegningerne som et udtryk for modstridende opfattelser af rettigheder og pligter i et demokratisk samfund, specielt for religiøse mindretal. Udfordringen består her i at skabe grundlag for en dialog mellem staten og de religiøse samfund, og han afdækker i den forbindelse en række af de forhold, som hindrer en sådan dialog både nationalt og globalt, og som forstærkes af indenrigspolitiske problemer i Danmark (integrationsproblemet) og i muslimske diktaturer (fattigdomsproblemet). Der peges afslutningsvis på behovet for en ny global folkeret, som på et judicielt grundlag kan foregribe væbnede konflikter.\nHelge Severinsen analyserer grundbegreberne, globalisering og religion og fremdrager herunder centrale teorier om religionen som konfliktpotentiale og sammenhængskraft, og om det religiøse fænomens oprindelse, gyldighed og funktion. Fremstillingen står herved i særlig gæld til teologen og filosoffen Johannes Sløk, men trækker også på indsigter fra idehistorie og samfundsfilosofi, specielt Huntington og Fukuyama. Afslutningsvis trækkes de store linjer op med en opfattelse af, at religionen har skiftet status fra at være en ”folkesag” til i nutiden at være en ”privatsag” som et spørgsmål om personlig religiøsitet.\nViggo Mortensen ser globaliseringen som en bevægelse, der skaber vindere og tabere. I den bevægelse indgår kristendommen med dens missionsvirksomhed som en konkurrerende kraft, hvis budskab er at gøre livet bedre for de fattige. I den forstand er kristendommen på kollisionskurs med globaliseringen, men frem for at afskrive sidstnævnte som kætteri, vil forfatteren anbefale dialog med sigte på at bygge bro mellem den mangfoldige religiøse verden og den globale verdens rationalitet. Det er en udfordring, som i hvert fald kristendommen har århundredelange traditioner for at tage op under overskriften: kritisk distance – produktivt møde. Artiklen analyserer forudsætninger og muligheder for, at denne strategi kan lykkes.\nThomas Hoffmann ser det voksende felt af islameksperter med muslimsk baggrund – også kaldet ”mediemuslimer” – som en mulighed for at skabe grundlag for en oplyst dialog mellem islam og den islamiske verdens randområder. Tesen støtter sig på Bulliets teori om, at der er større innovation og dynamik i en civilisations randområder end i de mere inertitræge centre. Mulighederne for udvikling og tilpasning af islam til den globaliserede verdens realiteter er på den måde større i vestlig sammenhæng end i mellemøsten, hvor modstanden mod forandring er større. Det gælder ikke mindst i den akademiske verden, hvor den videnskabelige diskurs skaber mulighed for en nyorientering af islam ud fra rationalistiske kriterier i lighed med, hvad der også tidligere er set i historien.\nMogens Müller analyserer skriftreligionernes udvikling gennem historien og påviser herunder deres historiske betingethed med hensyn til såvel den samfundsmæssige kontekst, de opstår i, som deres senere udvikling. I bibelforskningen betegnes fænomenet ”genskrevet bibel”, og dette fænomen gør sig gældende i både jødedommen og kristendommen, hvor biblen er blevet fortolket ud fra enhver tids og enhver kulturs egne forudsætninger. Anderledes i islam, hvor koranens åbenbaringskarakter i højere grad spærrer for et historisk – relativiserende – syn på denne religions udvikling. Ikke desto mindre plæderer forfatteren for, at alle skriftreligionerne er menneskeskabte og som sådan historisk betingede. Det betyder normativt, at disse religioner må besinde sig på den virkelighed og kulturelle sammenhæng, som de eksisterer i. Dette krav aktualiseres ikke mindst af den globalisering, som præger nutidens samfundsudvikling.\nNiels Henrik Gregersen analyserer den lutherske to-regimente-lære, som i nyere tid har været anvendt som et – liberalistisk – argument for en adskillelse af religion og politik. Heroverfor peger forfatteren på lærens historiske betydning som et – socialt-konservativt – kulturprogram. I denne tolkning skulle staten sørge for borgernes ve og vel gennem opbygning af ordninger for undervisning, sundhed, socialforsorg og retshåndhævelse, men det var dog ligefuldt forudsat, at religiøse motiver, interesser og tro fortsat skulle have en betydelig plads i disse ordninger. Selv om læren i denne håndfaste variant fra formynderstatens tid ikke kan forventes at have nogen klangbund i nutidens – centerløse – samfund, vil forfatteren alligevel se den som en inspirationskilde for en analyse af religionernes plads i det offentlige rum. Med henvisning til Habermas gøres det således gældende, at det må være i den liberalistiske stats egen interesse at give plads for religiøse stemmer i den politiske offentlighed. Forfatteren peger herved på forskellige muligheder for at fremme en sådan sameksistens mellem den religiøse og den politiske verden.


Forældre ser altid efter det bedste for vores børn med hensyn til helbred, og ved mange lejligheder, takket være teknologi og sociale netværk, kan vi finde videnskabelig information og råd fra fagfolk i strejken af klik.\nHvis vi for et par uger siden delte en liste over børnelæger, der skal følges i sociale netværk for at blive opdateret og korrekt informeret, i dag Vi vil gøre det samme med ernæringsfagfolk.\nFordi fodring af vores børn er et af de felter, der mest bekymrer os, og flere og flere familier ønsker at indarbejde sunde ernæringsændringer, der har en positiv indvirkning på børns helbred, nu og i deres fremtid.\nJuan Llorca er en professionel lidenskab om ernæring og uddannelse i den tidlige barndom. I flere år arbejder han som kok på Montessori-skolen i Valencia, hvor udfører et foder uden forarbejdet, raffineret, sukker og helt naturlig og sæsonbestemt.\nForfatter af bøgerne “Uden tænder og snacks” og “I alles mund” hjælper denne kok med barndommen forældre med at løse alle spørgsmål, der er relateret til ernæring, og tilbyder de bedste tip til sund kost.\nDu kan følge ham på hans blog, hans Twitter-konto, hans YouTube-kanal eller hans Instagram.\nMelissa er en diætist-ernæringsfysiolog, der er specialiseret i spædbørnsernæring samt en certificeret amningskonsulent i Edulacta. Fra sit websted tilbyder det støtte til familier og tip til sund og afbalanceret spisning Fra de første måneder af livet.\nAnsvarlig for Nutrikids, medforfatter af bogen “Uden tænder og mundfulde” og medlem sammen med Juan Llorca af projektet “For en velplejet skole”, hvorfra de tilbyder støtte og råd til skolekantiner for at få sundere menuer til børn studerende.\nDu kan følge hende på hendes hjemmeside, hendes Twitter-konto og på Instagram.\nJulio Basulto er diætist-ernæringsfysiolog, underviser, lærer og kendt popularizer om sund kost, inklusive børnenes scene. Det er især tæt på hans underholdende og direkte tale og hans store deltagelse i sociale netværk.\nForfatter af flere bøger, blandt dem “Mor spiser sundt: sundt at spise under graviditet og amning” eller “Det gør mig til en bold”, hvor det tydeliggør de vigtigste spørgsmål, der opstår til forældre, når vores børn begynder med supplerende fodring.\nDu kan følge ham på hans blog, hans Twitter-konto eller hans Instagram.\nMarían García, bedre kendt som Boticaria García, er læge i apotek, ernæringsfysiolog og formidler om videnskabelige og sundhedsmæssige spørgsmål relateret til mad. Hans aktivitet i sociale netværk er utrættelig, og hans deltagelse i radio- og tv-programmer bliver stadig mere almindelig.\nHans seneste bog, “” York skinke findes ikke “] (York skinke findes ikke) er en fremragende og sjov guide til at lære at læse mærkning af produkter og spise bedre og med bedre kvalitet uden at ødelægge os med kurven med købet\nDu kan følge hende på hendes blog, hendes Twitter-konto eller hendes Instagram.\nNatalia Moragues har en grad i apotek og et diplom i ernæring og diætetik, med særlig træning i faser af barndom og graviditet. I næsten to år har han også været en del af teamet af professionelle med at rejse med sund fornuft, hvor han rådgiver forældrene om barnets fodring fra de tidlige stadier af livet.\nForedragsholder, formidler og lidenskabelig omkring Baby Led Fravænning finder du i deres sociale netværk råd om ernæring, opskrifter og andre tricks for at få børn til at spise sunde.\nMaría Merino har en grad i ernæring til mennesker og diæt, og specialiseret i spædbarnsfodring og BLWblandt andre felter. Hun er forfatteren af bloggen “At spise med Mary” og en meget aktiv professionel i sociale netværk, hvorfra hun har til hensigt at indgyde en ændring af vaner og en ny læring, når det kommer til at spise sundere.\nDu kan læse det på deres blog og lytte til det i deres podcasts, abonnere på deres kurser og workshops og følge det på Twitter eller Instagram.\nEn delt publikation af C o n c h i G a r c í a (@mama_y_nutricionista) den 5 måneder siden\nConchi García er en diætist-ernæringsfysiolog specialiseret i pædiatrisk ernæring, amningskonsulent og skaber af BLW-skolen. På sin hjemmeside og sociale netværk tilbyder det råd om sund kost under graviditet og barndom samt informative kurser og workshops.\nHans instagram er fuld af smukke familiebilleder (han er mor til to børn og en anden på vej), såvel som opskrifter, tip og kulinariske tricks til at tage sig af vores børns mad.\nEn delt publikation af Iria Q. Diætist-ernæringsfysiolog (@nutrienfamilia) den For 8 måneder siden\nIria Quintáns er uddannet human ernæring og diætetik, specialiseret i ernæring i graviditet og barndom, spiseforstyrrelser, fedme og fordøjelsessygdomme. Hun er også laktationskonsulent gennem Edulacta og medlem af BLW-skolen.\nFra hendes sociale netværk tilbyder denne ernæringsfaglige råd råd om sund spisning, amning og diæt til gravide kvinder eller præception, gennem sit projekt “Lær at spise sammen med familien”.\nDu kan følge hende på Instagram og Facebook.\nEt delt indlæg af Juan Revenga (@juan_revenga) den 5 måneder siden\nJuan Revenga introducerer sig selv som diætist-ernæringsfysiolog, biolog og far i lige store dele. Men han er også professor ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet ved University of San Jorge og en stor videnskabelig formidler i forskellige medier.\nJuan er en fan af sociale netværk og tilbyder information om sund kost til hele familien, ernæringsrådgivning og opskrifter. Du kan følge ham gennem Instagram og Twitter.\nEn delt publikation af My Diet Limps – Aitor Sánchez (@midietacojea) den For 9 måneder siden\nAitor Sánchez er en diætist-ernæringsfysiolog, madteknolog, forsker, underviser og stor videnskabelig formidler. Det er sædvanligt at se ham på TVE og lytte til ham på radioprogrammer, og hans berømte bog “My diet limps” er en af de mest solgte.\nSelvom denne professionelle taler ikke udelukkende om børneernæring, Vi ønskede at medtage dig i vores liste over anbefalinger, fordi deres måde at kommunikere på, så naturlig og underholdende, er perfekt til at lære om sund kost for hele familien.\nDu kan følge ham på Twitter, Instagram og læse ham på hans blog.\nEn delt publikation af Estefanía Dans (@nutridans) den 3 år siden\nEstefanía Dans er uddannet inden for human ernæring og diæt ernæring og er specialist i spædbørnsfodring og vegetarisk diæt. Fra sine sociale netværk og blog formidler han information om sund spisning i alle livsfaser samt opskrifter, kulinariske tricks og personlig rådgivning.\nDu kan også følge hende via hendes Twitter- og Instagram-konto.\nEn delt publikation af Sílvia Romero Canals (@ silvia28282) den 5 måneder siden\nSilvia Romero er en diætist-ernæringsfysiolog, der har specialiseret sig i spædbarnsfodring, veganske diæter og fedme / overvægt. Fra sit web og sociale netværk har det til hensigt fremme sunde ændringer i kosten for hele familien, genuddanner forældre og foreslår veganske opskrifter fri for raffinerede mel og sukker.\nSilvia tilbyder også foredrag og workshops om ernæring og sund madlavning, spreder sin viden fra forskellige medier og planlægger og gennemgår menuerne i skolekantiner og restauranter.\nDu kan læse den på hans blog og følge den via Twitter og Instagram.\nEt delt indlæg af Luka (@comocuandocomo) den 2 år siden\nLuis Cabañas er en diætist-ernæringsfysiolog, aktivt medlem af forskellige foreninger inden for ernæring og diætetik og forsker i den fælles forskningsenhed i endokrinologi, ernæring og klinisk diætetik ved La Fe Health Research Institute i Valencia.\nFra sin blog formidler han meget komplette oplysninger om ernæring og sundhed, og berører også emner af interesse for forældre, såsom BLW, amning eller fedme blandt børn blandt andre. Du kan følge ham på Twitter og Instagram.\nUden tænder og snacks (Praktisk bog)\nI alles mund (Praktisk bog)\nMor spiser sundt: Sund kost under graviditet og amning (Nøgle)\nMin diæt halter: Myterne om ernæring, der har fået dig til at tro (Disclosure-Self Help)