Du skal være på nu. Nye muligheder, nicher og forretningsområder åbner sig i kølvandet på kriser. Læs her hvordan du går på jagt efter de nye muligheder.\nSøndag d. 02. november 2008, kl. 19.09\nOpdateret mandag d. 03. november 2008, kl. 06.45\nNu har du muligheden for at få det hele - og lidt til.\nI en tid, hvor snakken om recession, om krise og om det at passe bedre på gysserne står på dagsordenen i dansk erhvervsliv, vil adfærden blandt dine eksisterende kunder – og ikke mindst de potentielle af slagsen ændre sig.\nNye behov opstår - og dermed nye nicher. Det handler om at gå på jagt efter dem - og spotte dem, der rykker.\n- Der opstår hele tiden nye trends - både i op- og nedgangstid. Vi vil derfor se nicher, som får nye kår nu, hvor folk begynder at passe lidt bedre på deres penge. Det er under en recession, hvor flere konkurrenter er mere tilbageholdende, at virksomheder har mulighed for at komme et skridt foran og spotte nye nicher eller vær klar til at rykke, når markederne ruller igen, siger Christian Schwarz Lausten, der er partner i innovations- og konsulenthuset Seismonaut.\nOg netop nu. Hvor snakken om krisetegn – og potentielle konsekvenser breder sig, så er der ifølge direktør i trendforskningsbureauet firstmove, Kirsten Poulsen, netop en oplagt muligt for at markere sig over for kunderne.\n- Hvis der for alvor bliver bremset op i forbruget, så handler det jo mere end nogensinde om at opretholde sin position og være til stede. Og hvis konkurrenterne skærer ned på synlighedsaktiviteter og innovationen, så får man faktisk noget forærende. Nemlig chancen for lettere at trænge igennem til folk, siger hun.\nSelvom flere undersøgelser den seneste tid har vist, at flere danske forbrugere ikke mærker på egen krop, at den meget omtalte finansielle krise begynder at kradse i dansk erhvervsliv, så ansporer udviklingen alligevel en ny adfærd blandt forbrugerne. De har fået nok efter en række år, hvor det i høj grad har handlet om at brænde rigtig mange penge af, lyder det fra fremtidsforsker Anne Skare, der er partner i innovationshuset Future Navigator.\n- Dermed bliver recessionen nærmest en positiv anledning til at gøre op og nå det brækpunkt på værdikurven, hvor man bare er gået efter at få mere af det hele. Ansatte, rejser, ting. Og til at gå efter det bedste i mindre mænger, siger hun og forklarer, at udviklingen er en anledning til at omdefinere dagligdagen, og det er her, virksomhederne kommer ind i billedet med nye produkter eller services, der hjælper kunderne på vej til at foretage den øvelse.\nNetop den funktion kan tænkes ind i flere forskellige brancher, lyder det fra Anne Skare, der beskriver behovet som et erhverv, der i gamle dage fandtes i enhver landsby – nemlig en stander, som ud fra sit lager med alverdens ting og sager kunne flikke præcis det sammen, som den enkelte havde behov for.ErhvervsBladet.dk har bedt de tre eksperter inden for innovation og trends om at pege på en række områder, som kan udvikle sig som nye eller tilbagevendende nicher den kommende tid.\nSådan spotter du trends\nFlere ældre springer ud som iværksættere\nElektronisk sladrehank til landmænd\nMannequiner bed sig fast i karrieren\nSådan gør du din virksomhed visuel\nTag bussen ud af krisen\nKreative skal lære at sælge varen\nFor få forbereder sig på tiden efter krisen\nIt-firmaer kan score stort på sport\nOverraskende optimisme hos mindre virksomheder\nUnderleverandør udvikler sig ud af krise\nSlip tøjlerne i tide\nFesten er slut for festudlejer\nTræn – også i de gode tider\nFuld gas på de gas-lette brændere\nFinsk angreb på højt energiforbrug\nVæksten skal spire i krisen\nSvensk støtte til iværksætter-uddannelse\nEn heldragt til lastbilen\nDansk phthalat-erstatning har kurs mod gulvtæpper\nDet letter lidt til sommer\nChefer hjælper iværksættere i gang


jeg paa Postgaarden, ene i min Barndomsby, medens i Udlandet,\nVenner [og] Beundere omgive mig.\nLøverdag 10. Mine Forældres Huus ombygget med enEtage ovenpaa; hvor deres Stue var gik nu engang gjennemHuset. Nede ved Frøken Klosteret var nu en Gade og en \nBro over Aaen, stadselige Huse paa den anden Side afAaen. Gik her med Gerson, et Par Borgere hilsede mig, jegsyntes at være kjendt af dem. Med Gerson og Hr Limkildesaae jeg det nye Theater i Kongensgade, her er en SlagsTivoli, det Hele stort og pynteligt. Drak Kaffe hos Hansens \nEnke, Line, og Frøken Dalborgo ret elskværdige. Gersonmed sin Kjæreste kom at følge mig tilvogns. Eet kjørte jegmed Diligensen til Nyborg, en kjedelig Vei; Diligensensneglede frem; 4½ gik Dampskibet og i Mulm og Mørkeefter Kl 6 kom vi til Korsøer; hvor jeg traf Brødrene Haxhausen,\nden ene talte rask paa det og var nok vittig. Klokken9 naaede jeg Basnæs og blev venlig modtaget; varmt og godtvar mit Værelse. Fru Scavenius, Luzia, Otto, Miss Dunloupog Madden, samt en ny Huuslærer Hr Kaikar vare der;iseng 10½. \nSøndag 11 Deiligt Solskin. Brev til Ingemann og til JetteCollin. Om Middagen var Moltkes fra Espe her i Besøg.Hele Dagen blev jeg inden Døre og skrev om Aftenen reentmin lille Historie, Sommerfuglen, som jeg læste.\nMandag 12. Meget kold Blæst, Søen vælter store hvide \nBølger; læst i Oetingers Bog om Hofferne, hvor ondskabsfuldjeg der er fremstillet. Gik lidt ned i Haven; jeg er forstemt,\n2) [og] ms. har om 4) engang ɔ: en Gang 12) Eet] foran er overstreget Halv12) jeg] først skrevet vi


Nodes-stifter siger farvel til hjertebarn – nu vil han investere tid og penge i nye projekter\nI mere end ti år har Daniel Højris Bæk været en del af Nodes – senest som en del af topledelsen hos den japanske ejer Monstar Lab. Nu har iværksætteren forladt sit hjertebarn for at sætte nye skibe i søen. "Jeg var kommet for langt væk fra entreprenøren," siger han og gør klar til at investere både tid og kapital i nye selskaber.\nOffentliggjort: 14.10.20 kl. 13:06\n"Hej, det er Daniel fra Monstar Lab... Eller nåh nej, det er jo bare Daniel," lyder det i røret.\nDaniel Højris Bæk har tydeligvis ikke helt vænnet sig til at være en fri fugl. Han har netop forladt sin stilling som group COO i japanske Monstar Lab, hvor han har været en del af topledelsen siden marts 2019.


Nedstyrtningsfare ved arbejde fra stillads i ca. 7,5 meters højde – Strafudmåling (differentiering) - hele dommen - Arbejdstilsynet\nNedstyrtningsfare ved arbejde fra stillads i ca. 7,5 meters højde\nNedstyrtningsfare ved arbejde fra stillads i ca. 7,5 meters højde - hele dommen\nNedstyrtningsfare ved arbejde fra stillads i ca. 7,5 meters højde – Strafudmåling (differentiering) - hele dommen\nVestre Landsrets dom afsagt den 15. juni 2020 af 12. afdeling i ankesag S-2076-19 - domsudskrift\nUdskrift af dombogen for retten i Herning\nAnklageskrift er modtaget den 9. maj 2019.\nT er tiltalt for overtrædelse af arbejdsmiljølovens § 83, stk. 1, jf. stk. 2, jf. § 82, stk. 4, nr. 1, jf. stk. 6, jf. § 38, stk. 1 og bekendtgørelse nr. 1516 af 16. december 2010 om bygge- og anlægsarbejde med senere ændringer § 73, stk. 2, jf. § 37, stk. 1, ved den 7. februar 2018 på arbejdsstedet A i B kommune, som arbejdsgiver at være ansvarlig for, at arbejdet med at tage materialer ind i en bygning, ikke blev udført sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, idet Vidne 1 i forbindelse med, at han klikkede sit faldsikringsudstyr fast på en stilladsbøjle, stod helt henne ved kanten af stilladset i cirka 7,4 meters højde over det omgivende underlag, uden at der var truffet effektive foranstaltninger til sikring mod nedstyrtning.\nDer er afgivet forklaring af tiltalte og af Vidne 1, Vidne 2 og Vidne 3.\nTiltalte har forklaret, at der skulle noget gulv ind på arbejdsstedet A, da der skulle lægges gulv. Gulvet lå på en palle, der blev løftet op med en manitou. Det kan godt passe, det var oppe i godt 7 meters højde.\nVidne 1 var ansat hos tiltalte. Han skulle tage gulvet fra pallen og på "hunde" få det ind i bygningen, hvor det skulle lægges. Også Vidne 2 var ansat hos tiltalte og deltog i arbejdet. Vidne 1 vidste om faldsikringsudstyr og har givet Vidne 2 instruktion. Der bliver løbende givet instruktion, så kort tid efter Vidne 1s ansættelse har han fået instruktion. Vidne 1 kan anses for erfaren. Tiltalte har selv været ude på stedet, men var der ikke den 7. februar 2018. Vidne 1 har sagt til tiltalte, at han stod langt væk fra åbningen, hvor pallen blev løftet ind. Det var ikke dem, der havde stillet stilladset op. Folkene havde faldudstyret med hjemmefra. Tiltalte har kun Vidne 1s forklaring på, hvad der skete, og han var bekendt med, at Arbejdstilsynet var ude på tilsyn den pågældende dag. Det var Firma C, der havde sat stilladset op.\nVidne 1 har forklaret, at han blev uddannet som tømrer i 2013. Han har gennem flere år været ansat hos tiltalte som flyttemand. Den 7. februar 2018 skulle han sammen med Vidne 2 levere gulv til byggeriet D. De skulle sørge for, at gulvet kom ind i bygningen. Da de kom ud på pladsen, fandt de en af gulvfolkene, der kunne løfte pallerne med gulv op til dem på stilladset. Når en palle var løftet op, tog det dem 5-10 minutter at tømme den. Der var flere paller. De havde faldsikringen med hjemmefra. Da de var kommet der ud, fortalte han Vidne 2, hvordan han skulle gøre det med selerne. De tog selerne på, inden de gik ud på stilladset. Vidne 2 var tættest på døren, og Vidne 1 gik længst ud. De koblede sig fast på selve stilladset og tog gelænderet af, hvor pallerne skulle ind på stilladset. Når der blev skiftet paller, har de ikke har været ude på stilladset. Arbejdstilsynet kom. Til foto 1 forklarede han, at han var ude på stilladset, og Vidne 2 var i døråbningen. De var begge fastgjort til stilladset. De brugte "hunde" til at trække gulvet ind i bygningen. Han var sikker på, at han havde sele på hele tiden, når han var ude på stilladset. Det er svært at sige, hvad han laver på billedet. Han tror, han talte med den gulvmand, der kørte trucken. Han ville tro, der var 5-6 meter ned. Det var betonfliser, der var nedenunder. Det er normalt ved sådan en bygning. Man lægger ikke madrasser eller lignende. Stilladset var der. Det er ikke noget, de har sat op. Der er stilladsfolk til den slags store byggerier. Han har ikke været henne ved åbningen, hvor pallen kom ind, uden at der har stået en palle der. Der er kun et lille mellem- rum ved pallen på måske 40-50 centimeter.\nVidne 2 har forklaret, at han godt kan huske, at de var på byggeriet D. Han har ikke nogen uddannelse, men er nu i gang med at tage en HF. Han var ansat hos tiltalte i februar 2018. Det skete igennem et vikarbureau. De kørte i lastbil ud til byggeriet. Gulvet, de havde med, blev hejst op på et stillads ved hjælp af en truck. Der var en på arbejdsstedet, der havde truckcertifikat. Det havde han og Vidne 1 ikke. Han ville tro, at der blev løftet op i 2. sals højde. De skulle tage gulvet ind i bygningen fra stilladset. De havde seletøj på, så de ikke skulle styrte ned. Han havde ikke prøvet det før men fik besked af Vidne 1. Når de var inde i bygningen igen, tog de seletøjet af, når de skulle ud på stilladset, tog de det på igen. Der var et rækværk på stilladset. Seletøjet skulle spændes fast i selve stilladset, havde Vidne 1 forklaret ham. Manden fra Arbejdstilsynet sagde, at seletøjet skulle være, så man ikke kunne falde ud over stilladset, og der skulle være rækværk efter, at pallen var hevet op, og det var der ikke. Mens pallen stod på stilladset, var der ikke noget rækværk ved den. De var i nærheden af stedet, men de havde seletøj på. Så vidt han husker, har han ikke været ude på stilladset uden, at seletøjet var spændt på stilladset.\nVidne 3 har forklaret han som ansat i Arbejdstilsynet var på tilsyn på byggeriet D den 7. februar 2018. Det var et uanmeldt besøg. Han gik rundt i bygningen. Han så to personer gå ude på et stillads, hvor der ikke var rækværk i den ene side. Han så den ene person helt henne ved kanten, hvor der ikke var stillads. Han kontaktede de to og spurgte, hvad de lavede. Han fik oplyst, at de var ansat i tiltaltes firma. På det første foto kan man se, at en ansat er ved at hægte sig fast med karabinhage til en stilladssøjle i nærheden af, hvor der ikke var rækværk. Der var der en åbning mellem gulvbrædderne og stilladset på anslået omkring 70-80 centimeter. Vidnet har ikke været derude. Man burde have benyttet søjlen til den modsatte side af stilladset, sådan man kunne gå frem mod åbningen. Selvom man havde gjort dette, var det ikke i orden, at der ikke var rækværk. Vidnet var inde i bygningen ved et vindue i en afstand af måske 5 meter, da han tog billederne. De pågældende sagde, at de tog faldsikringen på, fordi det stod på døren ud til stilladset. Han mødte ikke andre end de to fra tiltaltes firma. Der var nok cirka 7 meter ned. Der blev givet forbud mod fortsat arbejde. Hvis det var længerevarende arbejde, ville de køre ud igen, men arbejdet sluttede jo der i februar 2018.\nAnklagemyndigheden har bl.a. henvist til, at Vidne 3s forklaring må lægges til grund, og tiltalte idømmes en bøde på 45.000 kr. henset til, at der har været fare og til antallet af ansatte i tiltaltes virksomhed.\nForsvareren har bl.a. henvist til, at Vidne 1 har afgivet en sikker forklaring om, at han ikke havde været i nærheden af åbningen på rækværket uden at være sikret med faldudstyr fastgjort til en stilladssøjle. På foto 1 havde han talt med truckføreren. Der var heller ingen risiko ved åbningerne ved siden af pallen. Den usikkerhed, der er ved, at Vidne 3 stod i nogen afstand, da han gjorde sine iagttagelser, skal komme tiltalte til gode.\nRetten lægger Vidne 3s faste og overbevisende forklaring til grund om, at han iagttog Vidne 1 fastgøre nedstyrtningsudstyret, da han var helt henne ved en åbning mellem pallen og åbningen i stilladsets rækværk, og Vidne 1s forklaring om, at han stedse var sikret mod nedstyrtning ved faldudstyret, når han var ude på arbejdsdækket på stilladset tilsidesættes. Hertil kommer, at rækværket på stilladset var afmonteret, mens pallen blev tømt, idet manitouen løftede den op i højden, mens de første pakker materiale blev læsset af, inden pallen blev løftet ind på arbejdsdækket, og fortsat var afmonteret, når pallen derefter blev løftet ind på arbejdsdækket, hvorefter de resterende pakker blev læsset af pallen. Det er derfor bevist, at tiltalte er skyldig efter anklageskriftet.\nStraffen fastsættes til en bøde på 45.000 kr., jf. arbejdsmiljølovens § 83, stk. 1, jf. stk. 2, jf. § 82, stk. 4, nr. 1, jf. stk. 6, jf. § 38, stk. 1 og bekendtgørelse nr. 1516 af 16. december 2010 om bygge- og anlægsarbejde med senere ændringer § 73, stk. 2, jf. § 37, stk. 1. Retten har lagt vægt på, at der har været fare for nedstyrtning, og det oplyste om antal medarbejdere hos tiltalte.\nT skal betale en bøde på 45.000 kr. Forvandlingsstraffen for bøden er fængsel i 20 dage.\nUdskrift af Venstre Landsrets dombog\nDom afsagt den 15. juni 2020\nRetten i Herning har den 16. september 2019 afsagt dom i 1. instans.\nTiltalte har under ankesagen ikke bestridt, at der var 11 ansatte i virksomheden på gerningstidspunktet.\nTiltalte har supplerende forklaret, at de arbejdede på byggeriet D over en måneds tid. De var der nok hver 3. eller 4. dag, når der skulle løftes gulvbelægning ind. Han vil anslå, at han selv har været på stedet 3-4 gange. Deres arbejde bestod i at levere gulvbelægningen ud på pladsen, hvorefter det blev løftet op på stilladset af en Manitou. Når pakkerne med gulv var løftet op på stilladset, skulle de køre pakkerne ind i bygningen på nogle møbelhunde.\nVidne 1 var ansat i 2-3 år. Vidne 1 havde fået en generel sikkerhedsinstruktion i forbindelse med sin ansættelse, og han var herunder instrueret i brugen af deres faldsikringsremedier. Vidne 1 var ikke konkret instrueret i, hvordan arbejdet på byggeriet D skulle udføres sikkerhedsmæssigt forsvarligt, men han havde som nævnt fået en generel instruktion. Man er nødt til at fjerne et stykke af stilladsrækværket for at kunne løfte pallen med gulv ind på stilladset.\nVidne 1 har supplerende forklaret, at han blev uddannet som tømrer i 2011. De havde fået at vide, at de skulle levere gulv på byggeriet D, og at de skulle medbringe faldsikringsudstyret, fordi de skulle udføre arbejde på et stillads. De havde også fået at vide, at de skulle koble faldsikringsudstyret på de lodrette stænger på stilladset. Forevist fotoet på ekstrakten side 19 har han forklaret, at det er ham, der står let foroverbøjet, og han havde koblet faldlinen på den stolpe, han står ved siden af. De løftede pakkerne ned på møbelhunde, som de så skubbede ind i bygningen. Hver gang de kom ud på stilladset, monterede han faldlinen. Det var nødvendigt at tage noget af rækværket ned, for ellers kunne trucken ikke løfte pallen ind på stilladset. De var blevet enige med gulvmændene om, hvor de skulle tage rækværket ned. Han har ikke set T på stedet.\nNår han gik ud på stilladset, koblede han sig på. Derefter tog de rækværket ned, så trucken kunne læsse en palle ind. De satte ikke rækværket på igen, når de gik ind med gulvpakkerne, idet trucken jo skulle løfte en ny palle på plads. Faldlinen er måske 1½ meter lang. Han mener ikke, at der var en reel risiko for at falde ned. Han holdt sig i god afstand fra hullet i rækværket, og der var kun et lille mellemrum mellem gulvpakkerne og søjlen.\nVidne 3 har supplerende forklaret, at han har taget de fotos, der fremgår af ekstrakten side 19-21. På fotoet på ekstrakten side 19 ser man, at den ansatte er i færd med at klikke sin faldline fast på stilladssøjlen. Det er ikke sikkerhedsmæssigt forsvarligt, for den ansatte kan falde ned, mens han klikker sig fast. Det sikkerhedsmæssige problem består i, at den ansatte klikker sig fast så tæt på åbningen, der er stor nok til, at han kan falde ned. Det havde nok været mere forsvarligt, hvis den ansatte havde koblet faldlinen til på stilladsets modsatte side.\nHan talte med de ansatte. De vidste ikke meget om, hvordan de skulle håndtere situationen sikkerhedsmæssigt forsvarligt. De havde selv medbragt faldsikringsudstyret, men de havde ikke fået instruktion i, hvad de skulle gøre på stedet.\nLandsretten er enig i byrettens resultat og begrundelsen herfor. Det, der er kommet frem for landsretten, kan ikke føre til et andet resultat. Landsretten stadfæster derfor byrettens dom.


PÅ VEJ MOD EN BÆREDYGTIG BYDEL. Inspirationskatalog med 10 eksempler fra Østerbro - PDF\nPÅ VEJ MOD EN BÆREDYGTIG BYDEL. Inspirationskatalog med 10 eksempler fra Østerbro\nDownload "PÅ VEJ MOD EN BÆREDYGTIG BYDEL. Inspirationskatalog med 10 eksempler fra Østerbro"\n1 PÅ VEJ MOD EN BÆREDYGTIG BYDEL Inspirationskatalog med 10 eksempler fra Østerbro\n2 Kataloget er udgivet af: Miljøpunkt Østerbro Vennemindevej København Ø Tlf.: Foto: Miljøpunkt Østerbro, hvor intet andet er nævnt. Foto forside: Ditte Channo. Kataloget er støttet af Østerbro Lokaludvalg. Kataloget kan afhentes gratis hos Miljøpunkt Østerbro. I dette inspirationskatalog kan du læse om 10 projekter, som borgere på Østerbro selv har igangsat og gennemført, der medvirker til at gøre Østerbro grønnere og mere bæredygtig. Miljøpunkt Østerbro har talt med de engagerede og initiativrige borgere bag de mange projekter, om hvad og hvordan de har gjort. Måske får du lyst til at besøge stederne eller bliver inspireret til at starte dit eget bæredygtige projekt. Du er altid velkommen til at kontakte Miljøpunkt Østerbro for råd, vejledning og støtte og for mere information om projekterne, der præsenteres her. Miljøpunkt Østerbro vil gerne takke borgerne på Østerbro for deres inspirerende initiativer og Østerbro Lokaludvalg for støttemidler til dette inspirationskatalog.\n3 s. 6-9 Byt dig rig! s Giv den gas i vaskeriet s Et netværk af ildsjæle gør Østerbros gader grønne s Et gadebed på 67 meter s En drøm om solceller s Et smukt grønt tag - der holder på vandet ØSTERBROGADE s Øbrohus bytter sig til fælleskaber s En have i Holsteinsgade s Solen omdanner affald til kompost s En CO2-neutral andelsboligforening 4 5\n4 Byt dig rig! Byt den trøje du aldrig bruger til et par støvler, som veninden eller naboen er trætte af. Byttemarkeder er en måde at give de ting, vi aldrig bruger nyt liv til gavn for andre og miljøet. Københavns første byttemarked var på Østerbro, og i dag arrangeres der byttemarkeder i hele landet. Dine gamle jeans ryger i skraldespanden. De fejler ikke noget, men du går aldrig i dem længere. Nu er de affald. Men affaldsmængden svarer ikke kun til den vægt bukserne vejer. Der bliver også brugt ressourcer og skabt affald i produktionen af bukserne. Til et par jeans svarer den mængde affald til 6,6 kilo. Til et par lædersko er det over 31 kilo, og til en mobiltelefon på ca. 200 gram, er der genereret 26 kilo affald i produktionen af den. Det er langt over 100 gange telefonens vægt. Alle de ting, vi omgiver os med, har et sådant skjult ressourceforbrug. Ved at bytte ting på et byttemarked frem for at købe nyt, kan affaldsmængderne mindskes og de ting, som du ikke længere selv bruger, kan komme andre til glæde. Ved at opfordre folk til at bytte i stedet for at smide ud og købe nyt håber initiativtagerne bag byttemarkederne, at folk bliver mere opmærksomme på deres forbrug. Og derfor arrangerer ildsjæle byttemarkeder landet over. Der bliver byttet alle mulige mærkelige ting, både store og små. Det vildeste, jeg har set på et byttemarked var en næsten ubrugt ægte pels. Den nåede dårligt nok ind på markedet, inden den fandt en ny ejer. Der har også været helt nye køkkenmaskiner for eksempel en blender, der stadig var i emballagen. Det vidner om, at værdi netop er meget forskelligt fra person til person, fortæller Lama Juma, en af initiativtagerne til byttemarkederne, hvoraf det første i København blev afholdt på Kildevældsskolen på Østerbro. Østerbro var de første i København, der for alvor byttede Det var en kold, kold søndag i starten af februar 2012, da biblioteket på Kildevældsskolen på Østerbro blev ramt af bytte-bølgen. Københavns første byttemarked blev igangsat af frivillige beboere og forskellige organisationer fra bydelen. Mellem 400 og 500 mennesker fra hele byen strømmede til. Folk fik nyt til klæde- 6 7\n5 skabet og nye bøger til natbordet. Især bordet med børnetøj var populært. Og området med legetøj tiltrak mange børn som både afleverede legetøj, de ikke længere legede med, og fik mulighed for at få noget nyt og mere spændende med hjem. Når man trængte til et hvil, kunne man nyde et stykke kage, en pandekage eller en kop kaffe, og samle kræfter til endnu en tur rundt om bordene. Giv hvad du har, tag hvad du vil På et byttemarked kan du bytte dine ting med andre. Du må komme med ting uden selv at tage noget, og omvendt må du gerne tage noget, selv om du ikke selv har haft noget med. At alle bytter med alle, giver større chance for, at du finder noget du kan bruge, end hvis du skal finde én at bytte direkte med, siger Lama Juma. De overskydende ting fra byttemarkedet gives væk til organisationer som Røde Kors eller Mødrehjælpen. Byttemarkederne, mener Lama Juma, har ændret folks adfærd. Flere deltagere har fortalt hende, at de efter markederne er begyndt at samle ting sammen til genbrug eller til nye byttemarkeder i en kasse derhjemme. Derved er byttemarkederne med til at skabe nye vaner, der med tiden kan mindske affald og forbrug. Vil du selv arrangere et byttemarked? I løbet af 2012 har tendensen med byttemarkeder bredt sig til resten af byen og landet, og man kan selv arrangere et. Lama Juma opfordrer folk, der er interesseret i at arrangere et byttemarked til at finde hjælp på byttemarked.wordpress.com. Her kan man finde alt lige fra plakater til huskelister og en masse gode råd. I facebookgruppen Byttemarked København kan man følge med i, hvor der næste gang er byttemarked, eller finde medarrangører til sit marked. Hvordan fungerer et byttemarked? Du finder noget af dit eget, som du ikke bruger mere, men som stadig kan have værdi for en anden. Du tager det med på et byttemarkedet, og fordeler det i de rette kategorier (tøj, elektronik, køkkenudstyr, bøger, legetøj m.f.). Der er hjælp at hente, hvis du selv vil arrangere et byttemarked på: www. byttemarked.wordpress.com Du ser dig omkring på markedet. Hvis du finder noget du selv vil have, kan du tage det med hjem. 8 3\n6 Giv den gas i vaskeriet Andelsforeningen Hesseløgaard har fået gastørretumblere i fællesvaskeriet, og sparer i dag i gennemsnit kroner og 2,5 tons CO2 per tørretumbler om året. A/B Hesseløgaards omkostninger Andelsboligforeningen Hesseløgaard har i alt haft udgifter for ca kr.: - 2 gastørretumblere: kr. - Gastilførsel og udgravning af brønd samt tilslutning hertil: ca kr. Eltørretumbling koster 9 kr. mens gastørretumbling koster 2 kr. per maskinfuld. Ifølge Nortec, der har leveret og installeret Hesseløgaards nye gastørretumblere, kan man i gennemsnit spare kr. per tørretumbler om året. Hesseløgaards udregninger viser at gastørretumblerne har tjent sig ind efter 4 år. A/B Hesseløgaard, der ligger mellem Hesseløgade og Drejøgade på Østerbro, har en bæredygtig plan. Her forsøger man gradvist at omlægge andelsboligforeningen ved at tænke bæredygtighed ind i vedligeholdelse og forbedring. Dagligdagen for beboerne i de 224 lejligheder ændres på denne måde i en mere bæredygtig retning, uden at det opleves som en brat overgang. Hver gang vi gør et eller andet, så prøver vi at gøre det så grønt som muligt, fortæller bestyrelsesmedlem Lars Engelhardt. Gas i vaskeriet er godt for miljøet Andelsboligforeningens seneste tiltag har været at udskifte foreningens to eltørretumblere med gastørretumblere. Det kan ifølge Nortec, som har leveret de nye tørretumblere, spare miljøet for næsten 2,5 tons CO2 per tumbler om året. Foreningen havde i flere år overvejet at skifte til gastørretumblere, da de var blevet opmærksomme på muligheden gennem mediernes omtale og Københavns Energis kampagner. Da foreningens to tørretumblere i efteråret skulle udskiftes, var det blevet tid til at se nærmere på denne mulighed. Fordelene er større end udgifterne Foreningen erfarede, at der er nogle omkostninger ved omlægningen til gastørretumblere, da der skal lægges rør til gas ind til vaskeriet. Men de besluttede, at de gerne ville bruge disse ekstra penge. Lars Engelhardt forklarer: Det er jo et engangsbeløb. Det er dyrt lige nu, men over en årrække skulle det gerne vinde sig selv ind. Og så tørrer tøjet bedre. Gastørretumblere koster ikke mere end konventionelle tørretumblere per enhed. Samtidig tørrer en gastørretumbler tøjet hurtigere og er 7 kr. billigere i energiudgifter, hver gang man tørrer. Så efter fire år, vil investeringen have tjent sig selv ind, og andelsforeningen vil spare penge hvert år derefter, viser deres beregninger. Derfor opfordrer Lars Engelhardt fra Hesseløgaard også andre foreninger til at se på den lange bane, inden man beslutter sig for, hvilke renoveringer eller vedligeholdelsesmuligheder, man vælger. 2 11\n7 En drøm om solceller I andelsboligforeningen Vejrøgade/Manøgade kan de med god samvittighed vaske tøjet i vaskekælderen og tænde lyset på trappen. Det drives nemlig af solcellerne på taget. I dag er 40 m 2 af andelsboligforeningen Vejrøgade/Manøgades sydvendte tag dækket af solceller. Solcellerne giver strøm til ejendommens fællesvaskeri, varmecentral og lyset i opgangene. Solcelleanlægget har det første år endda produceret mere strøm end de ca kwh der er brug for på fællesarealerne. Solcellerne på taget betyder, at foreningen fremover forventer at spare omkring kr. på strøm hvert år. Ifølge foreningens beregninger, vil investeringen i solcelleanlægget tjene sig selv hjem på år. Det begyndte med en drøm Solcellerne på taget blev en realitet ud fra én beboers drøm. Og det tog sin tid at overbevise de andre beboere om, at solceller på taget var en god ide. I andelsboligforeningen bor Kristian Sylvester-Hvid, der tidligere har arbejdet med solceller i over 10 år og længe drømt om at få solceller på foreningens tag. I 2008 blev det tid til at udskifte foreningens tag, og Kristian så sit snit til at overbevise de andre beboere i foreningens 21 lejligheder om, at solceller er fremtiden, og frem for alt kan betale sig. Foreningen havde nogle penge på kontoen og på en ekstraordinær generalforsamling, skulle beboerne beslutte, om pengene skulle bruges til solceller eller en renovering af bagtrappen. Kristian var overbevist om, at renoveringen af trappen ville blive valgt, men ved at slå på de økonomiske fordele ved solcelleanlægget, fik han overbevist et spinkelt flertal af sine naboer. Mens solceller er en investering, der vil tjene sig selv ind, er en renovering af bagtrappen blot er en tilbagevendende udgift. Det kan betale sig at få lagt solcellerne, når taget alligevel står foran en renovering eller udskiftning. Ved at gøre det samtidig sparede foreningen udgifter til stillads og til tagbelægning. På tagbelægning alene svarede det til en besparelse på kroner. Foto: Kristian Sylvester-Hvid Gode råd til etablering af solceller Solcelleanlæg kræver et sydvendt, uafbrudt tagareal, hvilket vil sige at der ikke er bygningselementer såsom skorstene eller lignende, der kaster skygger på solcellerne. Få en ekspert til at vurdere om jeres tag er egnet til solceller. Fra november 2012 er reglerne for solcelleanlæg ændret. Se mere om den gældende lovgivning for solceller og afregning af el på energitjenesten.dk Det kan betale sig at få lagt solcellerne, når taget alligevel står foran en renovering eller udskiftning. Så kan du spare udgifter til stillads og tagbelægning. 12 3\n8 Et smukt grønt tag - der holder på vandet På Jagtvej 203 er der i 2012 anlagt et grønt tag på omkring kvadratmeter. Det grønne tag forskønner beboernes udsigt og opsuger regnvand, så belastningen på kloakkerne begrænses. 14 På Østerbro ligger det nyrenoverede omsorgscentret Fælledgården. Hen over sommeren 2012 har omsorgscentret fået lagt grønt tag på flere af centrets bygninger på omkring kvadratmeter. De mange kvadratmeter grønne tage hjælper til både at forskønne udsigten fra de mange små boliger, og til at begrænse belastningen af kloakkerne med regnvand, fortæller Ulrik Reeh, der er direktør i Veg Tech A/S, firmaet der har lagt det grønne tag på Fælledgården. Grønne tage kan optage omkring halvdelen af det vand, der falder på taget til hverdag og er derfor en af de løsninger, der kan gøre byen grønnere og samtidigt være med til at forsinke vandet, når det regner, så der ikke kommer så stort et pres på vores kloakker. De grønne tage kan dermed bidrage til at nedsætte risikoen for, at kloakken løber over og oversvømmer kældre og huse. Et grønt tag i mange farver De grønne tage består ofte af små stenurtplanter, der også kaldes sedum. De er velegnede til at gro på tage og gode til at suge regnvandet og lagre det i planternes blade, så taget også kan overleve i tørre perioder. Der er mange forskellige former for stenurt, og et grønt tag indeholder flere forskellige typer. Nogle stenurter er grønne, andre grågrønne og nogle bliver røde i tørre perioder, eller hvis de bliver påvirkede af hurtige temperaturskift eller næringsstofmangel. Nogle får ligefrem fine blomster i gule, røde eller hvide farver. Flere af de grønne tage kan derfor, afhængigt af mængden af nedbør og årstid, skifte farve og skaber dermed variation i udsigten. Trenden med grønne tage har spredt sig de seneste år, og i København kan man opleve flere og flere grønne tage. De senere år har vi lagt rigtig mange grønne tage overalt i landet, men ikke mindst i Københavnsområdet, fortæller Ulrik Reeh. Han understreger, at det ikke nødvendigvis kræver store byggeprojekter at få et grønt tag: De mange cykel- eller skraldeskure i Københavns gårde er oplagte at lægge grønne tage på, fordi pladsen er trang, og der ofte er underskud af det grønne i de lukkede gårdmiljøer. Foto: Ulrik Reeh Skal du have et grønt tag? Grønne tage optager meget af den regn, som falder på taget og aflaster derfor kloaksystemet. Et grønt tag er et miljøvenligt materiale i sammenligning med mange andre tagmaterialer, og kræver kun lidt energi at producere. Et grønt tag koster ca kr. pr. kvadratmeter og er derfor et forholdsvis billigt tag i sammenligning med andre typer tagbelægning. Vær opmærksom på, at grønne tage ikke kan lægges på alle tage. Nogle tagkonstruktioner og taghældninger kan ikke bære vegetationens vægt. Foto: Ulrik Reeh\n9 Vil du også gerne kompostere dit affald? Det behøver ikke være prangende og dyrt at etablere et kompostanlæg. Start eventuelt med små kompostbeholdere. Det kan vise, om der er behov og interesse for et større anlæg. Solen omdanner affald til kompost På Borgmester Jensens Allé ligger hvad udadtil kan ligne et stort cykelskur, men bag træmurene gemmer der sig en bæredygtig hemmelighed. Et solcelledrevet kompostanlæg, der omdanner beboernes organiske affald til næringsrig muld. Affald der ellers ville ende på forbrændingen. Foto: Colorbox Det er vigtigt, at der holdes rent omkring komposten, så den ikke tiltrækker rotter. Københavns Kommunes Center for Affald kan hjælpe med vejledning og etablering af mindre kompostbeholdere. Undersøg om det er muligt at købe kompostanlæg brugt. Der kan være penge at spare. I 2012 smed vi i Danmark i gennemsnit 71 kilo affald ud per person, der ellers kunne være blevet komposteret. Det drejer sig om vegetabilske madrester og haveaffald. Sammenlagt bliver det til omkring ton på landsplan om året, der kunne være omdannet til muld til gavn for både haver og gårde. I mange tilfælde kan kompost erstatte kunstgødning og spagnum. I stedet ender dette affald i de store ovne på forbrændingsanlæggene. Beboerne i lejeboligforeningen Østerfælled på Borgmester Jensens Allé på Østerbro har valgt at gøre noget ved dette. For at mindske forureningen ved at brænde og transportere affald, har beboerne siden 2002 komposteret deres køkkenaffald i kompostbeholdere i gården. I 2007 fik beboernes kompostudvalg etableret et større varmekompostanlæg med støtte fra bl.a. Københavns Kommune og renovationsfirmaet R 98. Anlægget kræver el for at kunne drive kompostprocessen, men for ikke at blive nødt til at udlede CO2 og bruge energi, valgte forening at installere solceller på taget af kompostskuret. Solcellerne driver i dag anlægget, samt giver el til boligforeningens fællesarealer. Eventuel yderligere overskydende el sendes ud på elnettet. Kompostanlægget kan håndtere omkring 150 husstandes organiske affald. I dag er 60 af lejeboligforeningens ca. 500 lejligheder med i kompostordningen, og der arbejdes på at få flere deltagere. Beboerne skal blot adskille deres komposterbare affald fra andet affald og tømme det jævnligt i kompostanlægget. Det tager ca. 4 uger for affaldet at blive omdannet til færdig muld. Mulden fordeles i gårdens bede, og de deltagende beboerne kan tage muld til deres altan- og potteplanter. Læs mere om boligforeningen Østerfælled her: Få hjælp fra Københavns Kommune: gå ind på og søg på fælleskompostering. Hvis du vil vide mere om danskernes affaldsvaner, og hvordan man kan ændre disse: Foto: Colorbox\n10 Et netværk af ildsjæle gør Østerbros gader grønne For ganske få penge og væbnet med engagement og ideer forvandler et netværk af ildsjæle Østerbros grå gader til grønne oaser. Gangtunnelen ved Koldinggade på indre Østerbro er blevet pyntet med blomster og er blot ét eksempel på netværkets arbejde. Ved at ændre en lille bitte smule på omgivelserne, kan man måske også ændre lidt på folks holdninger til, hvad der er muligt i byen. Måske kan det tjene til inspiration til nogle andre projekter, flytte folks holdninger eller udvide deres horisont. Sådan siger Bardur Højgaard, der er en af initiativtagerne bag det iderige netværk, der kalder sig Urban Greening Network. Ved at forvandle grå stykker asfalt til grønne pletter, ønsker de at gøre en forskel for både klimaet og for byen. De ønsker at få folk til at forholde sig til, hvordan byen ser ud, og hvordan vi bruger den. Målet er at inspirere folk til at se nærmere på den by vi bor i, og den måde vi lever på. Midlerne er plantefrø, haveredskaber og kreativitet. Håbet er, at byen bliver grønnere, og andre lader sig inspirere til at tage lignende initiativer. Alle kan være med Med masser af ideer og engagement skaber Urban Greening Network en grønnere by, hvor naturen får mulighed for at blomstre op på hver en kedelig plet. Siden 2010 har netværket igangsat en række initiativer. De har stået for at omdanne en bunker på Carl Nielsens Allé fra et ufremkommeligt vildnis til en urban have med plantekasser og opholdsmuligheder. I dag er bunkeren en lille offentlig have, hvor folk sidder og nyder et øjebliks ro midt i storbyens summen. De har lavet mosworkshops, hvor folk har formet skulpturer af mos, som efterfølgende blev placeret 2 19\n11 Foto: Janne Foghmar i byrummet. Og gangtunnelen under Østerbrogade ved Koldinggade har fået en grøn ramme, som i sommerhalvåret forvandler sig til et duftende blomsterflor. I det kommende år vil netværket arbejde på nye projekter i bydelen og inviterer alle til at være med til at gøre byen grønnere. Det er en måde at gøre et eller andet på. Man er med til at ændre lidt, og man er sammen med andre om det. Det sociale aspekt ved at plante er ikke til at tage fejl af. Det er noget både store og små kan være med til. Det kræver ikke andet end, at man bare møder op og går i gang, siger Bardur Højgaard, der selv har haft sin lille datter med til flere af aktiviteterne. Se byen på en ny måde Urban Greening Network har ofte brugt en del arbejde på at få tilladelse fra Københavns Kommune til deres projekter, hvilket kan være en udfordring. Det er dog ikke noget, Bardur mener skal afskrække andre fra at gøre noget lignende. I stedet opfordrer han til, at man undersøger, om der er andre initiativer i byen, man kan søge gode råd og støtte fra. Ellers skal man bare begynde at se på sin by på nye måder, og få ideer til, hvordan man selv kan gøre byen grønnere. Man behøver ikke nødvendigvis stor plantekundskab, og det behøver heller ikke koste mange penge. Mange af de her projekter kan gøres rigtig billigt. Hvis man vil etablere en plantekasse, koster det omkring 1000 kr., inklusiv materialer, jord og planter. Men det kan gøres endnu billigere, jo flere kasser man laver, siger Bardur Højgaard. Urban Greening Networks gode råd hvis du vil gøre Østerbro grønnere Hold projektet positivt. Det vil sige, at projektet ikke skal overskride nogen folks grænser, men ses som en positiv tilføjelse til byrummet. Find ud af, om der allerede er lignende initiativer i gang, du kan samarbejde med eller få gode råd af, eksempelvis i dit lokale Miljøpunkt. Du kan læse mere om Urban Greening Networks aktiviteter på: facebook.com/urbangreening Du kan læse mere om andre initiativer med fokus på forgrønning af byen på: Overvej på forhånd, hvordan projektet skal vedligeholdes. Sådanne projekter tager tid. Find ud af, hvor meget tid du har til det. 20 3\n12 Et gadebed på 67 meter Eksempler på urbane haver i København Langs den mur, der adskiller Nyborggade og Østre Gasværk Teater ligger et 67 meter langt og 40 cm bredt blomsterbed, der er blevet til på grund af nogle personers lyst til at forgrønne byen. Uden at have spurgt om lov først. DYRKNørrebro: Taghave på toppen af Blågårdsskolen, med fokus på jordbrug og biodiversitet i byen. Prags Have: Fælleshave på den tidligere industrigrund på Prags Boulevard 43, med fokus på de sociale aspekter ved at dyrke en have i fællesskab. Byhaven 2200: Åben have for alle interesserede i et hjørne af Nørrebro Parken. Ørestadens Urbane Haver: En af Københavns første urbane haver, der består både af private havelod og fælleshaver. Læs også om Urban Greening Networks initiativer på Østerbro her i kataloget Foto: Mr. Green Screen Gennem de seneste par år er forskellige former for urbane haver vokset frem i byer rundt omkring i hele verden. Tendensen kaldes urban gardening, og en gren inden for dette er guerilla gardening. Guerilla gartnere omdanner områder i byen til grønne pletter uden at spørge om lov. Det er typisk tomme byggegrunde, rabatten langs en trafikeret vej eller jorden mellem fliserne i fortovet, der får en omgang frø, så blomster og grønt pludselig bryder frem. Eller det kan være langs en mur, der ellers fremstår grå og kedelig. Et eksempel på denne tendens findes langs muren, der adskiller Nyborggade og Østre Gasværk Teater. Her er der i dag et 67 meter langt og 40 cm bredt frodigt og mangfoldigt bed. Én beboer skaber skønhed Det er en af bedets mangeårige genboere, der har gjort opmærksom på projektet. Han fortæller, hvordan det er lykkedes for en enkelt person med stor flid og viden, at skabe større skønhed i området: Et stykke overset og efterladt jord er omskabt til et åndehul for planter og insekter. Mellem beton og asfalt er der skabt lidt grøn glæde for offentligheden. Det har jo vist sig, at hvis det er smukt nok, så består det. Bedet opstod ud fra lysten til at forgrønne byen, og i dag sætter mange beboere i området pris på det lange bed. Gartneren bag bedet har i dag lavet en aftale med Østre Gasværk Teaters gartner om at lade bedet bestå, da alle kan se dets herlighedsværdi. Kun planter fra nærområdet Bedet har udviklet sig gennem de sidste fire år og består kun af planter, der er indsamlet i nærområdet. På den måde sikres det, at planterne er egnede til at vokse i området. Derudover er det planter, der kan tåle at vokse ved den meget solbeskinnede mur og i den sparsomme mængde jord langs med muren. Det betyder også, at det ikke har kostet noget at anlægge bedet. Ikke andet end pleje og omsorg.\n13 Øbrohus bytter sig til fællesskaber Gode råd hvis du vil starte en byttecentral I den almene boligafdeling Øbrohus på Jagtvej bytter beboerne fra de i alt 256 lejligheder på livet løs. Ting skifter hænder og bånd knyttes. Københavns Kommune hjælper dig gerne med at etablere et byttehjørne i din ejendom eller gård. Kontakt dem på tmf.kk.dk eller I den almene boligforening Øbrohus har de oprettet en byttecentral. Det var oprindeligt tænkt som et sted, hvor man kunne bytte bøger og magasiner, men i dag, hvor byttecentralen har eksisteret i et par år, kan beboerne ikke lade være med at bytte alt muligt. For at hjælpe bytteriet på vej, forsøger beboerbestyrelsen at matche folk med ting til overs, med folk, der har brug for noget. Det kan være unge, der lige er flyttet hjemmefra, som kan overtage ting fra nogle af de ældre beboere, der har masser af ting. Bytteri skaber bånd Når beboerne bytter, betyder det ikke blot, at materielle ting skifter hænder. Det betyder også, at fællesskabet i Øbrohus udvikles. Ideen handler ikke kun om at genbruge noget materielt. Det handler også om, at vi giver tingene til hinanden, og det styrker dermed båndene internt, forklarer formanden for beboerbestyrelsen Flemming Olsen. Øbrohus har, som en almennyttig AKBboligafdeling, en broget beboergruppe, der både tæller ældre og unge, arbejdende og folk på overførselsindkomst. Bytteriet kan være medvirkende til at styrke båndene og forbindelsen mellem de meget forskellige beboere. Samtidig oplever beboerne et større tilhørsforhold til Øbrohus, da ejendommen har fået en identitet som et foregangseksempel for almene boliger indenfor bæredygtig udvikling. En del af en bæredygtig udvikling Byttecentralen er én del af beboerbestyrelsens arbejde for at udvikle Øbrohus i en mere bæredygtig retning. Udover byttecentralen, er der også etableret en stor 300 m 2 taghave, fælleshaven er blevet opfrisket, der er planer om grønne tage, solceller på tage og gavle, vandmålere i alle lejligheder og en effektiv regnvandshåndtering. Beboerbestyrelsen arbejder på at udvide sortimentet i byttecentralen og organisere byttemulighederne endnu mere. For som formand Flemming Olsen påpeger, så er det en god ide, og medvirkende til deres succes med byttecentralen, at det er brugbare ting folk indleverer. Man er nødt til at lægge en relativ høj standard, så folk har lyst til at komme og se, hvad der er, siger Flemming Olsen. Det kan være nødvendigt at sortere i tingene, så der er en vis standard. Det er ærgerligt hvis byttecentralen bliver en losseplads. Vær bevidst om at italesætte det, man gerne vil have folk skal forbinde med bytningen hvad er tanken bagved? Hvis det f.eks. er for at skabe fællesskab, må man også fokusere på de personlige aspekter og ikke blot sætte et skilt op, hvor der står Byttecentral. 24 3\n14 En have i Holsteinsgade To andelsboligforeninger på Østerbro har omdannet et ca. 100 m 2 stort område ud mod Holsteinsgade fra grå asfalt til en grøn og frodig oase til glæde for både beboere og forbipasserende og ikke mindst byens insekter og fugle. I Holsteinsgade ligger en have. En have der i dag virker anderledes og overraskende. Historisk var haver i byen ikke et særsyn, og initiativtageren håber i fremtiden at haven i Holsteinsgade igen blot vil være én blandt mange. Haven ligger i et lille indhak i gaden, også kaldet et cul-desac, omkranset af de to andelsforeninger A/B Holsteinsgade og A/B Holsteinsgade Ejendommene er fra 1904, og de første mange år var cul-de-sacen anlagt som have, hvilket kendetegnede langt de fleste af byens mange cul-de-sacs, endda med en lille fontæne. Med tiden blev denne have dog udskiftet med skraldeskur og asfalt, og afskåret fra vejen med en hæk, som det skete med mange af byens cul-de-sacs. Naturen ind i byen I Holsteinsgade mellem de to boligforeninger har Ditte Channo siden 1997 været drivkraften bag en omdannelse af det ca. 100 m 2 store område fra asfalt og fliser til en grøn oase til glæde for både beboere, forbipasserende, insekter og fugle. Ditte Channo voksede op i Holsteinsgade 55, hvor hendes mor stadig bor, og kendte derfor alt til det lille asfalt- og flisebelagte område. Da Ditte i midten af 1990 erne gik i lære som anlægsgartner, fik hun den viden, der skulle til for at omdanne indhakket til en have igen. Det blev med inspiration fra den gamle have, og med stor fokus på biodiversitet og tiltrækning af insekter. Jeg prøver at lave det her til en oase for biodiversiteten. Der skal være så stor blomstrende mangfoldighed som overhovedet muligt, fortæller Ditte Channo, og forklarer, at hun forsøger at bringe naturen ind i byen og give beboerne mulighed for at opleve årstidernes skiften Foto: Ditte Channo\n15 Overvejer du at lave en have i din boligforening? Det kan gøres nemt og billigt ved at købe frø og selv forspire i vindueskarmen, i stedet for at købe færdige planter. Både beboere i andelsforeningerne og forbipasserende har da også taget haven til sig, og mange nyder at følge med i havens udvikling igennem året og bruge den som et ekstra rum. Liv og glade dage for 13 kroner om måneden Der bliver holdt middage herude om sommeren og foråret. Nogle holder deres fødselsdage her, og der har været receptioner i haven. Det er lige præcis det, jeg ønsker. At haven er et levende rum, siger Ditte Channo. Ditte Channo arbejder frivilligt i haven, men de to andelsforeninger finansierer projektet med et årligt bidrag på kr. fra hver forening. Et bidrag, der for hver af de i alt 80 lejligheder betyder omkring 13 kr. om måneden. Beboerne i de to andelsforeninger står selv i dagligdagen for at vande og passe haven, mens Ditte Channo sørger for den overordnede planlægning. Man skal være villig til at betale nogle penge for det koster med sommerblomster, det koster med gødning, og det koster med kompost, siger Ditte Channo. Tilpas haveambitionerne til beboernes kundskaber Ditte Channo påpeger, hvor vigtigt det er at få professionel hjælp, hvis man ikke selv har den fornødne viden til eksempelvis at beskære træer eller ved hvilke planter, der er gode at plante sammen. Hvis man ikke er villig til at betale for denne hjælp, opfordrer Ditte Channo til, at man tilpasser sine haveambitioner efter hvilke kompetencer, man som beboere besidder. Måske vil nogle gerne luge, og så skal man også kunne se, hvad der er såkaldt ukrudt. Jeg har været på som koordinator, også til at finde ud af, hvad de forskellige beboere kan og vil hjælpe til med, siger Ditte Channo. I dag er der indkøbt kompostbeholdere. Regnvandsopsamling er på ønskelisten til næste år. Måske kommer der ligefrem bier på taget i fremtiden, hvis det står til Ditte Channo. Foto: Ditte Channo Engagér så mange af dine naboer som muligt. Så er I både mange til at tage jer af haven, samtidig med at I lærer hinanden bedre at kende og skaber fællesskab i boligforeningen. Overvej hvilke havekompetencer der findes i beboerkredsen og vælg omfang af haven ud fra det. Køb den faglige ekspertise hvis den ikke findes i beboerkredsen til f.eks. beskæring af træer, hvor man kan gøre stor skade, hvis man ikke ved, hvad man laver Foto: Ditte Channo\n16 En CO2-neutral andelsboligforening I 2008 besluttede beboerne, at Andelsboligforeningen Søpassagen mellem Ryesgade og Sortedamsdosseringen skulle være en CO2-neutral forening. Foto: Skyview Et kæmpe gavlmaleri viser svaner der svømmer i søen, tøj der tørrer på en tørresnor i vinden og en vindmølle der svinger vingerne. Maleriet markerer, at man nu er kommet til Københavns første CO2-neutrale andelsboligforening A/B Søpassagen. Metoden, der sikrer dem CO2-neutralitet, kalder de Model Søpassagen. Den bygger på mennesker, teknik og CO2-kvoter. så der skabes ejerfølelse. Derfor har foreningen også fokuseret på sociale tiltag som konkurrencer om at spare energi, fester for at minde dem om det gode de er i gang med og det store miljøvægmaleri på foreningens gavl, der viser dem selv og omverden, det arbejde de gør. Alle disse tiltag har været med til at holde beboerne engageret i projektet. Og gjort, at der er godkendt en huslejestigning på 12 % per andel. Gode råd fra A/B Søpassagen Få forankret miljøprojektet i bestyrelsen og i foreningen. Bliv enige om en langsigtet vision med klare mål, men formulér også kortsigtede handlingsplaner. Sørg for at indsamle viden om jeres nuværende forbrug, og hvilke muligheder I har for at ændre det. Det kan være nødvendigt at købe CO2-kvoter for at blive helt CO2-neutral. Virksomheder kan i dag købe CO2-kvoter, der svarer til deres forbrug. Når A/B Søpassagen køber sådanne kvoter, mindskes antallet af kvoter for virksomhederne og den samlede CO2-udledning mindskes teoretisk set. Solceller gør meget, men ikke alt Solceller på taget, der genererer strøm til fællesarealerne. Regnvandstønder ved nedløbsrørene, der sikrer vand til planterne, som pryder husets facader og dørtrin. Faskiner i gården, der opsamler vand til brug i fællesvaskeriet. Dette er blot nogle af de tiltag, der er gjort. Men der skal mere til end blot tekniske tiltag for at et sådan visionært projekt skal lykkes, fortæller tidligere formand for foreningen og initiativtager til projektet, Martin Krayer von Krauss. De husker at fejre deres successer Projektet skal forankres hos beboerne, Læs mere her: Fået lyst til mere Selv med den lange række af bæredygtige tiltag foreningen har gjort, så kan en forening som deres, med de midler og det forbrug de har, desværre ikke blive helt CO2-neutrale uden at købe CO2-kvoter. Boligforeningen arbejder dog konstant på at blive uafhængige af CO2-kvoter: Når solcellerne er sat op, kan man altid finde noget andet, der kan gøres endnu bedre. Man kan nok spare mere el. Og når man har skåret i elforbruget kan man begynde på vandforbruget., forklarer Martin Krayer von Krauss om A/B Søpassagens proces frem mod CO2- neutralitet. 2 31\n17 I dette inspirationskatalog retter Miljøpunkt Østerbro spotlyset mod 10 udvalgte projekter, som borgere på Østerbro selv har igangsat og gennemført, der medvirker til at gøre Østerbro grønnere og mere bæredygtig. Læs for eksempel, hvordan en boligforening fik solceller på taget, hvordan ildsjæle arrangerer byttemarkeder, hvordan gas i vaskeriet sparer beboere penge og CO2, og hvordan et bed helt uventet er blomstret op langs en mur i Nyborggade.


Velbehandlede patienter skal ikke tvinges i ny medicin\nRegion Syddanmark vil nedsætte en task force i regionen, der skal sikre, at dyr medicin (biologisk medicin) bliver skiftet ud med billigere, lignende medicin (biosimilære), når det er muligt. Det vil betyde, at mennesker med f.eks. leddegigt, psoriasisgigt og rygsøjlegigt, der i dag behandles med biologisk medicin, fremover skal i behandling med de billigere præparater.\nGigtforeningens direktør, Mette Bryde Lind, kalder det "stærkt kritisabelt", såfremt velbehandlede gigtpatienter dermed vil blive tvunget til at skifte medicin.\n"Mange gigtpatienter har været igennem lange og smertefulde forløb med forskellige typer medicin, før det er lykkedes at finde en medicin, der virker. Når patienten endelig er kommet i god behandling, vil det være umenneskeligt at tvinge et medicinskifte igennem af økonomiske årsager.\nDet vil være både rimeligt og hensynsfuldt i stedet at gøre som hidtil, og vente med at lade velbehandlede patienter skifte medicin, indtil det alligevel skal ske af anden årsag, f.eks. fordi medicinen gradvis har mistet sin effekt, eller fordi bivirkningerne bliver for voldsomme."\nMette Bryde Lind understreger, at Gigtforeningen overordnet er positiv overfor de nye og billigere biosimilære præparater.\n"Men man skal være varsom med at tro, at man bare kan skifte den ene medicin ud med den anden. Det afgørende er, at medicinen har en ordentlig sikkerhedsprofil, og at den administreres på en for patienten hensigtsmæssig måde. Der må ikke gambles med patienternes helbred, for at regionerne kan spare penge."\nKonkret foreslår Gigtforeningen\nAt patienter, der for første gang skal afprøve biologisk medicin, kan begynde behandlingen på biosimilære præparater.\nAt hvis patienter skal skifte medicin, fordi den hidtidige biologiske medicin ikke længere virker, så kan der forsøges med biosimilære præparater.\nAt velbehandlede patienter ikke skal tages ud af biologisk medicin, der fungerer, for at komme over på en billigere biosimilære præparater, før der er evidens for, at et skifte er sikkert for patienten.\nDer skal tages hensyn til praktiske forhold i patientens liv, når medicinen ordineres, for eksempel om medicinen skal tages på hospitalet eller derhjemme.


Regeringen lægger op til, at de nye boligskatteregler skubbes fra 2021 til 2024. Boligejerne stiger ikke i betalt boligskat i ejerperioden, fordi eventuelle stigninger automatisk indefryses. Regeringen vil sammen med Folketingets partier drøfte, hvad der er de...\nBREXIT - en lille én i pausen...\nBoris Johnson trykkede i går aftes på BREXIT-pause-knappen. Det gjorde han efter, at det britiske parlament sagde ja-tak til skilsmisseaftalen med EU, men nej-tak til tidsplanen. Der er altså dømt pause...\nEn øget beskatning i forbindelse med arv og generationsskifte vil give en milliard kroner mere i statskassen, og derfor holder skatteminister Morten Bødskov fast i at hæve beskatningen fra de nuværende 6 pct. til 15 pct. Det er han citeret for at sige i forbin...\nEnighed om Brexit - og hvad så?\nEU og Storbritannien er blevet enige om en Brexit-aftale, men aftalen skal først godkendes i det britiske parlament, og der er stadig masser af udfordringer frem til 31. oktober. Vi kigger lidt på de forholdsregler, der fortsat bør være, for uanset resultatet a...\nMens DMI varsler tåge i store dele af landet, så foregår der intense forhandlinger om Brexit på denne og den anden side af kanalen. Den franske præsident Emmanuel Macron er citeret for at sige ” Jeg ønsker at tro på, at en aftale er ved at blive færdiggjort, og at vi kan godkende d...


Collagen Yellow Blast - Kollagenblanding fra Vild Nord - byLYSHOLT.dk\nCollagen Yellow Blast fra Vild Nord består af marine kollagen tilført Vitamin C, håndplukkede nordiske havtorn, hyben og multebær\nCollagen Yellow Blast antal\nCollagen Yellow Blast fra Vild Nord består af en unik blanding af marine kollagen tilført Vitamin C, håndplukkede nordiske havtorn, hyben og multebær, som indeholder naturlige antioxidanter, vitaminer og mineraler, der giver et naturligt boost til din energi og dit immunforsvar.\nVitamin C bidrager til en normal dannelse af kollagen, der har stor betydning for normalt fungerende knogler, brusk, tandkød, tænder, hud og blodkar. Vitamin C bidrager desuden til immunsystemets normale funktion og til at beskytte cellerne mod oxidativt stress, samt mindske træthed og udmattelse.\nCollagen Yellow Blast indeholder ingen kunstige smagsforstærkere eller sødemidler, kun naturligt sukker og med en lav fedt procent.\n7 g Collagen Yellow Blast indeholder 5,9 g kollagen peptider.\nFedt 4 g – heraf mættede fedtsyrer 0,5 g\nKulhydrater 14 g – heraf sukkerarter 4,8 g\nBrug 1-2 måleskeer (7-14 g) af Vild Nord® Collagen Yellow Blast dagligt.\nPulveret blandes op i valgfri mad eller drikkevarer som vand, juice eller grød. Pulveret har en let smag af bær.\nOPBEVARING: Holdbarheden for produktet fra produktionsdatoen er 24 måneder i uåbnet emballage. Produktet bør opbevares mørkt, tørt og under 25 grader. Efter åbning kan produktet med fordel opbevares under 20 grader.\n14 g, 315 g\nCategories Aldringstegn, Hudproblematikker, Kosttilskud, Kropspleje, Tør hud, Vild Nord\nVild Nord – GLOW\nDKK 429,99 Tilføj til kurv\nDKK 399,00 DKK 199,50 Læs mere


Forside > Solbriller > Giorgio Armani > AR6113T (300113)\nDer er ikke engang behov for solskin for at forsikre om at AR6113T er etfashion statement. Brillerne giver dig en udstråling som kan gøre at nat bliver til dag. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af AR6113T i vores sortiment fra 2020, og 2021 fra Giorgio Armani.\nStellet er specielt designet til til mænd. Med dets rene linjer mødes Newsschool og Cool med en traditionel kvalitet. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. Indbegrebet af Aviators fra modehuset Giorgio Armani er kendetegnet ved de karakteristiskestore glas og det tynde stel. Det er ikke kun i cockpittet på et fly, at modellen er etsikkert hit. Titanium stel har altid noget ædelt over sig. Deres stil er kendetegnet ved en attraktiv lethed. Udover ved brille produktion bliver titanium også benyttet til luft- og rumfart. Dette garanterer høj kvalitet og anses for mere holdbart end andre materialer. Et par sorte briller er et must-have. De kan kombineres med alt og forfiner enhver stil. Ligegyldigt om det er ved dit skrivebord, på club eller til Fashion Week - sorte passer altid. Udover grå, er brune glas dem som forvrænger synsindtrykket mindst. Med alle andrefarver tager det længere tid for øjet, at neutralisere farveindtryk. Funktionelt er du selvfølgelig også på den sikre side. Med 100% UV-beskyttelse afdine øjne, kan solen bare komme an.