mandag, 20. september 2004, 12:33\nSkal vi så også:\n- Forbyde biler da der tit ligger glasskår efter diverse uheld\n- Forbyde spraymaling da der tit bliver malet på husfacader osv.\n- Aflive narkomanerne fordi de smider tomme sprøjter\n- Forbyde PC-spil da de er vanedannende\n- Forbyde ølsalg da der tit ligger glasskår\n- Aflive "købkøb" fordi han er for dum\nDin mangel på intelligens og situationsfornemmelse er skræmmende.\nBTW: Er ryger\nSorry mens syns ikk lige de ting kan forbindes med hinanden... Det er da noget svineri at gå og smide skrald over alt på gaderne, og imo er cigaretskoder også skrald men gider sleet ikk brokke mig over det, for det er totalt umuligt at få folk til at tænke over sådan noget\nBeklager - jeg var i et lindt ondt lune i morges... Efter at have læst mit svar igennem må jeg give dig ret.\nMorale: Never post when feeling angry\nmandag, 20. september 2004, 17:01\nDen med at aflive købkøb er vel god nok .. *G*\nmandag, 20. september 2004, 17:48\nja den var faktisk meget fornuftig\nmandag, 20. september 2004, 17:55\nsynes rygning er noget af det klammeste der findes, de fleste rygere er sku totalt ligeglad med andre.......\nmandag, 20. september 2004, 17:58\nnej det klammeste ville nok være engel med tysker hår, shorts, gule gummistøvler med gul regnfrakke som er 3 numre for stor og en fiskestang\nmandag, 20. september 2004, 18:05\nHmmm det har du jo egentlig ret i\nMen alligevel kan jeg ikke fordrage rygere der ikke kan finde ud af og tage hensyn til ikke rygere\nmandag, 20. september 2004, 19:05\nEr ryger, og nyder da os at ryge...\nMen vi kan nu godt finde ud af at ta hensyn til andre, og det er ikke alle der smider deres skoder overalt! Har selv en vane fra hæren med at rule gløden af og smide skodet ud... Ved godt det ik' er særlig mange der gør det, men til gengæld er vi hyggeligere end ikke rygere!\nmandag, 20. september 2004, 19:16\nJamen har han da ikke også det?\nmandag, 20. september 2004, 19:17\nJa, den bør godkendes og vedtages\nmandag, 20. september 2004, 22:35\ndet er sjovt folk er mere eller mindre ligeglade med kræftfremkaldene stoffer i vores føde og forurening i vores luft men så snart det handler om rygere så går de helt amok hyklerisk?\ntirsdag, 21. september 2004, 15:28\nJa, der er jo ikke noget folk elsker mere end at være "hellige" ...\ntirsdag, 21. september 2004, 18:13\nonsdag, 22. september 2004, 21:15\nJeg har ikke brug for den slags ligkiste søm til at tage livet af mig... alcohol klarer det fint\ntorsdag, 23. september 2004, 06:42\nHar aldrig fattet idéen i det skidt ...\n-Men andre folk er da velkomne, så længe at det ikke generer mig... (med mindre det er i deres eget hjem selfølgelig)...\ntorsdag, 23. september 2004, 13:08\nEr selv ryger, og jeg kan da godt se at det ikke må være særlig rart at være passiv ryger (kan selv huske det) men det er nu for meget med dem der, som overreagerer helt vildt, jeg ser da ikke nogen stå og skælde ud på vejen en tåget morgen fordi at bilosen bliver liggene i hovedhøjde... Og det er mindst lige så skadeligt... Men generelt tager jeg meget hensyn til om folk er ikkerygere, medmindre jeg er pissestiv derudover er det også en god vane at have en lille pose i lommen når man fx. er ude og gå med hunden, så er det bare at vippe gløden af smøgen og smide filteret i posen... Så er det problem ude af verden\nfredag, 24. september 2004, 18:14\nMine forældre har røget så voldsomt meget, at jeg er blevet helt vanvittig af cigaret røg\nDog har jeg en underlig vane når jeg er stiv (Sker en sjælden gang) får altid en smøg af nogen\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Karga" (24.09.2004, 18:21)\nAha! - Der har du sq fat i den gode ende - Det kunne mange andre sq lære noget af!\nJeg er en rigtig irreterende ryger hvis man spørger ikke-rygerne sikkert for hvis jeg er sted henne hvor jeg er i min gode ret til at ryge, så gør jeg det hvis jeg har lyst og tager IKKE hensyn til ikke-rygerne. Hvis de har et problem med at jeg ryger, så er det deres problem og så må de bare gå et andet sted hen hvis de ikke kan klare lugten ... Kan jeg ikke tage mig af.\nHar også undret mig over hvorfor der på visse DSB-stationer er små glas-rum ude på paronen hvor man IKKE må ryge ... ... Det burde da være ryge-rum ... For så kunne de ikke-rygere jo smutte ud og få "frisk" luft ... Det er jo det de vil have ... HeHe ...\nMen det er så noget HELT andet hvis jeg er sammen med nogle mennesker jeg godt kan li som ikke kan li at jeg ryger, så lader jeg da være med det ... Men så skal de også være MEGET søde ... ... Er heldigvis ikke en af de rygere som ikke har nogen rygrad og bare SKAL have en smøg hele tiden... ... Stakkels dem.\nMen det er så noget HELT andet hvis jeg er sammen med nogle mennesker jeg godt kan li som ikke kan li at jeg ryger, så lader jeg da være med det ... Men så skal de også være MEGET søde ... ... Er heldigvis ikke en af de rygere som ikke har nogen rygrad og bare SKAL have en smøg hele tiden... ... Stakkels dem .\nYep synt for dem, der et par stykker af dem i min klasse.. I hver en lille pause ska de ha en smøg og de står gerne med den smøg i hånden i 10 min. selvom vi har 5 min pause\nEn af dem har prøvet at regne ud hvor meget knallert tune han ku købe for de penge han bruger\nJeg vil heller bruge mine penge på nyt hw...


EU-Kommissionen bliver to år forsinket med den centrale fælleseuropæiske database, Eudamed, der skal øge kontrollen med og overvågningen af markedsførte medicoprodukter i Europa. Medicoindustrien ser med "stor alvor på situationen".\nEudamed-databasen skal samle alle informationer om medicoprodukter - som blandt andet dette underlivsnet - der er på markedet i Europa, ét sted. | Foto: Peter Hove Olesen\nOffentliggjort: 31.10.19 kl. 15:23\nEU’s bebudede centrale database for medicinske produkter og medicovirksomheder, Eudamed, bliver forsinket til maj 2022, og det kan betyde risiko for manglende tilgængelighed af medicinsk udstyr i sundhedsvæsenet.\nDet bekræfter både EU-Kommissionen og Lægemiddelstyrelsen, der for tiden opruster tungt på medicoområdet.


Foreningens navn er Foreningen af Liberale Erhvervsdrivende i Køge.\nForeningen har hjemsted i Køge kommune.\nForeningens formål er at vælge en repræsentant til KEUR - Køge Erhvervsudviklingsråd, at varetage forhold af fælles interesse for de liberale erhverv samt at fremme de liberale erhvervsdrivendes interesser i enhver henseende.\n3. Medlemmer og medlemskab\nSom medlem kan optages liberale erhvervsdrivende med forretningssted i Køge Kommune. Optagelse af nye medlemmer sker efter derom til bestyrelsen indgiven skriftlig begæring.\nUdmeldelse af foreningen sker ligeledes skriftlig til bestyrelsen.\nBestyrelsen afgør alle spørgsmål vedrørende medlemskab.\n4. Generalforsamlingen og medlemsmøder\nIndkaldelse foranlediges af bestyrelsen og skal med 14 dages varsel ske ved almindeligt brev til den af medlemmet til bestyrelsen meddelte adresse. Sammen med indkaldelsen udsendes dagsorden for generalforsamlingen, revideret regnskab for det forløbne kalenderår, bestyrelsens budget og kontingentforslag og rettidigt indkomne forslag fra medlemmer.\nMedlemmers forslag til behandling på den ordinære generalforsamling skal være bestyrelsen i hænde inden 15. januar i hvert år, således at forslaget kan udsendes sammen med dagsorden for generalforsamlingen.\nEkstraordinær generalforsamling kan indkaldes efter bestyrelsens skøn eller når mindst 1/3 af foreningens stemmeberettigede medlemmer skriftligt fremsætter ønske herom til et medlem af bestyrelsen. Samtidigt skal de pågældende medlemmer skriftligt fremsende forslag til dagsorden for den ekstraordinære generalforsamling og/eller meddele om hvilke emner, der ønskes behandlet samt fornøden dokumentation vedrørende emnet.\nBestyrelsen er herefter forpligtet til senest 14 dage efter modtagelsen, at udsende indkaldelse til ekstraordinær generalforsamling.\nForslag til bestyrelsen til aktiviteter i kommende år, herunder også forslag til budget og kontigent for kommende år\nAlle valg og almindeligt foreliggende sager, herunder valg af dirigent, afgøres ved simpelt stemmeflertal blandt de fremmødte. I tilfælde af stemmelighed bortfalder forslag.\nAfstemninger sker ved håndsoprækning, men når ¼ af de fremmødte eller bestyrelsen kræver det, foretages skriftlig afstemning. Hvert medlem har 1 stemme. Fremmøde ved fuldmagt kan foretages. Et medlem kan dog ikke møde med mere end 4 fuldmagter.\nTil vedtægtsændringer kræves, at mindst ½ af foreningens medlemmer er repræsenteret på en generalforsamling og af mindst 2/3 af de fremmødte stemmer for. Blanke stemmer regnes for ikke afgivne stemmer.\nEr det foreskrevne antal medlemmer ikke til stede, men 2/3 af de fremmødte stemmer for, indkaldes inden 1 måned til ny generalforsamling, hvor beslutning er gyldig, hvis blot 2/3 af de på denne generalforsamling fremmødte stemmer for.\nDer udarbejdes inden 14 dage referat fra alle generalforsamlinger. Referatet underskrives af dirigent og de tilstedeværende bestyrelsesmedlemmer og udsendes til samtlige medlemmer senest 30 dage efter generalforsamlingen.\nPå generalforsamlingen har alle medlemmer stemmeret, som ikke er i restance med kontigentet.\nAfgørelse om restancespørgsmål træffes af kasserer.\nPå generalforsamlinger og møder vælges en dirigent efter forslag fra bestyrelsen. Dirigenten leder generalforsamlinger mv. i henhold til foreningens love mv.\nDirigenten meddeler indholdet i fremsendte forslag, valg og valgregler, samt forestår gennemførelse af disse. Endvidere er det dirigenten, der konstaterer resultatet af evt. afstemninger. Dirigenten kan ikke afsættes under en generalforsamling, såfremt foreningens vedtægter overholdes.\n5. Kontigenter og andre indtægter\nForeningen finansieres af kontingenter og eventuelle andre indtægter.\nKontingenter: Ikke udmeldte medlemmer hæfter for kontingent for 1 år af gangen. Kontingentet opkræves umiddelbart efter afholdt ordinær årlig generalforsamling.\nKontingentet dækker foreningens normale driftsudgifter i forbindelse med foreningens formålsparagraf, en evt. sekretariatsfunktion, samt dækning af fælles udgifter ved afholdelse af møder, generalforsamlinger og lign., som ikke dækkes på anden vis.\nForeningen tegnes af formand og næstformand i fællesskab eller af 3 bestyrelsesmedlemmer.\nBestyrelsen kan meddele fuldmagt til enkelte bestyrelsesmedlemmer vedrørende i forvejen fastlagte opgaver eller projekter.\nI forbindelse med dækning af normale foreningsudgifter tegnes foreningen af formanden i fællesskab med kasseren.\nProkura kan meddeles af formand og kasserer i fællesskab.\nForeningen ledes af en bestyrelse på 5-7 medlemmer, der vælges på den ordinære årlige generalforsamling for 2 år ad gangen.\nGenvalg kan finde sted. Bestyrelsen konstituerer sig umiddelbart efter generalforsamlingen med formand, næstformand, kasserer samt et antal bestyrelsesmedlemmer og meddeler senest sammen med referatet fra generalforsamlingen fordelingen af posterne.\nKonstitueringen gælder herefter til næste ordinære generalforsamling.\nBestyrelsen udpeger hvert andet år det bestyrelsesmedlem, der skal repræsentere de liberale erhverv i Køge Erhvervsråd.\nBestyrelsen fastlægger selv sin forretningsorden og sørger for referat fra møder og forhandlinger og for registrering af trufne beslutninger. Referater mv. underskrives af de tilstedeværende medlemmer.\nBestyrelsen sørger for forsvarlig regnskabsførelse, og at årsregnskab udarbejdes og revisorpåtegnes så betids, at det kan udsendes med det i punkt 4 fastsatte varsel til medlemmerne.\nRegnskabet skal ikke revideres. Der vælges ikke revisor.\nForeningens formue tilhører foreningen og det enkelte medlem kan ikke udtrække en del heraf. Foreningens formue kan ikke gøres til genstand for retsforfølgelse fra enkeltmedlemmers kreditorer.\nVedtægterne er vedtaget på ekstraordinær generalforsamling i Køge den 29. april 1998.


Undertoners guide til Roskilde ’15: Fredag - Undertoner\nKendrick Lamar spiller fredag den 3. juli på Orange Scene.\nEr du endnu ikke smuttet mod Dyrskuepladsen? Eller sidder du og er ved at krydse koncerter af i dit nyerhvervede Roskilde-program? Hvad end din situation må være i dette øjeblik, kære læser, så er Undertoner klar med en guide til Roskilde Festival fredagslineup, hvor tangenten fra onsdagens og torsdagens svære valgsituationer endnu spiller. Vi kommer dig endnu engang til hjælp med en guide til, hvordan du topper de første to musikdages indtryk op med flere fantastiske koncertoplevelser.\nMan kan lægge lidt blødt ud med danske Majke Voss Romme aka Broken Twin kl. 13. Hendes debut, May, fik en sjetteplads på vores liste over de bedste danske udgivelser i 2014, og vi formoder, at pladens melankolske styrke vil fylde ud under teltdugen på Pavilion på smukkeste vis. En alternativ start på musikdagen kunne være med danske Rangleklods kl. 14 på Apollo. Med to album bag sig har Esben Andersens projekt et solidt katalog af svulstige elektroniske numre. Sammen med Pernille Smith-Sivertsen, den nyligt tilføjede partner-in-music, står de gerne for en festlig start på din Roskilde-fredag.\nVed eftermiddagstide kan du lade batterierne op med en bid mad på pladsen, inden du kl. 16 kan gå mod Arena og se den eneste skandinaviske koncert denne sommer med The Tallest Man on Earth. Den vanlige lyd af Kristian Matssons stemme med guitarakkompagnement styrkes denne fredag med et band, der uden tvivl vil slukke din tørst efter et folket indslag. Herefter har mætheden fortaget sig, og pulsen skal op igen. Den alternative, L.A.-baserede hiphop-producer The Gaslamp Killer har gæster med til formålet, når han kl. 17 går på Avalon-scenen. Intet mindre end 14 gæster i det medbragte band skal oversætte psykedeliske drejninger, tunge beats og verdensomspændende indflydelser til en koncertoplevelse af de mere omfangsrige. The Gaslamp Killer har desuden også DJ-sæt på den mobile Ghettoblaster ved City Center Øst kl. 23.\nEr hiphop fortsat your jam denne aften, så står britiske Kate Tempest klar på Apollo kl. 18 til at byde fredag aften velkommen. Med sin sammensmeltning af spoken word og legesyge beats vil hun tage en mere narrativ tilgang til genren. Hun er blevet sammenlignet med landsmanden Mike Skinner, men er mest sin egen, når hun rapper om storbyens ensomhed og maler billeder af hverdagens udfordringer ud i både beats og lyrik.\nApropos det lyriske, så skal man forvente et »special show« fra den danske ordekvilibrist Lars H.U.G kl. 18.30 på Arena. Det forlyder, at koncerten bliver en unik sammensætning af scenografi, visuals og en rejse gennem højdepunkterne af hans karriere fra Kliché til sidste års roste 10 sekunders stilhed. Herefter er det helt legalt at tænke på at tanke op i baren, gå på kulinarisk eventyr på pladsen og blive klar til aftenens finaler, før du falder om på din nu sikkert halvflade luftmadras.\nEr du ikke én af de festivalgængere, der prioriterer hiphoppen og selvfølgelig skal se Kendrick Lamar på Orange kl. 19.30, så står de tyske industrial-legender fra Einstürzende Neubauten klar på Avalon kl. 20 til at give deres 35-års jubilæumskoncert. Med den altdominerende kaptajn Blixa Bargeld ved roret er vi sikre på, at publikummet på Avalon trygt bliver navigeret mod en unik liveoplevelse af ældre som nyere numre fra den omsiggribende diskografi.\nDu trænger sikkert til at puste ud nu, men holder den kørende! Du fungerer endnu på en cocktail af adrenalin og lykkefølelse. Din partyblære har rettet sig ind efter koncerternes varighed, og du betvivler efterhånden din dødelighed. Derfor skal du kigge forbi Arena kl. 21, hvor den roste hiphopduo Run the Jewels går på. Få den mavepuster af virkeligheden, som du trænger til, og kom ned på jorden med Killer Mike og El-P. De står klar til at fortælle dig nogle sandheder, som du sikkert er nødt til at sunde dig på. Men fortvivl ikke – der er alligevel god tid, og en lille gåtur tværs over pladsen til Avalon, hvor svenske Goat går på kl. 00. Deres rytmefusioner går direkte i dine trætte ben, der er nødt til at deltage i dansen.\nSelvom du ved, at du må bøde i muskelkramper, så gør du klogt i at stille dig på plænen foran Orange kl. 01.30, hvor Mew spiller sine nye, mere poppede rockværker. Det bliver Mews eneste danske festivalkoncert, så måske er vi heldige at blive lullet til ro med “Comforting Sounds”, før man må tage turen tilbage til teltet med visheden om, at kun lørdagen er tilbage. Pyha!\nLæs også Undertoners guides til onsdag, torsdag og lørdag.\nBroken Twin Einstürzende Neubauten Goat Kate Tempest Kendrick Lamar Lars H.U.G. Mew Rangleklods Roskilde Festival 2015 Run the Jewels The Gaslamp Killer The Tallest Man on Earth


PRESSEN. Fordele ved at gå fra sektor til sektor - PDF\nPRESSEN. Fordele ved at gå fra sektor til sektor\nDownload "PRESSEN. Fordele ved at gå fra sektor til sektor"\n1 Udkantsbibliotekerne under pres Det digitale giver bare mere bøvl og brok Kom med til bogbustræf i Ribe PRESSEN 07. oktober 2010 Fordele ved at gå fra sektor til sektor\n2 L eder formanden har ordet Lindevangs Allé 2, 2000 Frederiksberg Tlf Fax Internet: Ekspedition mandag-fredag kl BF s hovedbestyrelse Formand: Pernille Drost Tlf. A: , P: Næstformand: Matthias Engberg Eiriksson Det Informationsvidenskabelige Akademi Tlf. P: Øvrige hovedbestyrelse: Jens Dam, Syddansk Universitetsbibliotek Tlf. A: , P: Anita Dürkop, Greve Bibliotekerne Tlf. A: , P: Line Frølich, Biblioteket Sønderborg Tlf. A: P: Marie Ulletved Holmgaard, Gentofte Bibliotekerne Tlf. P: Kim Jesper Josefsen, Roskilde Handelsskole Tlf. P: Søren Kløjgaard, Hasle Bibliotek Tlf. A: , P: Nina Thorsted Petersen, Odense Centralbibliotek Tlf. A: , P: Camilla Sejerøe, Odense Centralbibliotek Tlf. A: , P: Mette Kjeldsen Sloth, Frederiksberg Kommunes Biblioteker Tlf. A: , P: Luhr Løvdahl, studenterobservatør Direktør: Johnny Roj-Larsen, Forhandlingsafdeling og Job&Profession: Bruno Pedersen, Forhandlingschef, Konsulenter: Nanna Berg, kommunikationskonsulent, Niels Bergmann, udviklingskonsulent, Ann Oliveira Borg, karriererådgiver, Sofie Plenge, udviklingskonsulent, Konsulenter, løn- og ansættelse: Karin Madsen, privatområdet, Kommuner i Region Midtjylland, Lone Rosendal, København kommune, Kommuner i Region Sjælland, Susanne Høgdahl Thomsen, kommuner i Region Nordjylland, Region Syddanmark samt alle regionsansatte, Helle Fridberg, kommuner i Region Hovedstaden ekskl. København, Ulla Thorborg, statsområdet, BF s telefonrådgivning: kl : Forsiden: Det kan give et forspring at skifte sektor. Læs tema siden 14. Jakob Boserup har fotograferet. Hvor går grænsen? Hvor går grænsen mellem, at man som medarbejder bliver anset for at være ufleksibel og for at hænge sig i faggrænser til at være professionel og sætte en klar faglig grænse for sit arbejde? Er det faglige demarkationslinjer eller fornuftige prioriteringer af kernefunktioner og kompetencer? Spørgsmålet opstår oftere og oftere blandt specielt folkebibliotekets medarbejdere, efterhånden som bibliotekerne i denne sektor bliver sammenlagt med andre funktioner. Der er forskellige modeller fra folkebiblioteker, der huser eksempelvis borgerservice eller turistinformation til deciderede etableringer af medborger- og kulturhuse med værksteder, cafeer og biblioteker under samme tag. På biblioteksområdet arbejder vi ikke med deciderede standarder eller minimumskrav, hverken i forhold til bibliotekets indhold eller medarbejdernes kompetencer, men ud fra hvad der er kernefunktioner eller kerneydelser. Men man kan diskutere, om ikke det bliver mere og mere vanskeligt at definere kerneydelserne, netop som folkebibliotekerne forandrer sig og i højere grad bliver sammenlagt med andre institutioner. Samtidig er ønsket om de forjættede»partnerskaber«og samarbejder ikke nødvendigvis startet som en diskussion af, hvilke kompetencer og medarbejderprofiler man med fordel kunne sætte sammen, men har i højere grad handlet om åbningstid og rationaliseringer. Som medarbejder er tiden kommet til ikke at sætte automatisk lighedstegn mellem bibliotekarernes og de akademiske medarbejderes opgaver og alle opgaver på det det enkelte bibliotek. At der er områder, hvor man som bibliotekar og akademisk medarbejder godt må sige, at det er man ikke uddannet til og derfor ikke vil have som fast opgave. Eller at det er en dårlig udnyttelse af ressourcerne på arbejdspladsen. Eksempelvis bør man sige nej til at stå i kulturhusets café det er rimeligt at sige, at det er man ikke ansat til, og at det er dårlig udnyttelse af ressourcer. Man må gerne markere, at der er en faglig grænse og overligger uden, at det skal tolkes som værende ufleksibel. Men det kan være svært specielt fordi man ikke har lyst til at fremstå hoven eller ukollegial, og man vil jo gerne hjælpe til. Men der er en grund til, at man tog en akademisk uddannelse, og der er en grund til, at man skal holde sine kompetencer ved lige. Ikke mindst på et område, hvor der fra omverdenen ikke altid er stor forståelse for behovet for et solidt teoretisk fundament og akademiske medarbejdere i folkebibliotekerne. For bibliotekarer er ikke sådan nogle»der bare langer bøger over disken«, ligesom de heller ikke bør være sådan nogle»der bare langer batterier til høreapparatet eller kaffe over disken«. Faren er, at hvis man ikke selv holder den faglige fane højt - hvordan skal omgivelserne så gøre det? Den samme faglige fane er også nødt til at blive holdt højt for at sikre sig de rigtige kompetencer. Man er nødt til at kunne udvikle sig i forhold til et arbejdsmarked og ikke kun orientere sig mod den enkelte institution. Man skal kende sit eget værd og stå ved det. Pernille Drost\n3 INDHOLD Digitaliseringens udrevne bogsider Bibliotekarerne kan lige så godt vende sig til, at teknikken driller, når brugerne downloader musik og bøger fra bibliotekernes nettjenester, vurderer eksperter. Ud med skrivebordet Børnebibliotekarerne i Herning har vinket farvel til skrivebordet for at sætte relationen til børnene i centrum. Landbibliotekerne skal genopfinde sig selv For de danskere der bor i yderområderne, er det lokale bibliotek ofte det eneste kulturtilbud. Men hvad er fremtiden for landbibliotekerne? Større mobilitet vil gavne alle Skift job og skift sektor. Større mobilitet ville gavne bibliotekarernes faglighed, vurderer Bibliotekarforbundets formand. Folkebiblioteket er min rette hylde Interview med Emilie Wieth-Knudsen om, hvad der gør folkebiblioteket til hendes foretrukne arbejdsplads. Den selvstændige med vikariat i staten Hanne Biehl Laursen fortæller om sine erfaringer med at arbejde både i det private, i staten og på folkebibliotekerne. Fra rutiner til frihed Hans Meinert mistede sit job som folkebibliotekar. Nu er arbejdsglæden mangedoblet som selvstændig. Optimisme på hjul Reportage fra september måneds bogbustræf i Ribe. 14 I DETTE NUmmER Del Din Viden personnyt Nye stillinger 26 Lindevangs Allé 2, 2000 Frederiksberg Tlf Internet: Udgiver: Bibliotekarforbundet Redaktion: Tania Kejser, Studentermedhjælp: SaraMaria Kohnagel, Del Din Viden: Tanja Blicher, Annoncer: DG Media as, St. Kongensgade 72, 1264 København K, Tlf , fax Bladudvalg: Jens Dam, Esben Fjord, Tina Holst, Vibeke Johansen, Jannie Lehmann, Trine Skjelborg Mulvad. Trykt CO 2 -neutralt hos KLS Grafisk Hus A/S ISSN Danske Specialmedier Abonnement: Årsabonnement: 600 kr. Udland 960 kr. BF-medlemmer modtager automatisk bladet Oplag: Distribueret oplag iflg. Dansk Oplagskontrol: Dette nummer er trykt i eksemplarer Adresseændring og uregelmæssigheder i leveringen skal af Bibliotekarforbundets medlemmer meddeles til BF s medlemsafdeling. bibliotekspressen\n4 IVAbiblioteket er (gen)åbnet DetInformationsvidenskabelige Akademi byder igen studerende, forskere og andre interesserede velkommen på skolens eget bibliotek, før kendt som Danmarks Biblioteksskoles Bibliotek. Det skriver nyhedsbrevet Insight IVA. Somnoget nytintroduceres blandt andet en katalog,der vilforbedre selvbetjeningsfunktionen, et nyt bookingsystem for studiegrupper i København og en bibliotekssatellit i Ålborg. Efterennoget omtumlet periode med først lukning, siden sammenlægning med Det Kongelige Bibliotek og tilslut en navneforandring, er IVA biblioteket, nu virkelighed. haagensen En ikke-konference for bibliotekarer, cykler næste år fra København til Berlin. Arrangørerne vil sætte fokus på networking, miljø og sundhed, og håber samtidig, at eventen vil give bibliotekerne mere opmærksomhed. På billedet ses de finske bibliotekar-cyklister. Cykl for dit bibliotek Alle cykelglade bibliotekarer og biblioteksglade cyklister er inviteret med på en cirka 10 dage lang cykeltur fra København til Berlin. Det, der startede som en idé hos to finske bibliotekarer, bliver til næste år realiseret, når projektet Cycling for libraries tager af sted fra København og lægger kurs mod IFLA konferencen i Berlin. Arrangørerne Jukka Pennanen og Mace Ojala havde et ønske om at kombinere motion med faglighed. De kalder Cycling for libraries en ikke-konference, der blandt andet har til formålat sætte fokus på miljø, sundhed, networking og idéudvikling på tværs af landegrænser. Med den forventede mediedækning håber arrangørerne også at skabe opmærksomhed omkring biblioteker og bibliotekarers essentielle betydning for samfundet. Jukka Pennanen og Mace Ojala er i disse dage i København for at møde de danske bibliotekarer, sponsorer og andre interesserede. Læs mere om projektet på haagensen Open Access til videnskab Fra bibliotekspressen.dk Videnskabsministeren vil sikre, at»den forskning, som Danmark investerer så mange penge i, kommer så mange som muligt til gode«, siger hun til dagbladet Berlingske Tidende. Hun er dermed helt i tråd med Open Access-udvalgets anbefaling om at give fri adgang til artikler fra forskningsprojekter betalt med offentlige midler. Ministeren ønsker i første omgang at indføre en såkaldt grøn open access, hvilket betyder, at samtidig med at forskningsartikler bliver udgivet i et tidsskrift, bliver de tilgængelige i databaser på de universiteter, hvor forskningen er produceret. Lektor i bibliotekskundskab og videnskommunikation på Syddansk Universitet Tove Faber Frandsen hilser ministerens initativ velkommen. - Det er glædeligt, at alle nu får større og nemmere adgang til forskning, siger hun. Tove Faber Frandsen mener også, at de fleste forskere gerne vil gøre deres forskning tilgængelig, men at der er en vis træghed i det nuværende system. - Mulighederne for Open Access findes allerede mange steder, men ofte sker tingene ikke før, det er et krav, siger hun. Det handler blandt andet om, at forskerne er i tvivl om, hvad de må og ikke må og et spørgsmål om tid. - I dag er det for eksempel ofte muligt at lægge en version af en videnskabelig artikel på nettet, selv om den bliver udgivet i et tidsskrift, bare den ikke har tidsskriftets opsætning. Det sker bare ikke så ofte. Men når universiteterne skal til at kræve, at deres ansatte lægger deres forskning ud, så vil der naturligt komme nogle retningslinjer til forskerne, og det bliver et krav, der følger forskerens ansættelse eller bevilling, siger Tove Faber Frandsen Tove Faber Frandsen ser dog også en bagside af medaljen. - En række mindre dansksprogede tidsskrifter kan blive klemte, hvis det bliver et krav, at artiklerne skal være frit tilgængelige efter et år. For deres økonomi er ofte mere skrøbelig end de store internationale tidsskrifters, og ikke mange skal fravælge at abonnere på tidsskriftet, før det kan true deres overlevelse. Nogle har foreslået at lade Forskningsrådene overtage det økonomiske ansvar for en række af tidsskrifterne, men så kræver det et grundigt forarbejde at beslutte hvilke tidsskrifter, der skal med i den ordning, og hvilke der ikke skal. Det er svært at sige lige nu, hvor stor en betydning, det får, siger hun, men håber, at det udvalg som ministeren vil nedsætte for at se på, hvordan implementeringen af Open Access bedst kan ske, er opmærksom på problemet. mønsted 4 bibliotekspressen\n5 USA: Når frivillige erstatter bibliotekarer I USA overlever økonomisk trængte biblioteker i stadigt stigende grad ved hjælp af frivillige. Skeptikere frygter, at det på sigt kan betyde en underminering af selve bibliotekets af tania HAAgEnSEn Læs og rejs grundværdier.»det er en skændsel. Intet vil ændre sig før bibliotekerne bider i det sure æble og lukker«. Sådan lyder en af kommentarerne på sitet libraryjournal.com, hvor diskussionen om frivillig arbejdskraft er i fuld gang. Nedlagte biblioteker, fyringsrunder og budgetbesparelser er hverdag for mange amerikanske bibliotekarer. For en hel del betyder det, at meget af den daglige drift I Københavns Lufthavn er man positiv over for idéen om et bibliotek i afgangshallen, men kommunikationsmedarbejder Lene Hald understreger, at det ikke er noget, de aktuelt har på tegnebrættet. Det har de til gengæld haft i Amsterdams lufthavn Schiphol, hvor de rejsende kan bruge biblioteket, mens de venter. Især hollandsk kunst, kultur og litteratur er i fokus, men der er litteratur på 29 sprog samt musik og film. For ikke at støde ind i afleveringsproblemer, når lånerne rejser til den anden side af kloden, er det dog ikke muligt at låne bøgerne, men kun at læse dem på stedet. Biblioteket har åbent dagligt, så længe der er flyafgange og er baseret på 100 procent selvbetjening. Projektet er blevet en realitet gennem et samarbejde mellem lufthavnen og Hollands offentlige biblioteker. -Umiddelbart ser det enormt spændende ud. Det er et interessant initiativ, som vi vil undersøge nærmere, men på kort sigt har vi ikke planer om at åbne et bibliotek i Københavns Lufthavn, siger kommunikationsmedarbejder Lene Hald. mønsted Læs flere nyheder på bibliotekspressen.dk Foto: Kjeld Olesen/Scanpix må overdrages til frivillige ildsjæle fra lokalsamfundet. De frivillige holder liv i bibliotekerne i en økonomisk krise en ordning der både vækker bekymring og begejstring. Library Journal skriver, at frivillige helt ned til 14 år rekrutteres til at assistere bibliotekarerne. Og i nogle tilfælde skal de frivillige helt eller delvist træde ind i nedlagte stillinger. På libraryjournal.com diskuterer brugerne, om brug af frivillige er et valg mellem pest eller kolera. For bliver de nedlagte stillinger nogensinde genoprettet efter krisen, eller sender man et signal til politikerne om, at bibliotekerne kan klare sig for mindre midler? Tilhængerne er derimod glade for, at det frigør de få resterende midler til brug på andre trængte områder. De er begejstrede over, at biblioteket har en så stor plads i lokalbefolkningens hjerte:»de 14-årige vil føle sig som en del af noget større, de har hjulpet biblioteket med at overleve en massiv økonomisk krise. De vil opleve en ejerskabsfølelse for og loyalitet mod biblioteket. Både nu og imens de vokser op og bliver stemmeberettigede, politikere, erhvervsledere, etc. Jeg synes det er en god strategi«, skriver en anden bruger. Hos to afdelinger af Charlotte Mecklenburg Library i delstaten North Carolina, der de sidste måneder har måttet fyre omkring 183 ansatte, betyder rekrutteringen af frivillige en mulighed for at udvide bibliotekernes åbningstider. Ti af de fyrede bibliotekarer, er nu frivillige på bibliotekerne.»det offentlige biblioteksvæsen vil ikke overleve dette årti«, kommenterer en bruger på libraryjournal.com. Chefjurist i Bibliotekarforbundet, Karin V. Madsen kender heldigvis ikke til lignende sager i Danmark, hvor frivillige på bibliotekerne hovedsagligt er beskæftiget med lektiecaféer og lignende. I Danmark er bibliotekarisk arbejde nemlig reguleret af overenskomster, der gør, at problemet ikke ville kunne nå samme omfang som i USA. Hvis tendensen breder sig, er det dog muligt at der kan opstå gråzoner, og man er altid velkommen til at kontakte Bibliotekarforbundet, hvis man er i tvivl. bibliotekspressen\n6 Digitaliseringens Bibliotekarerne kan ligeså godt vænne sig til formatforviklinger, teknologisk bøvl og medfølgende brugerbrok. De mange nye digitale ydelser bliver formentlig aldrig af THOMAS SCHMIDT NØRGAARD helt perfekte. - Egentlig svarer det jo lidt til dengang, man lånte en videofilm med ridser i eller en bog, hvor nogleafsiderne varrevet ud. Det er bare en hel del mere uhåndgribeligt at forholde sig til en bruger, der brokker sig over, at han ikke kan få sin mobiltelefon til at afspille en lydfil, som han har downloaded til sin computer, reflekterer Steffen Sørensen. Han er direktør i Publizon, der blandt andet står for it-platformogsupportpåhjemmesiden netlydbog.dk. Efterhånden som musik- og lydbogscd'er, film og computerspil bliver digitaliseret, kan brugerne hente dem ned fra internettet til deres egne computere og transportable afspillere. En hel del lettere og langt mere tilgængeligt end dengang, de skulle stå i kø i måneder for at låne en lydbog, cd eller film. Men den tid er omme, hvor den teknologiske udfordring begrænsede sig til, om man havde en VHS eller Betamax-videomaskine stående under fjernsynet. Nutidig formatforvikling Mac-computere, forskellige Windowsstyresystemer med forskellige hotfixes forikkeattaleomethav af transportable mp3-afspillere og mobiltelefoner med hver deres styresystem betyder, at risikoen for formatforviklinger og teknologisk bøvl stiger.ogiøjeblikketerdet særligt et problem, der driller udbyderne, og dermed også brugerne og dermed også bibliotekarerne. - Problemet med at flytte DRM-kodede filer til eksterne enheder udgør uden tvivl hovedparten af vores supportsager, siger Steffen Sørensen. Samme billede har Jens Hjørne, supportnetmusikmedarbejder på Statsbiblioteket, der administrerer den omdiskuterede bibzoom.dk. Drilsk DRM-kode Digital Rights Management-koden sikrer, at den låntemusikfil eller lydbogsfil netopkun er til låns,atden kunkan afspilles ietvistantal dage,ogatden ikke umiddelbart kan kopieres. Derfor er koden helt central og nødvendig for, at bibliotekerne overhovedet kan få lov til at låne filerne ud. Problemet er bare, at det langt fra er alle mobiltelefoner og mp3-afspillere, som kan håndtere DRMkoderne. - Så når brugerne har hentet deres lydfiler nedpåcomputeren og gernevil have dem over på deres Ipod eller mobiltelefon,sådekan lyttetil dem ibussen eller S-toget, får de en fejlmeddelelse, og så klager de deres nød til os gennem sup- 6 bibliotekspressen\n7 udrevne bogsider Klæd dig selv på til at hjælpe brugerne ved at læse på: - Bibzoom.dk under hjælpeguides - netlydbog.dk under hjælp porten eller til bibliotekarerne på deres lokale bibliotek, forklarer Jens Hjørne. Svær vejledning Men hvor bibliotekarerne tidligere kunne finde et nyt eksemplar af det ridsede videobånd eller en ny bog med alle sider, er det lidt mere indviklet i dag. - Både bibliotekarer og brugere har flere gange spurgt, om vi ikke kan lave en liste med afspillere og en vejledning til, hvordan man gør. Og selvom vi gør vores bedste, er det ikke lige sådan til, siger Jens Hjørne. For ud over de mange forskellige nye mobiltelefoner, der hele tiden bliver lanceret med hver deres brugerflade, kommer der også løbende nye udgaver af styresystemer til ældre modeller og nye DRM-kodeformater. Derfor er bibliotekarernes bedste mulighed at henvise til den information og vejledning, der er på henholdsvis bibzoom.dk og netlydbog.dk og til mobiltelefonproducenternes hjemmesider. - Desværre er det sjældent, at de oplyser, om mobiltelefonen kan håndtere den DRM 10-kode, som filerne har, siger Jens Hjørne. Og bibliotekarerne kan ligeså godt øve sig på at sige de ord, der måske er de sværeste at sige for en ærekær bibliotekar: Som tingene er lige nu, kan vi desværre ikke hjælpe dig. Og meget bedre bliver det formentlig ikke i fremtiden. Brugere hjælper brugere Der vil nemlig altid komme nye formater, nye komprimeringer, nye systemstandarder, som på den ene side giver nye tekniske muligheder og på den anden side giver nye kompatibilitetsmæssige udfordringer. Derfor mener Jens Hjørne, at bibliotekarerne skal have rusket op i deres Web 2.0-indstilling. - Selv de mange teknologidedikerede bibliotekarer, der er rundt i landet, kan ikke følge med. Til gengæld er der en hær af brugere, der ligger inde med masser af viden. Jeg kørte engang rundt i en gammel Citroen, og hver gang der var problemer med den, fandt jeg svaret på et netforum for Citroen-entusiaster. På samme måde kunne man forestille sig et forum, hvor brugerne lavede positivlister med vejledninger til de mobiltelefoner, der kan håndtere DRM-koderne, siger han. Strømlinet løsning Mens de problematiske DRM-koder i dag er så godt som uundværlige, fordi de sikrer, at låneren ikke laver en kopi, kan de i fremtiden blive overflødige. I hvert fald drømmer Steffen Sørensen om, at det mobile bredbåndsnet bliver så udviklet, at alle kan streame indhold ned på deres afspiller. - På den måde undgår vi, at lånerne skal hente materiale ned på deres computer og mobiltelefon, men det kræver, at hastighed og dækning bliver større, og at teleselskabernes abonnementspriser bliver lavere, vurderer han og tilføjer: - Og så er der jo også lige aftalerne med forlagene og musikselskaberne, der skal forhandles på plads. De skal jo også kunne tjene penge på at sælge sangene og lydbøgerne, siger han. n Thomas Schmidt Nørgaard er freelancejournalist Netbrugerne har kortere lunter Hvis du føler, at brugerne, der bøvler med de digitale ydelser, brokker sig hurtigere og surere end andre brugere, er der nok en grund til det. Netbrugerne er et meget utålmodigt folkefærd. En undersøgelse af 4000 nordiske netbrugere viser, at hver tredje bruger klikker videre, hvis de skal vente mere end 10 sekunder på, at en side loader. Opstår der en fejl på siden, forventer knap halvdelen at få den rettet inden et døgn, mens godt hver tredje kun vil give dig en time. bibliotekspressen\n8 Ud med skrivebordet På Børnebiblioteket i Herning har de fjernet skrivebordet. Det har været angstprovokerende, men også en øjenåbner for, hvor mange spørgsmål lånerne egentlig har. af SABRINE MØNSTED Kan jeg hjælpe med noget? Ja ofte kan du, hvis bare du spørger. Det er oplevelsen på Børnebiblioteket i Herning, hvor de har skrottet skrivebordet, så det ikke står imellem bibliotekarerne og lånerne. -Ved at være mere butiksorienteret og spørge de brugere, som ikke selv henvender sig, om de skal have hjælp, eller om de leder efter noget bestemt,har det vist sig, at de fleste faktisk har et spørgsmål. Dem fik vi ikke, da vi sad bag skrivebordet, siger børnebibliotekar på Biblioteket i Herning Anni Lauritsen. Det forsvundne skrivebord er en direkte udløber af projektet: Relationer i børnehøjde, der kort fortalt går ud på, at have mere fokus på at skabe gode oplevelse og relationer til de børn, der kommer i børnebiblioteket. Men at et skrivebord er mere end en bordplade med ben har bibliotekarerne erfaret, og det er ikke problemfrit at give slip på den faste base. -Det er dødsvært at ændre på noget så radikalt. Det har været et psykisk pres og fyldt rigtig meget at vide,at skrivebordet snart forsvandt. Vores tanker har været:»nu kan vi ikke lave kontorarbejde på vagt«.»hvordan skal folk finde os«, og»hvad skal jeg foretage mig,når der ikke er børn i biblioteket samle slikpapir op?«, siger Anni Lauritsen og understreger, at det er en proces, der er i gang, så løsninger på alle spørgsmålene har de ikke endnu. Ledelsens holdning er, ifølge Anni Lauritsen, at der ingen regler er, men at bibliotekarerne skal gøre det, der føles rarest for dem. Det har indtil videre resulteret i, at de har fået et skrivebord i det voksne betjeningspunkt men uden at pladsen signalerer børnebibliotek. -Der kan vi sidde, når der ikke er nogle i børnebiblioteket. I stedet for skrivebordet har medarbejderne fået en række værktøjer til, hvad de kan gøre i stedet for at sidde bag skærmen. Og ledelsen har sendt fire af sted på kursus i relationskompetencer hos psykolog Anne Linder. - Det handler meget om at bruge sine indre vuggegaver. Hvad er jeg god til?, og hvordan kan jeg bruge det i mit arbejde?, siger Anni Lauritsen. Helt uden borde er de nu heller ikke,dadehar beholdt et aktivitetsbord,som bliver brugt til de aktiviteter bibliotekarerne finder på fra digtskrivning til hønisser. At skrivebordet er væk i børnebiblioteket er heller ikke gået helt ubemærket hen hos brugerne. -De er vant til at kunne stille sig og vente et sted, og nogle har spurgt, om vi ikke længere har børnebibliotekarer? Ikke død og pine i kontakt Bibliotekarerne er også blevet udfordret på, hvornår de skal henvende sig til brugerne. -Vi skal jo ikke død og pine i kontakt med alle børn, der kommer. Den vurdering skal vi selv foretage, og den er stadig svær.men vi skal hele tiden overveje;kan jeg få lidt mere ud af den her situation? Normalt har børn, som kommer med deres forældre måske ikke behov for,at vi blander os, siger Anni Lauritsen. Og så alligevel. - En af mine kolleger have en succesoplevelse, hvor en mor sad i børnebiblioteket og læste Femina, mens hendes barn lavede ulykker i biblioteket. Hun gik hen til barnet og sagde:»se den her bog. Skal jeg ikke læse den for dig?«både moren og barnet fik en god oplevelse på biblioteket, men det er en balancegang. For hvornår overskrider man en grænse, siger Anni Lauritsen. Voksenbibliotekarerneskalogsåvænne sig til børnebibliotekarernes nye rolle. -Det påvirker jo hele huset, at vi ændrer arbejdsgang. Vi skal fokusere mere på relationer,og for eksempel prioritere at spille en halv times computer med en flok drenge eller læse højt for et barn, imens må voksenbibliotekarerne så også svare på spørgsmål om børnebøger, siger Anni Lauritsen og medgiver, at for dem, der ikke har stillet skrivebordet væk og ikke er inde i den samme proces, som børnebibliotekarerne, kan det måske være svært at se meningen. -Nogle mener, at vi mister vores specialisering. Men vi ved, hvad vi arbejder hen imod. Det er at skabe gode relationer til gavn for den enkelte, biblioteket og i sidste ende samfundet. Det kan lyde stort, men for eksempel i forhold til integration, så er der meget at hente. Jo bedre relationer vi kan få til for eksempel den gruppe af andengenerationsindvandredrenge vi af og til har problemer med, jo mere kan den relation bære, at vi beder dem om at gå eller være stille. Det giver færre konflikter, hvis vi har haft en række gode oplevelser med dem om en bog eller et spil. Jeg synes, det er fascinerende, at hvis jeg bruger fem minutter ekstra på en dreng, kan det gøre, at han i sidste ende får et bedre liv. n 8 bibliotekspressen\n10 Landbibliotekerne skal gen Der bliver færre og færre biblioteksfilialer i Danmark, og det betyder nye udfordringer for bibliotekarerne i yderkommunerne. To undersøgelser fra Syddansk Universitet peger på nogle af dem. tekst: THOMAS BRUNSTRØM foto: JAKOB BOSERUP I de sidste 20 år er antallet af biblioteksfilialer i Danmark blevet mere end halveret. Alene efter kommunalsammenlægningen i 2007 lukkede 28 filialer på kun et år. Hvad har det betydet for borgerne? Og for bibliotekarerne? Og ikke mindst: Hvad er fremtiden for bibliotekerne i Danmarks yderområder, der er hårdest ramt af lukninger? Det har to forskere fra Syddansk Universitet med hver deres undersøgelse nogle af svarene på. Professor Gunnar Lind Svendsen fra Center for Landdistriktsforskning har spurgt 62 biblioteksledere i yder- og landkommuner om deres erfaringer med kommunesammenlægninger, og hvilke konsekvenser det har haft for servicen i deres område. En ret overraskende konklusion i rapporten er, at 40 procent af bibliotekscheferne vurderede, at deres service var blevet bedre, mens kun 15 procent svarede, at den var blevet dårligere. Resten mente, at servicen var uændret. Ifølge Gunnar Lind Svendsen skal man dog tage de tal med indtil flere gran salt. Der er mange selvmodsigelser i de svar. Selvfølgelig har nogle biblioteker fået en mere tidssvarende materialesamling og har opnået stordriftsfordele efter sammenlægningen, men de mange lukninger har også betydet dårligere service for rigtig mange, siger professoren og fortsætter: Mange (af de bibliotekschefer, der stadig sidder i chefstolen, red.) er bare glade for, at deres bibliotek ikke er lukket og erklærer sig tilfredse med status quo, men nogle steder har man overskredet smertegrænsen. Centraliseringsideologien har været hård ved bibliotekerne, og mange steder har man lukket vigtige mødesteder for borgerne. 10 bibliotekspressen\n11 opfindesig selv Kulturhuse er ideelle Denstore udfordring forbibliotekerne ilanddistrikterneerisagensnatur at opretholde et fornuftigt serviceniveau på trods af nedskæringer og lukninger. Derermangemuligheder.Selvbetjente filialer er billige, og brugerne kan gå på biblioteket, nårdet passer dem. Til gengæld mangler de rådgivning, og biblioteket mister sin funktion som mødested. Afhentningssteder og depoter gørdet umiddelbartnemtfor brugerne at låne bøger, menbiblioteksoplevelsen er ikke-eksisterende. Bogbusser er også forholdsvis billige, mendeholder kort tidhvert enkelt sted, og det er sjældent på det tidspunkt, hvor folk har fri fra arbejde og skole. Ifølge Gunnar Lind Svendsens undersøgelseerintegrering ikulturhuseden absolut bedste løsning. Det er ideelt, fordi biblioteket er der, hvor folk er i forvejen. Det bliver en del af en helhed. Når folk lige har været inde og spille badminton, kan de lige gå på biblioteket også. Men det er jo desværre ikke muligt at gøre i hver eneste flække, siger Gunnar Lind Svendsen, der også peger på, at kulturhuse er en dyr løsning. Borgerservice og studiepladser Meget tyder også på, at bibliotekerne i yderområderne skal overveje at have flere varer på hylderne for at overleve. På flere biblioteker og bogbusser er der allerede implementeretborgerservice,såman udover at låne bøger for eksempel kan få fornyet sit pas eller skiftet batteri i sit høreapparat. Dorthe Salling Kromann, videnskabelig assistent ved Syddansk Universitet, gik i marts 2010 i gang med en undersøgelse om folkebibliotekets rolle i landdistrikterne på baggrund af brugerinterviews. Ifølge Dorthe Salling Kromann er holdningen blandt brugerne overvejende positiv i forhold til brugerservice. Nogle er skeptiske, men det er typisk dem, der ikke har prøvet det. Dem, der er tilknyttet et bibliotek med borgerservice, er som regel glade for løsningen. Dorthe Salling Kromann oplever også, at mange brugere efterspørger studiepladser og arbejdsrum på bibliotekerne. Bøgerne er selvfølgelig altid det centrale, mendet tyder på,atrigtigt mange godt kunne tænke sig, at folkebibliotekerne fik mere fokus på it og informa- bibliotekspressen\n12 Nærhed er utrolig vigtigt for brugerne.selv om de er nok så glade for deres bibliotek, så siger rigtig mange, at hvis det ligger for langt væk eller alternativet er hovedbiblioteket, så kan det ende med, at de i stedet køber billige bøger i Kvickly eller Bilka (...) Dorthe Salling Kromann, videnskabelig assistent ved Syddansk Universitet Biblioteket i landsbyen Eskebjerg på sjælland er et vigtigt holdepunkt for de lokale og deres protester forhindrede en lukning af biblioteket i tionssøgning lidt i stil med den rolle, som forskningsbiblioteker har nu, siger Dorthe Salling Kromann. Kløften Tendensen med, at udkantsbibliotekerne skal løse flere og flere opgaver og finde på nye servicemodeller kan give en kløft mellem de store hovedbiblioteker, der har større budgetter og i højere grad kan koncentrere kræfterne om klassisk biblioteksarbejde. Helt sikkert. Det er en klar tendens, siger Gunnar Lind Svendsen. Bibliotekslederne i land- og yderkommuner synes i stigende grad, at det kan være svært at følge med. Hovedbibliotekerne bliver tit involveret i nye projekter og får dermed adgang til eksterne midler. Og den teknologiske udvikling kan være stressende for de små biblioteker. Nyt software er dyrt at investere i og tidskrævende at sætte sig ind i. Dorthe Salling Kromanns undersøgelse om bibliotekets rolle i landdistrikterne forventes først færdig sidst på året, men hun kan dog nu drage et par konklusioner som ikke nødvendigvis er opmuntrende for bibliotekarer i yderkommunerne. Eskebjerg Bibliotek I 2006 beskrev Bibliotekspressen i nummer 14 den lille nordvestsjællandske landsby Eskebjergs kamp for at bevare sit lokale bibliotek. Billederne stammer fra denne artikel. Biblioteket består stadig det er åbent seks timer om ugen, og det er udelukkende hkpersonale, der bemander biblioteket. På nær om lørdagen, hvor det er beboerforeningen, der holder biblioteket åbent. Nærhed er utrolig vigtigt for brugerne. Selv om de er nok så glade for deres bibliotek, så siger rigtig mange, at hvis det ligger for langt væk eller alternativet er hovedbiblioteket, så kan det ende med, at de i stedet køber billige bøger i Kvickly eller Bilka, når de alligevel er ude og handle, siger Dorthe Salling Kromann og fortsætter: Det, jeg egentlig synes, er rigtig interessant ved de interviews, jeg har foretaget, er, at hvis man spørger brugerne, hvordan de godt kunne tænke sig bibliotekets rolle, hvis de helt selv kunne bestemme så siger langt de fleste, at de slet ikke har lyst til forandring. De vil bare gerne have, at tingene forbliver, som de er lige nu. n Thomas Brunstrøm er freelancejournalist. 12 bibliotekspressen\n13 spilogmedier * dk Nu kan brugerne downlåne computerspil og pc-programmer fra biblioteket spilogmedier.dk understøtter bibliotekets digitale formidling og gør det muligt for bibliotekets brugere at downlåne computerspil og pc-programmer. Alt hvad brugeren behøver for at downlåne spil eller pc-programmer til sin egen computer er brugernummer og pinkode til biblioteket. Når brugeren har aktiveret spillet eller pc-programmet, er der fra den pc, hvorfra det er aktiveret,adgang til atbruge detetubegrænsetantal gange pådetsamme lån i 7 døgn. Forbrugsstyringssystemet i Spilogmedier gør biblioteket i stand til at holde styr på økonomien og lånernes forbrugsmønster. Biblioteket fastsætter selv det månedlige budget,der mådownlånes for samtantal downlån pr. bruger. Forbrugetkan følges løbende i forbrugsstyringssystemet. Tilslutning til Spilogmedier inkl. forbrugsstyring er gratis, men forudsætter indgåelse af en tilslutningsaftale mellem biblioteket og DBC. 40 biblioteker har allerede tilsluttet sig Spilogmedier.dk. Kontakt og indgå en tilslutningsaftale. Læs mere om indhold, priser og forbrugsstyringen på > Produkter > spilogmedier.dk spilogmedier.dk - vi formidler viden DBC as Tempovej Ballerup Tlf.: Mail:\n14 14 bibliotekspressen Større mobilitet\n15 Der er for få bibliotekarer, der tager springet fra en sektor til en anden, og alt for mange arbejdsgivere vil helst ansætte medarbejdere fra deres egen sektor. Men branchen ville få stor gavn af større mobilitet, vurderer Bibliotekarforbundets formand. tekst: ANETTE LERCHE foto: JAKOB BOSERUP Kompetencer som formidling, organisering og vidensindsamling er nogle, alle bibliotekarer besidder. Nogle bibliotekarer bruger deres faglighed på biblioteker, andre i videncentre eller styrelser og andre igen i medicinalvirksomheder, patentbureauer og meget andet. Umiddelbart er en uddannelse fra Det Informationsvidenskabelige Akademi adgangsbillettentil en bredvifte af jobibåde det offentlige og private. Men virkeligheden er, at mobiliteten blandt bibliotekarer ikke er særlig stor, nårdet handler om at skifte job fraensektortil en anden. Menskyldes den manglende iver til at skifte job, at bibliotekarerne ikke har lyst til at skifte sektor, når de først harfundet sig til retteinden foret område? Eller er arbejdsgiverne i de forskelligesektorerikkesærlig glade foratansætte nye medarbejdere, der kommer fra en helt anden sektor? Lige meget hvilken forklaring der er den rigtige, så er der ingen tvivl om, at alle ville få stor gavn af, at bibliotekarerne oftere skiftede job mellem de forskellige sektorer. Det vurderer de bibliotekarer, som Bibliotekspressen har talt med om deres jobskifteerfaringer. Også Bibliotekarforbundets formand Pernille Drost og karriererådgiver i Bibliotekarforbundet Ann Oliveira-Borg ser mange fordele ved, at bibliotekarer tager springet fra en sektor til en anden. et jobskifte handler ikke om utilfredshed -Jeg vilmeget gerneskubbepåenstørre udveksling mellem sektorerne, konstaterer Pernille Drost. -Jeg synes, at det er vigtigt, at manfår en forståelse for, at man har en uddannelse, der har givet nogle værktøjer, der er brugbare i mange forskellige sektorer. Pernille Drost har selv i sit arbejdsliv, inden hun indtog formandskontoret i Bibliotekarforbundet, arbejdet på Center for Etik og Ret, og her fik hun som nyuddannet meget ud af at arbejdesammenmed så forskellige faggrupper som biologer og teologer. - Som nyuddannet kan man jo godt være i tvivl om, hvad det egentlig er, man kan. Men i samarbejdet med andre faggrupper, blev jeg megetskarpere på,hvad der ligevar mine vil gavne alle bibliotekspressen\n16 kompetencer, husker Pernille Drost. Hununderstreger, at det er vigtigt, at mankommervæk fraenopfattelseaf, at man skifter job, fordi der er noget galt meddet sted, hvor man arbejder. - Der opstår let en opfattelse af, at man skifter job, enten fordi man ikke trives på arbejdspladsen, eller fordi man har lederambitioner. I stedet synes jeg, at man skal blive bedre til at tænke; det her er et spændende job. Det prøver jeg at søge. Man kan jo altid gå tilbage, det er jo ikke endegyldigt at skifte job. Pernille Drost har fuld forståelse for, at det kan være svært at få integreret videndeling bare i det daglige, så at dele viden på tværs af sektorer er en tung opgave at løfte. Men hun konstaterer, at der helt sikkert vil være fordele, hvis man gjorde det i højere grad end i dag. For eksempel har forskningsbibliotekerne samarbejdet om»stop plagiat.nu«, og dette kunne folkebibliotekerne have draget fordel af. Dit Cv låser dig hurtigt En af forklaringerne på den manglende mobilitet mellem sektorerne kan findes i de dårlige tider i 1980 erne og starten af 1990 erne. Her var der ingen jobs at søge, og dermed blev folk i deres faste stillinger. Nu kradser krisen igen, men er man ung, er det vigtigt at flytte sig. - Det gælder om at få nye kompetencer i forhold til de opgaver, man skal løse, siger Pernille Drost. Spørger man karriererådgiver i Bibliotekarforbundet Ann Oliveira-Borg, så vurder hun, at det iden grad er vigtigt at være åben over for at skifte sektor. Hun oplever, at især bibliotekar db erne hurtigt bliver låst på jobmarkedet. Det samme gælder sådan set også de bibliotekarer, der blev uddannet som enten sektion 1 eller sektion 2 bibliotekarer i sin tid altså enten folkeeller forskningsbibliotekar. - Hvis man har været i det samme job i tyve år,så vil man blive opfattet som om,at man er groet fast, siger Ann Oliveira-Borg Hun oplever,at de der har lettest ved at skifte job og sektor er cand.scient.bibl erne. Men samtidig konstaterer hun, at det kan være svært for en kandidat,der har haft job i det private erhvervsliv at komme tilbage til et folkebibliotek. - Vi ser en tendens til at mange biblioteksledere ser det at være folkebibliotekar 16 bibliotekspressen\n17 som et håndværk, og de foretrækker klart de ansøgere, der har folkebibliotekserfaring. Kan man ikke skrive det på sit CV, så er sandsynligheden for at man bliver kaldt til samtale desværre mindre, forklare Ann Olieveria-Borg og tilføjer, at det er ærgerligt, fordi der ikke er tvivl om, at medarbejdere med andre erfaringer ville give et frisk pust, ideer til nye arbejdsgange og et nyt syn på mange ting. Som karriererådgiver oplever hun at have bibliotekarer til karrieresamtale, der har lang erfaring fra det private erhvervsliv, men hvis hjerte i virkeligheden banker for folkebibliotekerne. En høj løn har holdt dem tilfredse med jobbet i det private, men de har en idealisme omkring deres fag, der gør, at de gerne vil være folkebibliotekarer. - Og så er det ærgerligt, at de ikke får lov, synes hun. En af de sektorer, hvor der ser ud til at være færrest, der skifter er fra forskningsbibliotekerne vurderer Ann Oliveira-Borg. - Man holder sig inden for sin egen verden og ved alt om et smalt emne. Det vil i nogen tilfælde blive opfattet som en snæver profil at have, og det gør bibliotekarer fra den sektor udsatte, hvis der kommer fyringer på deres arbejdsplads. Deres mulighed kan være, at de kan søge over i den private sektor, hvor der er behov for netop deres specialviden. Der er tydeligt skarpe faggrænser blandt bibliotekarerne. De har forskellige forestillinger om hinanden og synes til trods for, at de er uddannet fra samme sted, at de varetager helt forskellige opgaver. Den holdning kan godt undre Ann Oliveira-Borg, der sagtens kan se, at bibliotekarerne bringer de samme kompetencer i spil trods deres job i forskellige sektorer. - For to år siden ville jeg have sagt, at de bare skal skifte sektor, og så ville det have været let. I dag er det blevet sværere. Og især har det nu betydning, hvornår man vælger at gøre det i sit arbejdsliv. Mange arbejdsgivere har den holdning, at det er svært at lære en gammel hund nye tricks, siger Ann Oliveira-Borg. Heldigvis viser virkeligheden, at det stadig er muligt at skifte job mellem de forskellige sektorer. Bibliotekspressen bringer på de følgende sider en række interviews med bibliotekarer, der med succes har skiftet mellem sektorer. Deres historier viser, at det er muligt at skifte også et stykke hen i karrieren, men det kræver en fleksibilitet og omstillingsparathed, der gør, at man evner at falde til i en verden, der måske er meget forskellig fra den, man forlod. n bibliotekspressen\n18 Folkebiblioteket er min rette hylde 18 bibliotekspressen\n19 Hvis der var noget, Emilie Wieth-Knudsen helt sikkert ikke skulle, så var det at ende på et folkebibliotek. Men efter en rundtur med job i både staten og det private, så er folkebibliotekets brogede tekst: ANETTE LERCHE foto: JAKOB BOSERUP brugergruppe det, som giver hende arbejdsglæde. - Folkebiblioteket er et bevidst valg. Jeg kan rigtig godt lide den klassiske tanke om, at folkebibliotekerne skal kunne favne alle, og at der skal være noget for alle. Her er brug for meget forskellige niveauer af hjælp, og det tiltaler mig. Ordene er Emilie Wieth-Knudsens. Hun har siden juni måned i år været ansat som musik- og kunstbibliotekar på Stadsbiblioteket i Lyngby. Inden sin ansættelse var hun en af fire cand.scient.bibl er som i et særligt traineeforløb blev ansat et år hos henholdsvis DBC, Det Humanistiske Fakultetsbibliotek, Hovedbiblioteket i København og CBS Biblioteket. Ordningen opstod som et samarbejde mellem Bibliotekarforbundet og de pågældende arbejdspladser. Og det var på denne rundtur i sektorerne, at Emilie Wieth-Knudsen konstaterede, at det var jobbet som bibliotekar på et folkebibliotek, der gav hende mest arbejdsglæde. - Jeg fik lov til rigtig meget på hovedbiblioteket i København. Jeg var med til at nyindrette indgangspartiet, jeg var med i et stort formidlingsprojekt, og så arbejdede jeg i afdelingen for kunst og musik, som er mine to store interesser. emilie Wieth-Knudsen Alder: 30 år Uddannet cand.scient.bil i Jobforløb fra : DBC i en 15 timers studenterstilling Det Humanistiske Fakultetsbibliotek Københavns Hovedbibliotek CBS Bibliotek to forskellige biblioteker Emilie Wieth-Knudsen har også stiftet bekendtskab med forskningsbibliotekernes verden. - Der er et meget højt niveau af faglig service, og alle brugerne er på et meget højt niveau. Men jeg oplevede ikke hverdagen som særlig varieret, hvor folkebibliotekerne byder på meget mere forskelligt som foredrag, skuespil og koncerter. Der er plads til, at man eksperimenterer, og det, man gør på et folkebibliotek, er meget fysisk til stede i rummet, forklarer Emilie Wieth-Knudsen Forskningsbibliotekerne kunne godt lære noget af folkebibliotekerne, når det handler om at formidle de fysiske samlinger. Også når det gælder organiseringen er der store forskelle mellem forsknings- og folkebibliotekerne. Forskningsbibliotekerne er opbygget omkring specialister, hvor man blandt andet har fagreferenter fra andre fag. Alle har hver deres opgave, og holder måske lidt på egen viden. På folkebibliotekerne deler man i højere grad viden og har nemmere ved at gå ind på andres banehalvdel. En af de mest synlige forskelle, som Emilie Wieth-Knudsen iagttog mellem forsknings og folkebiblioteket var brugerkontakten. På forskningsbibliotekerne skelner man meget mellem hvilken type brugere, man har, og mens de vil gøre alt for deres forskere, så forlanger de meget mere, at deres studerende retter ind og lærer at søge selv. - Der er nok lidt berøringsangst over for forskerne, fordi man ikke vil støde dem fra sig. Og her kunne man måske godt kræve, at de selv indtastede noget data til forskningsregistreringen i stedet for at give bibliotekaren et håndskreven stykke papir, mener Emilie Wieth-Knudsen. På folkebibliotekerne har man en meget serviceorienteret tilgang til alle brugere. Her er det faglige niveau, som folk skal have hjælp til som regel ikke så højt, men så skal man som bibliotekar til gengæld bruge andre kompetencer for at løse opgaverne - Man har i højere grad brug for sine menneskekundskaber, fordi jobbet handler om at betjene folk. lær af hinanden - Et arbejdsliv er langt, så det er selvfølgelig ikke til at sige, hvor jeg er om nogle år. Inden jeg fik øjnene op for, at jeg ville på et folkebibliotek, så tænkte jeg, at jeg ville arbejde som en researcher på et højt niveau, eller måske være en organisationskonsulent, men hvor jeg er nu, og hvor folkebibliotekerne er lige nu, synes jeg, at det er en kæmpe udfordring at arbejde på et folkebibliotek, siger Emilie Wieth- Knudsen. Til trods for de kulturelle og faglige forskelle, som hun har oplevet mellem de statslige og de kommunale biblioteker, så ser hun også lighedstegn. - Alle de steder jeg har arbejdet, har man enten bygget om eller flyttet rundt. Vi prøver hele tiden at opfinde den dybe tallerken, og her kunne vi måske godt lære af hinanden. Og netop at have arbejdet forskellige steder har givet Emilie Wieth-Knudsen en god ballast og en masse gode erfaringer. - Jeg kunne godt anbefale folk at gøre noget lignende. Lav din egen ordning, hvor du tager nogle vikariater for at få lov til at snuse til de mange muligheder. For turen rundt i sektoren har vist Emilie Wieth-Knudsen, at hendes jobskifte ikke er hverdagskost. - Min fornemmelse er, at de fleste af mine kolleger, hvor jeg er nu, har været det samme sted eller i hvert fald på et folkebibliotek, det meste af deres karriere. n om trainee-ordningen Bibliotekarforbundet oprettede i 2006 et traineeprogram for at fremme mobiliteten på arbejdsmarkedet. Fire stud.scient.bibl. er, blev ansat som trainees på henholdsvis Københavns Kommunes Biblioteker, Det Kongelige Bibliotek, Dansk BiblioteksCenter og CBS Bibliotek. bibliotekspressen\n20 Den selvstændige med vikariat i staten Hanne Biehl Laursen startede på et folkebibliotek. Hun servicerer lige nu politikerne på Christiansborg og har som selvstændig bibliotekar tekst: ANETTE LERCHE foto: JAKOB BOSERUP haft opgaver for private virksomheder. - Vi har som bibliotekarer nogle kerneydelser, der kan bruges mange steder. Hanne Biehl Laursen har sin egen virksomhed og har gjort et arbejdsliv ud af sin fleksibilitet og evne til at fungere i nye sammenhænge. Hendes CV er en lang liste over erfaringer, der begynder på et folkebibliotek, men som har ført hende vidt omkring, og som lige nu placerer hende i et vikariat på Folketingets Bibliotek, samtidig med at hun har sin egen virksomhed. For hende er det tydeligt, at bibliotekarer kan lide at gøre en forskel, og at de gerne vil bruges. -Vihar et servicegen, og vi vilgerne gøre noget for de faggrupper, vi arbejder sammen med. Bibliotekarernes store kompetence er, at de kan komme ind i alt fra en stor virksomhed til mekanikerværkstedet nede om hjørnet og se virksomhedens strukturer og begrebsverden. Noget andet, som bibliotekarer tager med sig sammen med deres eksamensbevis er evnen til at formidle. - Formidling handler om modtageren og modtagerens behov. Vi kan bearbejde en information og linke mellem afsender og modtager, siger Hanne Biehl Laursen. - Det er kompetencer, som man kan bruges alle steder, mener hun. tryghed eller det ukendte? Hanne Biehl Laursen er vant til at stilleskarpt på sine egne kompetencer. Det har givet hende mange opgaver i det private erhvervsliv, hvor hun for eksempel hjælper virksomheder med at få organiseret viden og opbygget databaser og systemer. Hanne Biehl Laursen kan se fordele og ulemper ved at arbejde i alle tre sektorer. Når det gælder folkebibliotekerne fremhæver hun den plads, de har i samfundet. At alle kommuner har et bibliotek, og at de er gratis. - Og når man kommer her som nyansat, så har man et klart billede af hierarkiet og organisationen. Alle ved, hvad det handler om, og man kan forholde sig til opgaverne og projekterne. I det private er faren som bibliotekar, at man kommer i en afdeling, hvor de andre faggrupper måske slet ikke forstår,hvad det er, man kan. - Her skal man differentiere sig og kæmpe for sin berettigelse. Men fordelen er, at man er meget frit stillet i forhold til at tilrettelægge sit arbejde, og at man ofte selv kan bestemme, hvordan en given opgave skal løses, siger Hanne Biehl Laursen. I staten hvor Hanne Biehl Laursen er ansat lige nu i et vikariat fremhæver hun tiden til den høje faglighed. - Det er en luksus at være i staten, hvor man kan fordybe sig, men man skal som bibliotekar nok kæmpe for, at opgaverne ikke bliver overtaget af andre AC grupper. Netop fagligheden og kollegial sparring er også en af grundene til,at hun vælger at tage et vikariat, selvom hun har egen virksomhed. - Jeg får en pause fra at være meget opsøgende på nye opgaver, og så får jeg opdateret mig rent biblioteksfagligt. når man skifter stiller man skarpt For Hanne Biehl Laursen er der intet farligt Hanne biehl laursen Alder: 52 år Uddannet bibliotekar i 1982 Jobforløb: Første job var på Ringsted Bibliotek i 11 år, herefter en række af ansættelser på så forskellige arbejdspladser som 3F, Køge Bibliotek, Haldor Topsøe og Google. Stiftede i 2009 virksomheden Freelance bibliotekar med hjemmesiden BookBibliotekaren.dk Se mere på Hanne Biehl Laursens profil på linkedin. eller usædvanligt i at tage store spring, når det gælder arbejdslivet. - Jeg tager gerne en chance og tænker, hvad er det værste, der kan ske, ved det, jeg gør. Hanne Biehl Laursen beskriver sig selv som et menneske med en god portion nysgerrighed, og det er vigtigt, når man skifter job. - For hver gang du tager et nyt arbejde, så skal du oparbejde de privilegier,du havde før. Du skal bevise dit værd, og du skal være god til at stikke en finger i jorden og fornemme det sted, du er. Det giver dig også muligheden for at iscenesætte dig selv på en ny måde,og du får skærpet dit syn på dine kompetencer, forklarer hun. Netop evnen til at tilpasse sig er vigtigt. På et folkebibliotek kan man sprælle mere måske er det endda et must, hvis man er børnebibliotekar. 20 bibliotekspressen


1.250 elever satte ny rekord for Landsfinale i Skoleskak i Magion\nByrådet i Billund besluttede den 6. marts 2018, at spørgetiden i Byrådssalen fremover erstattes med en træffetid hos Borgmester og udvalgsformænd en gang i måneden. Næste mulighed er torsdag den 24. maj klokken 16.00 til 17.00\nBillund Kommune klar med +65 buskort med fri buskørsel i kommunen til 400 kroner årlig\nUdbud af Morsbølvej 67, 7200 Grindsted\nBillund Kommune udbyder nu byggegrunden Morsbølvej 67, 7200 Grindsted til salg. Frist for at byde på grunden er tirsdag den 22. maj 2018 kl. 12.00.\nAfskedsreception Erhardt Fisker\nTorsdag den 26. april fra klokken 15.30 til 17.30 er der afskedsreception for frivilligkoordinator Erhardt Fisker, der går på pension\nBillund Byråd har vedtaget at fremlægge lokalplan nr. 306 for forlystelse ved Nordmarksvej 9, Billund i offentlig høring til om med den 8. maj 2018. Lokalplanen er ledsaget af en miljøscreening.


Bedste Forstnerbor online → Klik her for at se udvalget\nTemmelig mange internet webshops tildeler i vore dage diverse billige fragtmetoder til forstnerbor. Det mest populære er nu om dage udleveringssteder, hvor du selv afhenter de købte produkter når der er mulighed for det. Leveringsformen er jo temmelig ligetil, samt tit ligeledes den billigste leveringsmulighed.\nDu kan lige så vel tænke over at vælge at få sendt til dit hus eller til din arbejdsplads. Fragtformen bliver desværre en anelse mindre billig, men endvidere ekstremt ligetil ift. forstnerbor online. Den prisbilligste fragtløsning er dog selv at hente produkterne, som jo forudsætter at du opholder dig i nærheden af online shoppens byggecenter, fx Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus eller Jem og Fix.\nLeveringstiden på forstnerbor kan vise sig at være særdeles bestemmende hvis vi mangler din ordre nu og her, og derfor er det selvfølgelig meningsfuldt at vi kontrollerer den estimerede leveringstid på forstnerbor. En masse byggeforretninger – eksempelvis Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg og Jem og Fix – udlover billig 1 hverdags levering på de fleste af deres varer online, men som imidlertid påkræver at ordren aflægges før et nøjagtigt klokkeslæt, så de har mulighed for at nå at få produkterne klargjort før medarbejderne drager hjemad.\nNogle få forretninger på nettet byder på levering uden beregning på forstnerbor online, men undertiden under forudsætning af at du shopper for en fastsat sum. I øvrigt bør du udvælge den billigste fragtløsning, som ofte vil blive at få fragtmanden til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nMange webshops frembyder click-and-collect hvor man køber billig forstnerbor på nettet og afhenter i byggemarkedet. For eksempel Jem og Fix, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Bygma og Silvan. Byggekæderne giver bl.a. klik-og-hent på forstnerbor i disse byer:\nVejle, Hobro, Helsingør, Herlev, Frederikshavn, Greve, Hillerød, Slagelse, Tilst, Vordingborg, Aabenraa, Randers, Lystrup, Ballerup, Haslev, Sønderborg, Gentofte, Holstebro, Nørresundby, Viborg, Thisted, Ishøj, Gladsaxe, Frederikssund, Valby, Silkeborg, Køge, Middelfart, Struer, Skanderborg, Virum, Kokkedal, Risskov, Brønshøj, Rødovre, Værløse, Roskilde, Nykøbing Falster, Charlottenlund, Odense, Aalborg, Vanløse, Ringsted, Brabrand, Kalundborg, Lillerød, Skive, Rudersdal, Esbjerg, Rønne, Hørsholm, Haderslev, Ikast, Hedensted, Svendborg, Grenaa, Herning, Næstved, Hvidovre, Farum, Aarhus, Varde, Hedehusene, Nakskov, Jyllinge, Odder, Stenløse, Fredericia, København, Tårnby, Højbjerg, Dragør, Ølstykke, Birkerød, Nærum, Horsens, Taastrup, Brønderslev, Allerød, Glostrup, Vallensbæk, Nyborg, Frederiksværk, Hjørring, Korsør, Åbyhøj, Solrød Strand, Holbæk, Brøndby, Albertslund, Søborg, Kolding, Lyngby, og Frederiksberg, .\nKlik-og-hent af forstnerbor er en mulighed i de fleste områder af landet: Sjælland (Bornholm, Sydsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland, Østsjælland, Vestsjælland, Nordsjælland, Lolland, Falster, Amager), Jylland (Midtjylland, Østjylland, Sydjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Nordjylland) og Fyn (Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Vestfyn).\nSes der på søgedata står det klart, at internetbrugere tit kigger efter eksempelvis køb forstnerbor og billig forstnerbor. Vi ser desuden typisk folk lede efter fx forstnerbor tilbud, forstnerbor online og forstnerbor priser, foruden de udbredte byggemarkeder som Silvan, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, 10-4, Bauhaus, Bygma, Stark og Davidsen.\nDet er jo yderst smertefrit for alle og enhver at finde frem til tilbud på billige forstnerbor online på tværs af butikker på nettet, og herved har utallige e-firmaer set sig tvunget til at formindske prisen på forstnerbor drastisk, og ovenikøbet præstere levering uden betaling.\nDog kan det til hver en tid vise sig profitabelt at besigtige diverse outlets på nettet efter rabatter og tilbud på forstnerbor online inden du færdiggør din shopping, sådan at man er på den sikre side med at skaffe sig den mindst kostelige pris. Kig ikke blot hos de udbredte byggecentre som Davidsen, Jem og Fix, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, Stark, Bauhaus og 10-4.\nDu bør bare være så påpasselig, at såfremt en online forretning udlover billige forstnerbor online til en tilbudspris der anses for enormt letkøbt, så kunne det ofte være et kendetegn på en uærlig internet butik. Køb med kort er imidlertid indbefattet af en bestemmelse, hvilket beskytter køber imod uærlige online webshops.\nVi går generelt ind for kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du bruge en afdragsordning som for eksempel ViaBill, ifald du ser en fordel i at afbetale regningen på forstnerbor over flere uger. Det tilbydes typisk ved nichefokuserede netbutikker, men ikke de udbredte byggekæder som eksempelvis 10-4, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Silvan, XL-Byg, Bygma og Bauhaus.\nNår vi kigger i søgedata bliver det markant, at online shoppere tit søger for eksempel billig forstnerbor og forstnerbor tilbud. Man ser derudover typisk netshoppere efterspørge bl.a. forstnerbor priser, køb forstnerbor samt forstnerbor online.\nTrustpilot byder på ganske sikre genveje til at studere diverse aktuelle køberes opfattelser og på grund af dette tilrådes det, at du kigger nærmere på netshoppens bedømmelser inden du placerer din ordre på billige forstnerbor online.\nFacebook byder på tilsvarende nogenlunde hensigtsmæssige muligheder for at få et kig ind i internet webshoppens kundefokus. Derudover er der nogle netshops hvor kunder kan skrive en omtale af virksomhedens service, hvilket ligeledes må drages fordel af til afvejning af kundetilfredsheden.\nInden folk bestiller billige forstnerbor online på en e-forhandler kan de i reglen gennemse e-shoppens forretningsvilkår, men det er i mange tilfælde ikke særlig morsomt, i særdeleshed med de gængse byggekæder som XL-Byg, 10-4, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus, Stark og Davidsen.\nEn anden valgmulighed kan være at kigge om e-firmaet er støttet af e-mærket, da det almindeligvis er en tilkendegivelse af at e-firmaet lever op til de opstillede regler, samt at e-firmaet løbende ses til af jurister som forstår vilkårene.\nDerudover giver det dig chance for at blive hjulpet, når du bliver udsat for besvær i forbindelse med din shopping med forstnerbor. Ligeledes foreslåes det at kunden er omhyggelig omkring de mest essentielle vilkår der kan influere på bestillingen af forstnerbor online, som fx hvilken returrettighed e-shoppen benytter.\nI relation til det er det ydermere vigtigt, at man stadig gemmer sin ordrekvittering, således man til enhver tid vil kunne dokumentere købet af forstnerbor, uanset om man har handlet ved Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Silvan, Stark eller Bygma.


Gravid uge 26: Åbner og lukker øjnene | mama.dk\nDu er i uge 26 (også kaldet 26. uge), når du er 25+0 - 25+6. Baby træner øjenmuskulaturen ved at åbne og lukke øjnene. Det ved man fra kikkertundersøgelser inde i livmoderen, hvor det er observeret, at baby tager hænderne op foran øjnene, når lyset rammer det\nHjernen udvikler sig hurtigt nu, og hjernebarken begynder at få de karakteristiske furer. Baby træner øjenmuskulaturen ved at åbne og lukke øjnene. Det ved man fra kikkertundersøgelser inde i livmoderen, hvor det er observeret, at baby tager hænderne op foran øjnene, når lyset rammer det. I slutningen af ugen måler barnet cirka 32 centimeter og vejer omkring 900 gram. Lårbensknoglen måler cirka 4,6 centimeter og maven omkring 22 centimeter.\nUnder en graviditet bliver bækkenets knogler og led ligesom resten af kroppen påvirket af hormonerne. Når livmoderen vokse, tynger den gradvist mere på bækkenet og kan give smerter. Også din begyndende ændrede kropsholdning kan begynde at spille ind. Sørg for at have fokus på dine arbejdsstillinger, og varier dem i løbet af dagen når du er gravid. Gå eventuelt en lille tur med jævne mellemrum for at bevæge kroppen og få gang i blodcirkulationen.\nFordele ved fødsel i vand: Det cirka 38 grader varme vand virker smertelindrende. Du er mobil, når du er i vandet grundet den oppebærende effekt og kan hurtigere ændre stilling, hvilket er gunstigt for dit barns nedtrængning i bækkenet. Måske medvirker det varme vand til øget blodcirkulation i dit mellemkød, som derved opnår øget elasticitet og mindsker risikoen for bristninger. Ofte kan du selv tage dit barn op af vandet og hilse på som den første.\nBaby altid fødes med mørkeblå øjne, og at det først er i løbet af det første leveår, at den blivende farve i regnbuehinden udvikles. Husk også at din baby mærker, hvordan du har det, da de hormoner som frigives i din krop afhængig af den tilstand du befinder dig i transporteres gennem moderkagen over til barnet. For eksempel adrenalin, hvis du bliver forskrækket eller endorfiner, når du er glad.


Kriminalforsorgen afsluttede i juni 2015 et økologiomlægningsprojekt der har hjulpet kantiner og køkkener op på 60+ % økologi. Derudover har både ledelse og medarbejdere gennemført økologikurser, hvilket har ført til stigende faglig stolthed bag gryderne.\nRegionshospitalet Randers leverer 100 % økologisk pålæg til fem hospitaler i Midtjylland\nSlagterne fra Regionshospitalet Randers producerer nu deres eget 100 % økologiske pålæg og leverer det ud til fem hospitaler i Midtjylland. Regionshospitalet har Det Økologiske Spisemærke i sølv.\nKom til fyraftensmøde hos Uddannelsescenter Holstebro og hør om Det Økologiske Spisemærke\nUddannelsescenter Holstebro og Økologisk Landsforening har indgået et samarbejde for at fremme økologi i Vestjylland - og arbejder for at få flere økologiske spisemærker til egnen. Torsdag d. 8. oktober afholdes et fyraftensmøde, hvor du kan høre mere hvordan I være med.\nRekordstort salg af økologi til storkøkkener\nDet samlede salg af økologiske fødevarer i de private og offentlige storkøkkener var på 1, 3 mia kr. i 2014, viser en ny opgørelse fra Danmarks Statistik . Det er en stigning på 33 % i forhold til 2013. De offentlige køkkener køber stadig flere økologiske fødevarer og står for 40 % af salget af økologiske fødevarer\nKom og mød Fødevarestyrelsen på Madens Skueplads\nTirsdag den 15. og onsdag den 16. september 2015 afholdes den store fødevaremesse Madens Skueplads for madprofessionelle. Det foregår på Dyrskuepladsen i Roskilde. Kom og mød Fødevarestyrelsen i Hal 8 hvor vi er repræsenteret både med en stand med Det Økologiske Spisemærke samt en stand om Nøglehullet på spisesteder.\nMere dansk mad ved øko-omlægning i storkøkkener\nErfaringer fra grossisterne viser, at der kommer mere dansk mad på tallerknerne, når offentlige køkkener lægger om til økologi. Dermed aflives myten om at øko-omlægning fører til øget import.\nPubliceret 31. august 2015\nØkologiske landmænd i hele landet åbner stalddørene op den 5.-6. september 2015 og byder på sjove oplevelser for børn og voksne.\nVær med i den nye saltkampagne "Får du for meget?"\nPubliceret 6. august 2015\nFødevarestyrelsen gennemfører i uge 43-44 forbrugerkampagnen ”Får du for meget?” med Nøglehullet for både detail, spisesteder, partnere og kommuner. I kan være med til at sætte fokus på salt, og vinde flotte præmier.\nBornholmsk øko-boost på blot et år\nPubliceret 15. juli 2015\nBornholms Regionskommune igangsatte i 2014 et økologisk omlægningsprojekt ‘Økoløft Bornholm’. Projektets mål var at de offentlige køkkener på Bornholm skulle servere mindst 60 % økologi. Det er lykkedes til fulde: På blot ét år er kommunen gået fra 5 % økologi til 60 % økologi i de offentligt køkkener\nKøkkenet på Horsens sygehus modtager bronze-mærket\nKøkkenet på sygehuset i Horsens bruger nu mere end 30 % økologiske råvarer i tilberedningen af hospitalsmaden. Derfor er køkkenet nu blevet godkendt til Det Økologiske Spisemærke i bronze.


Hollandsk gæst ved Skovsøen | DOF Fyn\nHollandsk gæst ved Skovsøen\nHvis man har lyst til at aflæse ringmærkede Hættemåger, kan man få sin lyst styret ved Skovsøen, hvor der er en ret stor sammenkomst af Hættemåger med hvid farvering om højre ben, teksten er med sort - rigtig mange med V som første bogstav, herefter to cifre og endelig R til sidst, f.eks. V82R, som man kan se til højre. Fra den serie har jeg aflæst mindst 30 i år - jeg tænker, at der en ringmærker, som er gået amok i en koloni og sat en masse ringe på. Det har på grund af travlhed på ringmærkningscentralen ikke været muligt at få oplyst, hvor disse måger er mærkede. Man ser også andre bogstavkombinationer.\nHættemågen 2K71 - nærstudie af metalringen viser, at den er ringmærket med en dansk ring, den blå ring fik mågen på 18. december i Norwich, Storbritanien. Foto: Søren Gjaldbæk.\nDen 17. marts standsede jeg som så mange gange før ved søen, helt oppe ved fortovet stod en gammel Hættemåge med blå ring og hvid skrift. Det har jeg ikke set før, men inden jeg fik fat i kameraet fløj den. Det fine ved stedet er, at man ikke behøver at have toastbrød med, der er masser af folk - typisk forældre med et barn - der smider brød ud til mågerne - det var også tilfældet her, så jeg stillede mig lidt på afstand af en pige, som powerfodrede. Desværre kom den ”blå måge” ikke tilbage, det var der hundrede andre, der gjorde, 5-10 af dem med hvid ring! Jeg traskede en tur i skoven, og da jeg kom tilbage, så stod Hættemågen med den blå ring foran - denne gang var kameraet parat - teksten var 2K71.\nHættemågen 2 - H, den fik ring på i Holland den 22. november 2016. Foto: Søren Gjaldbæk.\nLige ved siden af den stod der en med hvid ring, her var teksten kun 2 - H - en ny type, og da jeg indsendte den til ringmærkningscentralen kom der svar med det samme - den var ringmærket i Holland tæt ved Arnhem den 22. november 2016, hvor den var i sit 3. kalenderår eller ældre, så nu er den så i sit 9. kalenderår eller mere - en måge i sin bedste alder. Den er aflæst to gange tidligere ved Skovsøen: Den 20. marts 2019 af Bo Stephensen og den 22. marts 2020 af Jacob Sterup.\nOverskriften lyver en smule - om Hættemågen er hollandsk kan vi ikke vide - men den har med garanti været ved Arnhem for knap 4 år og 4 måneder siden og har tilbagelagt de 490 km fra Arnhem til Skovsøen. Det mest sandsynlige - i lys af mågens mønster med at dukke op ved Skovsøen midt i marts - er, at det er en ynglefugl, der raster på vej tilbage til sit yngleområde - om det er i Danmark, måske i Finland eller et tredje sted må vi overlade til spekulation.\nDe to måger "en suite", måske de udveksler rejseerfaringer - "2-H" har været i Holland og "2K71" i England. Foto: Søren Gjaldbæk.\nDen 19. marts fik jeg nyt om den ”blå måge”. Den var ringmærket med metalringen AA6083 af Jacob Sterup fra Ringmærkning Fyn den 17. marts 2018, altså præcis tre år før jeg løb ind i den. Den blå ring fik den på den 18. december 2020 i Wensum Park, Norwich i Storbritanien, ca. 500 km fra Skovsøen. Da den blev ringmærket første gang, var den mindst i sit 3. kalenderår, nu altså mindst i sit 6. kalenderår. Den raster sandsynligvis også på vej til sit os ukendte yngleområde, hvem ved - måske i Firtalsstranden.\nHvis man kigger efter, vil man opdage, at der ganske mange måger med farveringe, og de er ikke så svære at få aflæst. Skulle du falde over en farveringmærket måge eller anden fugl, så meld dit fund på fuglering.dk - når de er gennem travlheden får du svar.\nEn af de mange Hættemåger fra serien VxxR. Foto: Søren Gjaldbæk.\nMærknings- og genfundssted, afstand 490 km.\nMærkningsdata, som man får dem tilsendt.\nGenfundsdata, som man får dem tilsendt.\nSom nævnt er der flere ringserier - denne fugl aflæste jeg så vel 19. november 2019 som 24. november 2020. Foto: Søren Gjaldbæk.\nDe to mærkningssteder for "AA6083" (Skovsøen) og "2K71", Norwich, Storbritanien.\nEndnu en Hættemåge fra serien VxxR. Foto: Søren Gjaldbæk.


Indkaldelse til ordinær generalforsamling i SISU Basketball - SISU Basketball Klub\nHome / Generelt / Indkaldelse til ordinær generalforsamling i SISU Basketball\nGeneralforsamling finder sted torsdag den 10. juni 2021 kl. 20.00 i Gentofte hallen, hal A (coronapas skal vises ved indgangen og der vil blive taget højde for gældende coronarestriktioner omkring afstandskrav, antal mm.)\nGrundet coronarestriktioner er det nødvendigt med forhåndstilmelding for at kunne deltage i generalforsamlingen. Tilmelding sker på dette link.\nForslag, der ønskes behandlet skal være bestyrelsen i hænde senest 10 dage før afholdelse af generalforsamlingen, hvorefter regnskab, budget samt evt. ændringsforslag udsendes.\n2. Formandens beretning v. konstitueret formand Adam Buschard\n3. Kassereren fremlægger regnskab med revisionspåtegning til godkendelse og meddelelse af decharge\n5. Kassereren fremlægger budget for det nye regnskabsår til godkendelse, herunder fastlæggelse af kontingent\n– Valg af ny formand: Adam Buschard er på valg og stiller op til formandsposten\n– Cecilie Alsted er på valg og genopstiller til sekretærposten\n– Der kan vælges op til 4 nye medlemmer i bestyrelsen\n– Bestyrelsen indstiller, at den nuværende revisor Louis Frits Strøm fra Statsautoriseret revisionsselskab Baagøe Schou genvælges\n8. Valg af medlemmer til stående udvalg\n– Ingen på valg\nBestyrelsens nuværende sammensætning\nKonstitueret formand: Adam Buschard\nKasserer: Viktor Flyckt\nSekretær: Cecilie Alsted\nCecilie Reipurth Hoffmeyer\n/ BESTYRELSEN I SISU


QHP Stævnetrøje “Kyra” er en af mange varer her på shoppen og findes i den populære kategori Trøjer & T-shirt. Og hey – du får jo også lige hele 60 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af QHP Stævnetrøje “Kyra”. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin QHP Stævnetrøje “Kyra” hos onlineshoppen Horsepartner, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på QHP Stævnetrøje “Kyra”. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, er betingelserne lidt gunstigere, end hvis du handler i en fysisk butik. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har købt dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Derudover har du et meget større udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i de mange webshops der er på det danske marked. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så vælg det, der passer bedst til dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.


Track & trace og analyse\nKonverteringsrate og optimering\nAlt hvad du behøver for at drive din online forretning med succes\nFor hvert produkt og hver variant kan du definere den tilgængelige mængde, som automatisk opdateres efter køb.\nOpret produktkategorier og lad dine kunder filtrere ud fra, hvad de er interesseret i.\nAlle lande kan bruge Vetrina Live, og i indstillingerne kan du også vælge din valuta.\nUdskriv dine ordrer eller gem dem som PDF for nemt at behandle eller gemme dem.\nTilføj nedsatte priser til dine produkter og varianter for at øge dit salg i sæsonudsalgsperioder eller til særlige lejligheder.\nFremhæv op til 10 produkter efter eget valg i en smuk produktkarrusel på hjemmesiden.\nAlle butikker, også den gratis plan, kan tilføje størrelser og farver til hvert produkt. For tilpassede variationer, se de avancerede produktvariationer.\nLink dit eget domæne gratis, og lad dine kunder nemt gå til din hjemmeside.\nUpload op til 25 billeder af din butik, dit team eller hvad som helst, der inspirerer dit arbejde, og vis dem til dine kunder.\nSpor dine butikspræstationer, såsom antallet af besøgende, ordrer og indkomst, takket være dashboardet.\nForbedre din e-handel, opbyg loyalitet og øg dit salg.\nUanset hvad din virksomhed er, kan du tilføje tilpassede variationer til dine produkter i stedet for kun at have størrelse og farver. Du kan tilføje variationer, for eksempel baseret på vægt eller dimensioner med forskellig tilgængelighed og pris.\nUpload Produkt videoer\nIkke kun billeder, men du kan også tilføje en produktvideo til hvert produkt for at vise dine kunder alle aspekterne, og hvordan det fungerer.\nOpret bundter af produkter og tilbud dem til dine kunder til særlige priser. Du kan vælge mellem alle dine produkter for at lave for eksempel startsæt eller julepakker.\nBrug Facebook-chatten til din netbutik for at komme i direkte kontakt med dine kunder eller opsæt automatiske beskeder til dem, der besøger din butik.\nSynkroniser din dyrlægebutik med Facebook og opret et Facebook-katalog der kan bruges til at tagge dine produkter i opslag både på Facebook og Instagram og til at lancere dynamiske Facebook annoncer, også i retargeting.\nSkift udseendet af din butik med et enkelt klik uden at have teknisk viden. Vælg det butikstema, der bedst repræsenterer din virksomhed, og brug det gratis til din e-handel.\nNå ud til dine kunder direkte ved at kontakte dem via Whatsapp og lad dem gøre det samme direkte fra din butik.\nFå besked via e-mail, når et eller flere produkter er under 5 tilgængelige enheder.\nIntegrer Vetrina Live nemt med tredjepartsapps\nWebhooks giver dig mulighed for at forbinde vetrinalive med tredjepartsapps og få meddelelser eller automatisering. I din dyrlægebutik kan du lave flere slags webhooks, der passer bedst til dine behov.\nBrug Zapier til at automatisere din dyrlægebutik. Zapier kan bruges på flere måder, for eksempel til at forbinde tredjeparts forsendelsesapps eller til at få specifikke notifikationer. Det er op til dig at finde den bedste måde at bruge det på.\nSpor dine kunder og forbedre og analyser, hvad du kan gøre for at forbedre deres oplevelse\nTilføj din Facebook Pixel for at begynde at spore dine besøgende og for at definere begivenheder, der kan bruges til at optimere og booste konverteringer i dine Facebook-kampagner.\nTilføj nemt dit Google Analytics-konto-id for at spore dine besøgende og bedre forstå deres adfærd.\nRelaterede produkter efter kategori\nVælg den betalingsmetode du foretrækker at få betalt af dine kunder\nRazorpay er en af de mest brugte betalingsgateways i Indien. Du kan forbinde din konto for at acceptere betalinger via Razorpay af alle dine indiske kunder.\nNår du aktiverer betalingsmetoden via bankoverførsel, vil dine kunder modtage dine bankkontooplysninger, efter at ordren er blevet afgivet.\nNår du aktiverer betalingsmetoden via bankoverførsel, vil du kunne modtage dine bankkontooplysninger, efter at ordren er blevet afgivet.\nBrug din PayPal Business-konto, og lad dine kunder betale med PayPal.\nTilslut din Stripe-konto eller opret en ny for nemt at acceptere online betalinger via debet- eller kreditkort.


Battle of the ages – bøger min mor og jeg begge læser – Blog og bøger\nBattle of the ages – bøger min mor og jeg begge læser\nFørst og fremmest er det udelukkende et indlæg om krimier. Jeg ved ikke, hvad det er der sker, men man ved bare, ens forældre har nået pensionistniveauet, når de begynder at høre opera og kun læse krimier. Også selvom de er i slut50’erne. Jeg læser også selv krimier, men de udgør nok 20% af de bogtyper, jeg læser. Pensionsmodne forældre udbryder jo i spontan brand, hvis de så meget som kommer til at røre en bog, der ikke er en krimi.\nSom følge deraf har min mor og jeg nogle forfattere, vi begge er ret glade for. Og i nogle af tilfældene er det en konkurrence om, hvem der får læst bøgerne først. Det er mig en glæde at meddele, at jeg vinder i nogle af tilfældene, fordi jeg køber dem på Amazon på engelsk, så snart de udkommer. Den engelske udgave er så meget bedre. Desværre vinder min mor nogle af de andre. De svenske for eksempel, fordi jeg fatter nada svensk, og hun ligger jo nærmest i kø foran den digitale boghandel for at få dem, så snart de udkommer. Selvfølgelig kun for at vinde over mig.\nJeg har fundet 5 krimier, vi battler om at få læst først. Fælles for alle krimierne er, at de er så gode og velskrevne, at vi helt automatisk læser alle bøger, forfatterne skriver. Vi har begge læst alle bøger af forfatterne (med det navn, ikke nødvendigvis andre pseudonymer) og er helt vilde med dem. Desværre ligger min mor på førstepladsen, men man må jo også lige tænke på, der er en skjult verdensagenda blandt pensionisterne om at få læst alle krimier i verden hurtigst muligt. Sikkert så de kan få tid til opera og Barnaby…\nKarin Slaughter – Will Trent-serien: Den læser jeg før min mor, fordi den udkommer på engelsk. Jeg har Karin Slaughter på watchlist og så snart der udkommer en ny, forudbestiller jeg den. Jeg har den nyeste liggende på min Kindle, min mor ved slet ikke den er udkommet MUHAHAHAHA\nLars Kepler- Joona Linna-serien: Her fører min mor bortset fra en gang, hvor jeg ved et tilfælde fik fat i bogen før min mor. Jeg kan ikke huske hvorfra, men betragter det som et mirakel. Ve dig, som kommer i vejen for en pensionist på jagt efter en krimi\nEriksson & Sundquist – Kihlberg Zetterlund: Her fører min mor også, fordi den hører under nordiske krimier, jeg ikke kan læse først på orioginalsproget. Det er lige før, det der det værd at blive flydende i svensk, så jeg kan komme på førstepladsen i denne episke konkurrence om at få læst krimier først\nMichael Katz Krefelds Ravn-serie: Også en sejr til pensionisten. Hun har garanteret lavet en pensionistaftale med forlaget bare for at slå mig\nRobert Galbraiths Cormorran Strike-serie: Her fører jeg STORT!! Endelig!! Det er også den serie, vi allerallerbedst kan lide og derfor er det endnu større, at jeg fører. Jeg klapper lige mig selv på skulderen i stolthed. Desværre fører min mor i at se serien\nLæser du nogle af de samme bøger som din mor? (IKKE DIG MOR)\nHav en fantastisk mandag – fedt at jeg slipper for at vande have\nMine 5 bedste kogebøger


Udendørslampe i sortlakeret rustfrit stål med sensor - solcellelampe fra Hortus - Belysning - udendørs - HAVEHOBBY.DK\nUdendørslampe i sortlakeret rustfrit stål med sensor - solcellelampe fra Hortus\nUdendørs belysning - solcellelampe i sortlakeret rustfrit stål med sensor - udendørslampe fra Hortus\nFå flot og praktisk udendørs belysning med denne vægmonteret solcellelampe i sortlakeret rustfrit stål med sensor fra Hortus - udendørslampe til aftenen. Udendørs belysningen oplader batterierne om dagen med det sollys der rammer solcellelampen. Den opladede solcellelampe tænder automatisk udendørslampen om aftenen, når noget eller nogen passerer sensoren. Solcellelampen er velegnet mange steder på en ejendom f.eks. i nærheden af engangspartiet eller carporten. Når udendørslampen registrerer en varmekilde, som f.eks. en person eller en bil, så tænder lyset automatisk og oplyser det valgte område. Udendørs belysningen er også praktisk ved en gangsti, garage eller som hyggelys på terrassen - alle steder hvor du ønsker udendørs belysning om aftenen. Udendørslampen forbliver tændt mens en varmekilde er i sensorens dækningsområde og når dækningsområdet forlades, så vil lyset være tændt i 45 sekunder, hvorefter udendørslampen slukkes automatisk. Udendørslampen og solcellepanelet er vandtæt og påvirkes ikke af sne, regn eller temperatur.