Afdækning af uddannelsesbehov inden for energi- og miljøteknologi - PDF\nAfdækning af uddannelsesbehov inden for energi- og miljøteknologi\nDownload "Afdækning af uddannelsesbehov inden for energi- og miljøteknologi"\n1 Afdækning af uddannelsesbehov inden for energi- og miljøteknologi Hovedrapport 1\n2 Indholdsfortegnelse Indledning 3 Metode Udvikling af model for analyse af teknologiudvikling Træk ved moderne teknologi og teknologiudvikling Moderne teknologi som sociale konstruktioner Forudsigelse af moderne teknologiudvikling Analysemodel til vurdering af teknologiudvikling Miljøteknologi og miljøteknologiske virksomheder Defn. af miljøteknologi og miljøteknologisk virksomhed Den miljøteknologiske værdikæde Kategorier for miljøteknologier og klyngedannelse Klimaforandringer med underkategorier Luftforurening med underkategorier Vand med underkategorier Råvare- og materialeforbrug med underkategorier Affald med underkategorier Kemikalier og industriel bioteknologi med underkategorier IUs uddannelser i relation til miljøkategorierne Sammensætning af virksomhedspopulationen Virksomhedsklyngen klimaforandringer Virksomhedsklyngen luftforurening Virksomhedsklyngen vand Virksomhedsklyngen råvare- og materialeforbrug.. 30 Virksomhedsanalysen rapportens 2. del Virksomhedsklyngen klimaforandringer Energisystemernes samspil Brændselsceller Stirlingmotorer Biogasanlæg Solvarme Solenergi Bølgeenergi Virksomhedsklyngen luftforurening Røgrensning Erstatning af skadelige stoffer for atmosfæren Virksomhedsklyngen vand Virksomhedsklyngen råvare- og materialeforbrug Opsamling anbefalinger og konklusioner Teknologi og miljøteknologi Karakteristiske træk ved virksomhederne Uddannelsesmæssige konklusioner. 61 Anvendt litteratur.. 63\n3 Denne rapport er skrevet af: Svend Jensen ERA- Erhvervspædagogisk Rådgivning & Analyse, juni Indledning Denne rapport dokumenterer en analyse vedrørende afdækning af uddannelsesbehov inden for energi- og miljøteknologi med følgende formålsbeskrivelse: Formålet med projektet er at sikre, at der eksisterer de AMU og EUD uddannelser, som de energi- og miljøteknologiske virksomheder har brug for nu og i fremtiden - og dermed være med til at skabe de bedst mulige vækstbetingelser for disse virksomheder i Danmark. Industriens Uddannelser har allerede en lang række uddannelser, der er relevante for virksomhederne inden for det energi- og miljøteknologiske område. Derudover har energi- og miljømæssige problemstillinger indgået i uddannelsesudviklingen i en længere årrække. Disse forhold er der taget højde for i nedenstående uddybende målsætninger for projektet. 1. Det ønskes afdækket, hvordan, og i vor høj grad, de energi- og miljøteknologiske virksomheder benytter Industriens Uddannelser inden for specifikke energi- og miljøteknologiske områder, og om der her er udækkede uddannelsesbehov, samt hvordan disse behov bedst dækkes inden for henholdsvis AMU- og EUD-systemet. 2. Analysen skal således give anbefalinger til udvikling af nye uddannelser. Det kan være selvstændige EUD-uddannelser eller særlige fag, specialer eller overbygninger inden for EUD. Ligesom det kan være udvikling af nye AMU-kurser eller beskrivelse af særlige AMU-strukturmodeller fx en cleantech operatør. 3. Analysen skal også kortlægge, om der er særlige aspekter ved de energi- og miljøteknologiske virksomheder, som det er vigtigt at være opmærksom på i markedsføringen og tilrettelæggelsen af eksisterende og nye uddannelser rettet mod denne branche fx et højt teknologiniveau. Analysen skal afdække hvilke energi- og miljøteknologiske virksomheder, som har eller i de næste 3-4 år forventes at få konkret produktion eller service- og montagearbejde i Danmark. Afdækningen skal i særlig grad fokusere på små og mellemstore virksomheder, da store virksomheder i de fleste tilfælde vil være kendt af IU i forvejen. 3\n4 Analysen skal endvidere afdække om man blandt de energi- og miljøteknologiske virksomheder kan definere forskellige grupper eller klynger af virksomheder, som har produktion eller service- og montageopgaver af samme karakter, og som man dermed kan forvente har forholdsvis ensartede jobprofiler og kompetencebehov. I løbet af analysen har ERA gennemført kvalitative interviews og observationer i følgende virksomheder: Topsoe Fuel Cell, Lyngby brændselsceller. Serenergy, Hobro brændselsceller. Arcon Solar, Skørping termiske solvarmeanlæg Stirling.dk, Lyngby stirling motorer. Wave Star, Hansholm bølgeenergianlæg. Bigadan, Skanderborg biogasanlæg. Dinex, Middelfart partikelfiltre til tunge køretøjer. Advansor, Århus køleanlæg baseret på CO2. Envotherm, Nordborg anlæg til rensning af processpildevand i industrien. Green Oil Standard filteranlæg til rensning af olier i køretøjer og skibe. Ud over virksomhedsinterviewene er der gennemført telefoninterviews og mailkorrespondance med følgende virksomheder i forbindelse med teknologi og uddannelsesbehov: Aage Vestergaard Larsen ApS, Mariager forædling af plastaffald. Refiber, Stoholm genindvinding af møllevinger og anden glasfiberskrot. Dansk Solenergi ApS, København solcelleanlæg. Metode Analysen er en kvalitativ analyse med fokus på energi- og miljøteknologi. Dette rejser en række metodiske og analysestrategiske problemstillinger, som især er behandlet i løbet af foranalysen. Normalt vil foranalysen udgøre en mindre del af det samlede analysearbejde, end det her er tilfældet. Foranalysen er afrapporteret i et notat, der er drøftet med styregruppen, inden den resterende del af analysen blev igangsat. Årsagen til den valgte fremgangsmåde er en række omfangsrige problemstillinger, der bl.a. knytter sig til afgrænsningen af det energi- og miljøteknologiske område og udpegningen af den virksomhedspopulationen, som ERA har besøgt i projektets fase 2. Det drejer sig væsentligst om følgende problemstillinger: 1) Hvordan kan man definere miljøteknologi og miljøteknologiske virksomheder, og hvilke kriterier skal være grundlaget for denne definition. 4\n5 2) Hvordan kan miljøteknologiske virksomheder kategoriseres i klynger, delbrancher o.l. Miljøteknologiske virksomheder dækker mange officielle branchekategorier, men det afgørende er her en kategorisering, der kan fungere i relation til opfyldelsen af virksomhedernes uddannelsesbehov inden for Industriens Uddannelser. 3) Den udvalgte virksomhedspopulation, der skal undersøges nærmere i fase 2, afgrænses også ud fra forskellige pragmatiske kriterier. Store virksomheder som IU kender i forvejen udelades. Uddannelsesbehov, der må forventes løbende afdækket under faglige udvalgs og udviklingsgruppers arbejde med uddannelserne, udelades også. Det er altså et vigtigt karakteristikum, at virksomhedspopulationen består af virksomheder, som IU har en manglende viden om. 4) Virksomhedspopulationen skal i et væsentligt omfang bestå af miljøteknologiske spydspidsvirksomheder, der anvender nye miljøteknologier eller anvender eksisterende teknologier på nye måder. Her kan der også være tale om virksomheder, der får nye roller i miljøteknologiske værdikæder. Der er tale om vækstvirksomheder, der anses som kommercielt bæredygtige og derfor må forventes at få uddannelsesbehov inden for IUs område i de kommende år. 5) Det er vigtigt at analysearbejdet kan omsættes så konkret som muligt i Industriens Uddannelser samtidig med, at analysen også er fremadrettet. Disse 5 problemstillinger udgør tilsammen rammen for en kompleks analysestrategi. Det er oplagt at analysearbejdets genstandsområde ikke giver sig selv, men må udvikles igennem en grundig foranalyse og skærpes igennem en række valg undervejs i analysearbejdet i virksomhederne. Metodisk set er foranalysen gennemført som en dokumentarundersøgelse, der er baseret på kvalitative tekstundersøgelsesteknikker. Kilderne fremgår af litteraturoversigten sidst i rapporten. Den øvrige del af analysen (se rapportens 2. del) består af kvalitative interviews og observationer i 10 virksomheder samt supplerende fagligt betonede undersøgelser af de teknologier, som de besøgte virksomheder arbejder med. Disse undersøgelser har involveret fælles kompetencebeskrivelser og uddannelsesordningen inden for Industriens Uddannelsers område. 5\n6 1 Udvikling af model for analyse af teknologiudvikling Den virksomhedspopulation, der skal undersøges i den sidste del af projektet (fase 2) skal i et væsentligt omfang bestå af et særligt udsnit af miljøteknologiske spydspidsvirksomheder, der anvender nye miljøteknologier eller anvender eksisterende teknologier på nye måder. Det er derfor vigtigt at kunne estimere eller forudsige betydningsfulde udviklingstendenser inden for energi- og miljøteknologi, som grundlag for udvælgelsen af virksomhederne. Samtidig er det meget afgørende at disse udviklingstendenser, har betydning for Industriens Uddannelser. Det er vigtigt for holdbarheden af disse forudsigelser, at man undersøger nærmere hvilke præmisser og mindsets analyse af teknologiske udviklingstendenser kan bygge på. Der er ofte langt fra dagligdagsforestillinger om teknologi og teknologiudvikling til ræsonnementer, der kan understøttes og anvendes analysemæssigt. Dette kapitel handler derfor om udvikling af en analysemodel, der kan anvendes til analyse af teknologiudvikling i relation til erhvervsrettede uddannelsesanalyser. Modellen skal anvendes til at afdække betydningen af de mange miljøteknologiske udviklingstiltag og gøre det muligt i højere grad at sortere mere vidtløftige forudsigelser og spådomme fra mere holdbare og underbyggede scenarier, som det uddannelsesmæssigt kan være vigtigt at reagere på. Følgende case viser problemet: Forud for COP15 lovede DONG sammen med Better Place en halv million el-biler om 10 år. Flere forskerudsagn understøttede det realistiske i denne forudsigelse. Energistyrelsens har på det seneste gennemført en analyse af markedet for el-biler i forbindelse med den løbende fremskrivning af det danske energiforbrug. Man er nået frem til, at elbiler om 10 år er en realistisk vurdering omend i den optimistiske ende. Flere forskere bl.a. fra Risø understøtter denne vurdering. Det er oplagt, at Energistyrelsens analyse sætter en anden dagsorden for, hvordan mekanikeruddannelsen skal udvikles end den, der kan udledes af DONGs og Better Places. Det omfattende materiale som ERA har gennemgået i løbet af foranalysen viser, at især inden for miljøteknologi er det vigtigt ikke blot at reproducere forskeres, politikeres og meningsdanneres opfattelser af teknologiudviklingen og dens betydning for erhvervslivet, samfundet og uddannelserne. Der må anvendes et særskilt analyse- og beslutningsgrundlag som udviklingen af 6\n7 Industriens Uddannelser kan bygge på som et korrektiv eller supplement til, hvad der ellers bringes til torvs inden for feltet. 1.1 Træk ved moderne teknologi og teknologiudvikling Teknologiudviklingen inden for de sidste 100 år har påvirket opfattelsen af, hvad teknologi er. Tidligere tiders snævre syn på teknik og teknologi er ikke brugbare i dag. I dette analysearbejde anvendes derfor nedenstående bredt anerkendte definition af teknologi: Teknologi er kombinationer af materielle genstande, proceduremæssige forskrifter og visioner, som tæt sammenvævet med menneskers arbejde og sociale aktiviteter udtrykker og ordner menneskers liv i det moderne samfund. (1) Der er tale om en bred definition, som dog forudsætter tilstedeværelsen af materielle genstande, for at man kan tale om teknologi. Den brede definition er nødvendig for at kunne beskrive moderne teknologi. Det er tydeligt, at den brede teknologiforståelse har sat nye rammer for ingeniøruddannelserne i de senere år. Det er imidlertid også nødvendigt at overveje, hvor Industriens Uddannelser står i denne udvikling. Dagligdagsforestillinger om teknologi bygger som regel på en teknologiudvikling, der har fundet sted. Herunder vises en case om transistorens udvikling, sådan som den ofte opfattes i erhvervsuddannelserne. I 1948 annoncerede Bell Labs, at de havde opfundet transistoren og var begyndt at udvikle et salgbart produkt. Mere end 20 år senere omkring 1970 blev transistoren en del af det obligatoriske stof i erhvervsuddannelserne inden for svagstrømsområdet (radiomekaniker, elektronikmekaniker). I løbet af 1970erne blev elektronrør fortrængt af transistorer i tv og almindeligt underholdningselektronik dog med en enkelt undtagelse nemlig billedrøret. Først efter år 2000, altså mere end 50 år efter transistorens opfindelse, forsvinder elektronrøret i form af billedrøret fuldstændigt i underholdningselektronikken og bliver erstattet af fladskærme baseret på optiske halvledere. Elektronrøret i form af trioden blev opfundet i 1906 og blev anvendt i ca. 100 år. Ovenstående case skitserer en teknologiudvikling med udgangspunkt i forskning i halvledere, som førte til opfindelsen af transistoren. Over længere perioder har udviklingen været relativt forudsigelig. Kriterierne for at forudsige teknologiudviklingen var temmelig oplagte. Fokus har i høj grad ligget på at opnå en så naturtro gengivelse som muligt af både billede og lyd. De forskellige elektroniske underholdningsapparater radio, tv, mikrofoner, videooptagere/afspillere, grammofoner, båndoptagere m.m. har funktionelt og systemmæssigt været temmelig stabile over lange perioder. Det har derfor været overskueligt at udvikle de erhvervsuddannelser og efteruddannelseskurser, der skulle sikre den nødvendige tekniske service inden for 7\n8 området. Det samme var tilfældet for de AMU-kurser, der sikrede, at operatørerne i elektronikindustrien havde de nødvendig kompetencer til at medvirke ved fremstilling af elektronikapparaterne. Den skitserede udvikling lægger op til en sejlivet opfattelse, som vi i dag kalder teknologisk determinisme (2). Et element i denne opfattelse er, at opdagelser og forskning med omtrent naturnødvendighed vil sætte sig igennem i samfundet i form af en fremadskridende teknologisk udvikling. Antagelsen er, at forskningen i halvledere og opfindelsen af transistoren med logisk nødvendighed førte til den udvikling, vi har set inden for underholdningselektronikken. Hvis vi overfører dette til nutiden, så handler det om, at banebrydende forskningsresultater og opfindelser/opdagelser inden for enkeltstående teknologier med betydelig sikkerhed omsættes i en forudsigelig teknologisk udvikling, som vi kan indrette samfundet og uddannelsessystemet efter. Forskning i moderne teknologiudvikling dementerer imidlertid dette Moderne teknologi som sociale konstruktioner Moderne teknologiudvikling er under stærk indflydelse af sociale kræfter. En af innovationsforskningens fædre økonomen Joseph Schumpeter betonede bl.a. dette, da han for 98 år siden for første gang fremlagde sin teori om sammenhængen mellem innovation og økonomisk udvikling (3). Schumpeter understregede, at opfindelser ikke er innovation. Innovation handler om at skabe nye produkter eller serviceydelser, gøre organisationer mere effektive, opdyrke nye markeder og nye måder at markedsføre på osv. Innovation skabes altså ikke i laboratorier, men i virksomheder. At moderne teknologi i ganske høj grad er sociale konstruktioner er endnu en gang dokumenteret via Apples introduktion af ipad. Den er blevet mødt med begejstring af de mange Apple-entusiaster, og det må antages, at endnu flere virksomheder begynder at skrive og sælge programmer til ipad, sådan som det er tilfældet med iphone. Der er helt sikker foregået en mængde udvikling og forskning i laboratorier, der er betingelsen for ipad og Apples øvrige produkter, men det er der ingen, der reelt interesserer sig for. Produktet er jo sammensat af teknologi fra hele verden. Selvom Apples produkter ikke kunne udvikles uden bagvedliggende forskning, så er der ikke et årsags-virkningsforhold mellem denne forskning og Apples produkter. Eksemplet med Apple kan suppleres med mange andre. Generelt viser teknologiforskningen og teknologihistorien, at den teknologiske determinisme heller ikke i teknologiens barndom var holdbar (1), (2). Dette betyder, at det principielt er umuligt at forudsige en teknologiudvikling alene på basis af forskning i enkeltstående teknologier og opfindelser, netop fordi teknologi i så høj grad er socialt konstrueret. 8\n9 Schrumpeter lancerede også begrebet kreativ destruktion som et udtryk for, at innovationer ofte ødelægger de fremtidige økonomiske muligheder for et bestående produkt samtidig med, at der lanceres et nyt og bedre produkt. Et eksempel kan f.eks. være PCens indtog i kontorerne, som udover at ændre forståelsen af, hvad kontorarbejde er, også erstattede skrivemaskinerne fuldt ud. De uddannelsesmæssige konsekvenser for erhvervsuddannelserne var mangfoldige herunder, at kontormaskinemekanikeruddannelsen forsvandt. I dag er den kreative destruktion den mest afgørende trussel for en virksomheds overlevelse på længere sigt. Derfor er innovation så afgørende. Det nytter ikke noget, at man kan fremstille et produkt meget effektivt til en lav pris, hvis en konkurrent har udviklet et produkt, der i højere grad opfylder brugernes behov og præferencer. Inddragelser af brugerne i form af brugerdreven innovation er et logisk svar på denne udvikling. 1.2 Forudsigelse af moderne teknologiudvikling Som beskrevet i foregående underkapitel er det principielt umuligt at forudsige en teknologisk udvikling alene på basis af forskning og opfindelser inden for enkeltstående teknologier eller produkter. Dette betyder imidlertid ikke, at man så må opgive at forudsige eller estimere en teknologiudvikling overhovedet. Opgaven er imidlertid blevet meget mere kompliceret. Det forhold at teknologi er sociale konstruktioner betyder, at forudsigelser må bygge på analyse af udvalgte sociale systemer og de tilhørende dynamikker, der på en sammensat måde indvirker på teknologiudviklingen. Disse systemer er markedet, etablerede teknologiske systemer og samfundet. Der er tale om overordnede systemer, som kan opdeles i subsystemer f.eks. virksomheder, ministerier, digitale netværk osv. En opfindelse eller en forskning bliver anvendt eller ikke anvendt afhængig af de overlevelsesbetingelser, der er til rådighed eller kan skabes inden for disse tre overordnede systemer (se modellen på side 11). En opfindelse eller en forskning bliver udsat for en markedsdynamik der bl.a. bestemmes af en virksomheds muligheder for at omsætte ideen, opfindelsen eller forskningen til kommerciel anvendelse. Dette handler om teknologisk innovation med alt, hvad dette fører med sig herunder udvikling og afsætning på et marked. Der er mange eksempler på, at lovende opfindelser og forskning er strandet i den teknologiske innovation af mange forskellige årsager. Manglende lønsomhed er ofte tilfældet, men også kreativ destruktion er almindelig i denne tidlige fase, fordi en konkurrent trækker på andre opfindelser eller anden forskning, der giver en bedre kommerciel anvendelse. I 2005 flød verdens medier over med den fantastiske nyhed om en danskudviklet brintpille, der skulle redde verden fra svindende olieressourcer og skabe et samfund baseret på brint. I 2007 erkendte en af forskerne bag 9\n10 brintpillen og stifteren af firmaet Amminex, at der nok går lang tid, før pillen bliver en brugbar realitet i samfundet. I stedet gik man i gang med at anvende pillen til rensning af udstødning af dieselbiler fordi der her var en kommerciel anvendelsesmulighed. Teknologiske systemdynamikker er normalt uden for den enkelt virksomheds kontrol. Hvis man f.eks. udvikler og fremstiller fjernsyn eller computere, så er der bestemte teknologiske systemer, som man nødvendigvis må indordne sig under. Hvis man udvikler og fremstiller produkter, der skal tilsluttes elforsyningen, så er der tilsvarende systemdynamikker, man må tilpasse sig. I den forstand er disse teknologiske systemer autonome. Når begrebet systemdynamikker bruges her, så er det for at betone, at disse systemer ikke er statiske. Der er altså også en udvikling, som man må kunne forholde sig til løbende. F.eks. udvikler PCernes styresystemer sig hele tiden. I forbindelse med bæredygtige energiteknologier opstår der teknologiske systemer omkring energibærerne f.eks. methanol og brint. Valget af energibærer er meget afgørende for de energiteknologier, der kan udvikles. Meget store kapitalstærke virksomheder kan vælge at tilsidesætte etablerede teknologiske systemer og selv udvikle nye. Det ser vi f.eks. i forbindelse med Googles nye styresystem Android. Disse systemkampe skaber udvikling og uro, der udfordrer produktudvikling og innovation. Forkerte beslutninger kan true virksomhedens overlevelse. Forskning og opfindelser bliver ind imellem tilsidesat i disse systemdynamikker. På den anden side bidrager de etablerede teknologiske systemer til at skabe forudsigelighed og stabilitet og give den teknologiske udvikling en retning, når de er tilstrækkelig etableret. En af vanskelighederne for elbilmarkedet er, at der ikke findes et etableret system for batteriskift og ladning, hvorimod bioethanol og methanol uden videre kan tankes fra et etableret verdensomspændende system. Politisk dynamik spiller en væsentlig rolle i forbindelse med miljøteknologiernes udviklingsbetingelser. Vindenergien har i mange år være understøttet af særligt favorable vilkår fra politisk hold. Andre alternative energikilder har ikke på samme måde været understøttet, hvilket har påvirket og påvirker udviklingsbetingelserne. På den anden side kan reguleringer og regler for f.eks. kulkraft også påvirke markedsbetingelserne for alternativ energi i positiv retning. De føromtalte el-biler er i dag begunstiget med fritagelse for 180% registreringsafgift, hvilket betyder at Danmark er det sted i verden, at elbiler er mest attraktive i sammenligning med traditionelle biler. Regional planlægning og udviklingsinitiativer, som f.eks. vækstcentre, udgør også et element i den politiske dynamik. Selvom markedssystemer, teknologiske systemer og samfundssystemer er autonome, så påvirker de hinanden igennem det, man inden for systemteorien kalder strukturelle koblinger. Dette betyder, at systemerne kan påvirke hinanden, men det sker på nogle særlige præmisser, der hænger sammen med de enkelte systemers funktionsmåder. Samfundssystemer kan påvirke 10\n11 markedssystemer, men præmissen er at markedssystemerne skal kunne blive ved med at fungere som markeder. Ellers kan samfundet ikke høste de gavnlige effekter, som markedet kan tilbyde. På samme måde kan markedsdynamikken påvirke et teknologisk system og evt. udradere det. Hvis der så ikke er et andet teknologisk system, som kan overtage rollen, så påvirker det markedet i negativ retning. Den teknologiske innovation mister den retning og forudsigelighed, som det etablerede teknologiske system kunne tilbyde og teknologiudviklingen er for en tid blevet temmelig kaotisk. Undertiden sker der også påvirkninger af denne proces fra samfundssystemer (politik), fordi teknologiske systemer via store kapitalstærke virksomheder kan medvirke til at skabe monopoliserede markeder. 1.3 Analysemodel til vurdering af teknologiudvikling Analysemodellen på næste side skal anvendes til at systematisere vurderinger af forskellige miljøteknologiers udviklingsstade og på denne måde bidrage til at vurdere betydningen af den igangværende innovation i forbindelse med udpegning af virksomhedspopulationen, som ERA skal besøge i fase 2. Analysemodellen vil desuden indgå i arbejdet med spørgerammen forud for virksomhedsbesøgene med henblik på at styrke det fremadrettede perspektiv i analysearbejdet. Spydspidsvirksomhederne er bl.a. karakteriseret ved, at de er i gang med at virkeliggøre et teknologiske potentiale inden for det miljøteknologiske område. Derfor er det nødvendigt at have analysemodellens teknologiudviklingsperspektiv i rygsækken, når virksomhedsinterviewene skal bevæge sig ind på vurderinger af behovet for nye uddannelser eller ændringer i de nuværende. Det centrale i modellen er at betone de tre dynamikkers relative autonomi med henblik på at vurdere betydningen af dem i forhold til forskellige miljøteknologiers udvikling og potentiale. Markedsdynamikken, den teknologiske systemdynamik og den politiske systemdynamik kan påvirke hinanden, men den afgørende pointe i modellen er netop dynamikkernes relative autonomi, som kan manifestere sig med en betydelig styrke. Som det for tiden kan ses inden for el-bilområdet, så kan selv drastiske afgiftslettelser og store planer om nye tekniske infrastrukturer for opladning ikke tilsidesætte krav om innovation til et marked på kommercielle betingelser. Tilsvarende vil udviklingen inden for biogas blive beskeden i Danmark, fordi man politisk ikke ønsker at fritage biogas for energiafgifter som i Sverige. Den tekniske infrastruktur i Danmark er nærmest ideel, men det er markedet ikke uden subsidier, så derfor sælges biogasanlæggene i ganske høj grad til udlandet. 11\n12 Analysemodel for vurdering af teknologiudvikling Forskning og opfindelser Markedsdynamik Markedssystemer Virksomheders kommercielle anvendelse af opfindelsen/ forskningen på et marked via Innovation - Nye produkter. - Forskningssamarbejde med vidensinstitutioner. - Nye fremstillingsprocesser. - Udvikling af nye markeder. - Adgang til nye ressourcer (viden, uddannelse, medarbejdere) - Strukturel udvikling af brancher, delbrancher, klynger og værdikæder. Teknologisk systemdynamik Teknologiske systemer F.eks. - forsyningsnet - distributionssystemer for brændstof. - systemer for energibærere og energikonvertering. I nogle tilfælde udvikles og etableres nye teknologiske systemer, som ny forskning og opfindelser kan omsættes i. Dette forudsætter normalt, at meget store virksomheder er involveret. Politisk dynamik Samfundssystemer Offentlig regulering - regler, afgifter m.m. Offentlig subsidiering - regler, tilskud m.m. - regional udvikling gennem vækstcentre, EU-projekter o.l. 12\n13 At det viser sig nødvendig at udvikle en egentlig analysemodel afspejler vanskelighederne i at levere pålidelige vurderinger inden for miljøteknologiens område set i forhold til udviklingen af Industriens Uddannelser. Det forhold at forskere tiltrækker nye midler til deres forskning via publikationer og pressedækning gør, at forudsigelser om forskningsresultaters implementering i ny teknologi og forudsigelser om erhvervsudvikling og arbejdspladser ind imellem får en ekstra tand. Der er flere eksempler på at kommunikationsafdelinger i forskningsinstitutioner anvender kommunikationsstrategier, der svarer til spindoktorernes i det politiske system. Som Joseph Schumpeter og senere innovationsforskere har vist, så er innovation ikke er det samme som forskning, kreativitet og gode ideer. Inden for denne tradition er innovation et overbegreb for en lang proces, der starter med en opfindelse og som munder ud i, at opfindelsen er udbredt i et socialt felt. Ind imellem disse to endepunkter er der mange foreteelser herunder udvikling, testning, teknologiudvikling, betaversioner, produktion, markedsføring, salg m.m. Kreativitet er ikke begrænset til en opstartsfase, men en egenskab, der er behov for igennem hele forløbet. Innovation kan inden for denne forståelse angå både produkter og produktionsprocesser, teknik og organisationsforandringer, og det kan handle om både banebrydende nyskabelser og små fremskridt inden for kendte teknologier. Analyser, der fremadrettet skal kunne omsættes konkret i erhvervsrettede uddannelser, må have rod i en opfattelse af innovation, som bygger på Schumpeter og hans efterfølgere. Innovation er noget der foregår overalt i virksomheden. De uddannelsesmæssige konsekvenser af innovation og ny teknologi må derfor anskues meget virksomhedsnært dvs. i forhold til de aktiviteter og funktionshandlinger, som udfoldes i virksomheden. Dette betyder samtidig at tekniske og faglige synsvinkler i forhold til industriens uddannelser skal indgå i analysearbejdet. Forskning på universiteter og andre vidensinstitutioner kan være grundlaget for innovation. I nogle virksomheder udfører man selv forskning og det skaber større muligheder for at inddrage vidensinstitutioners forskning i innovationsprocesserne. Her vil man med større sikkerhed kunne forudsige den teknologiudvikling, som forskningen bidrager til, netop fordi den er koblet tæt til en eller flere virksomheders innovation. Et eksempel er Topsoe Fuel Cells forskningssamarbejde med Forskningscenter Risø inden for brændselscelleteknologi. Samarbejdet virker meget produktivt og lovende. I andre tilfælde bliver forskning rettet konkret mod en kommerciel anvendelse af en teknologi. Et eksempel på dette er DTU s udvikling af stirlingmotorer, hvilket er grundlaget for etablering af virksomheden Stirling.dk. Analysemodellens kategorier kan uddybes endnu mere, men modellens formål er imidlertid forenkling og reduktion af kompleksitet. 13\n14 2 Miljøteknologi og miljøteknologiske virksomheder I dette hovedkapitel angribes problemerne med at afgrænse hvad miljøteknologi er og hvordan miljøteknologi kan kategoriseres. Kategoriseringen skal anvendes til at sikre en tilstrækkelig repræsentativ udvælgelse af virksomheder inden for de rammer, der tidligere er specificeret. 2.1 Definition af miljøteknologi og miljøteknologisk virksomhed Projektbeskrivelsen lægger som udgangspunkt op til, at miljøteknologi defineres som cleantech. Derfor blev Cleantech Groups definition anvendt i starten af foranalysen, fordi det netop er denne investeringsrådgivningsvirksomhed, som oprindeligt definerede det nu verdensomspændende begreb. Cleantech er altså et internationalt begreb, som anvendes til at skelne mellem traditionel miljøteknologi og moderne bæredygtig ren teknologi. Denne skelnen er især vigtig for investorer, og derfor er det oprindeligt her, at definitionen har sit udspring. I løbet af foranalysen viste det sig, at den omtalte skelnen mellem traditionel miljøteknologi og moderne bæredygtig ren teknologi, som Cleantech Groups definition indfører, ikke er hensigtsmæssig set i forhold til Industriens Uddannelser. Det er væsentligt, at definitionen af miljøteknologi ikke nedtoner betydningen af udviklingstendenser inden for miljøteknologiske værdikæder. Uddannelsesmæssigt er det vigtigt, at kunne afdække underleverandørers betydning for andre virksomheders muligheder, for at kunne fremstille bæredygtige produkter. Dette ligger der helt afgørende miljøteknologiske perspektiver i, hvilket også blev bekræftet under virksomhedsbesøgene. Mange miljøteknologiske virksomheder indgår i tætte samarbejdskonstellationer med andre virksomheder, der fungerer som deres underleverandører og partnere. I en uddannelsesmæssig sammenhæng er det vigtigt at have blik for de aktiviteter, der forgår i hele værdikæden. En miljøteknologisk virksomhed kan have behov for bredere uddannede faglærte, netop fordi de faglærte specialister arbejder hos de helt uundværlige underleverandører. De arbejdsdelingsmæssige snit, der er imellem virksomhederne i værdikæden, er vigtig for de uddannelsesmæssige konklusioner, der kan drages. Cleantech Groups definition udgrænser desuden de såkaldte end of pipe teknologier. Som bl.a. FORA s analyser viser, så repræsenterer disse miljøteknologier allerede i dag vigtige danske styrkepositioner, der også i fremtiden har et meget stort vækstpotentiale. Hvis man skal kunne udvikle Industriens uddannelser ud fra et miljøteknologisk perspektiv, så er det nødvendigt at tilstræbe et samlet overblik over det miljøteknologiske område, og ikke på forhånd udgrænse vigtige miljøteknologiske virksomhedsklynger. 14\n15 Metodisk er det en udfordring at arbejde med en definition af miljøteknologi, der har den fornødne spændevidde, uden at man dermed ender i, at miljøteknologi kan omfatte omtrent alt. Afvejningen er mundet ud i nedenstående definition: Miljøeffektiv teknologi Miljøeffektive teknologier er teknologier, der direkte eller indirekte forbedrer miljøet. Det kan både være rensningsteknologier - mere miljøvenlige produkter, processer og teknologiske systemer samt mere effektiv håndtering af ressourcer. Kilde: Miljøministeriet (www.ecoinnovation.dk) Tilsvarende skal det nærmere defineres, hvad man forstår ved en miljøteknologisk virksomhed. Her anvendes FORA s definition i en tillempet form. I definitionen er fremstilling tilføjet. FORA må have glemt det eller anser fremstillingen for underforstået. I øvrigt er FORA s analyser for miljøministeriet i særklasse, hvad konsistens og grundighed angår. Miljøteknologisk virksomhed For at blive betragtet som en miljøteknologisk virksomhed skal en virksomhed opfylde mindst et af følgende tre kriterier: 1) Virksomheden udvikler, fremstiller og sælger løsninger, produkter eller teknologier, som direkte forbedrer miljøet. 2) Virksomheden udvikler, fremstiller og sælger løsninger, produkter eller teknologier, som gennem bedre ressourceudnyttelse forbedrer miljøet. 3) Virksomheden udvikler, fremstiller og sælger løsninger eller rådgivning, som gennem optimering og effektivisering af processer forbedrer miljøet. Kilde: FORA 2006 For at tydeliggøre definitionen og afgrænsningen af hvad man kan forstå ved en miljøteknologisk virksomhed er det nødvendigt at se nærmere på betydningen af miljøteknologiske værdikæder Den miljøteknologiske værdikæde I udpegningen og analysen af miljøteknologiske virksomheder er det nødvendigt at medtænke den miljøteknologiske værdikæde og senere de erhvervsuddannelser og FKBer, der er i spil i denne forbindelse. 15\n16 I dette analysearbejde indgår alene de virksomheder, som i værdikæden kan betegnes som miljøteknologiske virksomheder. Man kan i denne forbindelse se de miljøteknologiske virksomheder som en særlig klynge i værdikæden, til forskel fra andre underleverandører. Et færdigt miljøteknologisk produkt eksempelvis en vindmølle - involverer typisk en række underleverandører, der specialiserer sig i at producere komponenter til det færdige produkt. I forbindelse med afgrænsningen af det miljøteknologiske brancheområde (klynger) giver det anledning til at overveje, om hele værdikæden i fremstillingen af et miljøteknologisk produkt skal inkluderes. Generelt må det komme an på en konkret vurdering i de enkelte tilfælde. Det er umiddelbart relevant at medtage virksomheder, der som underleverandører til en miljøeffektiv teknologi leverer komponenter eller ydelser, der i sig selv kan karakteriseres som miljøteknologiske. Sådanne komponenter eller ydelser vil øge den miljømæssige gevinst ved det færdige produkt. Et eksempel herpå er en leverandør af vindmøllevinger, der medvirker til udviklingen af vingernes coating eller form, for at opnå en større udnyttelse af vindkraften. Andre underleverandører vil imidlertid levere komponenter eller ydelser, der også anvendes i mange andre brancher f.eks. stålplader og stiger til vindmølletårne. Hvorvidt disse underleverandører skal inkluderes i den miljøteknologiske klynge er mere tvivlsomt. Kun når der er tale om en klar tilpasning af komponenten eller ydelsen til den miljøeffektive teknologi, og virksomheden samtidig har fokus på at forbedre miljøet, vurderes denne type virksomhed at være en del af den miljøteknologiske klynge. Det er nødvendigt med så detaljerede udredninger, hvis man skal kunne identificere konkrete miljøteknologiske virksomheder i den store mængde af underleverandørvirksomheder, der findes i Danmark. Underleverandørernes miljøteknologiske uddannelsesbehov vil antageligt også manifestere sig anderledes over for Industriens Uddannelser end de virksomheder, der fremstiller de færdige produkter. 2.2 Kategorier for miljøteknologier og klyngedannelse Den afgørende kilde her er FORA (5). Cleantech Groups kategorier for miljøteknologi kan dog indeholdes i den valgte kategorisering fuldt ud. Udgangspunktet for kategoriseringen er miljøudfordringer inden for 8 miljøområder som miljøteknologierne sigter på at løse. Der er altså en tæt forbindelse mellem miljøudfordringernes karakter, miljøteknologierne og kategoriseringen af virksomhedsklynger. På næste side ses en oversigt over FORA s kategorier og på de efterfølgende sider anvendes kategorierne i en ny analysemodel, der skal medvirke til 16\n17 at udvælge virksomhedspopulationen ud fra miljøområder og sikre en tydelig forbindelse til industriens uddannelser. Kategoriseringen er ikke helt uproblematisk. Nogle miljøeffektive teknologier reducerer miljøbelastningen inden for flere områder samtidig. En teknologi til reduktion af energiforbrug vil også ofte reducere luftforureningen. En klyngebestemmelse i forhold til miljøteknologiske virksomheder må derfor i nogle tilfælde bygge på specifikke afvejninger og vurderinger. På trods af disse problemer, så er det ERA s opfattelse efter en gennemgang og vurdering af flere kategoriseringsmuligheder, at FORA s løsning er den bedste og mest konsistente samlet set. Ifølge FORA s analyse fra 2009 (5) er der på dette tidspunkt 720 miljøteknologiske virksomheder. Det passer nogenlunde med Brøndum og Fliess (19), der opgør antallet af cleantech-virksomheder til ca FORA s kortlægning i 2005 viste 420 miljøteknologiske virksomheder, og dermed er der tale om et område i stor vækst, men der tages dog flere forbehold overfor tallene. Det må imidlertid anses som sikkert, at det miljøteknologiske område er i stærk vækst. At lægge et miljøteknologiske perspektiv ned over alle IU s uddannelser har meget store konsekvenser for den måde uddannelserne opleves på. Det er med denne manøvre ikke længere indgange, fagområder og etablerede brancher, der sætter rammerne for uddannelserne, men i stedet miljøområder og de miljøteknologier, der knytter sig til de pågældende miljøområder. I løbet af dette projekt er det vigtigt at overveje, i hvor høj grad miljøteknologierne skal slå igennem strukturelt i uddannelserne og i FKBerne. Et eksempel til illustration: Kan man i smedeuddannelsen have reduktion af luftforurening som et eksplicit uddannelsesområde? Man kan hævde, at dette må være en konsekvens af at operere med virksomhedsklynger inden for luftforurening. Så er det ikke længere fagdiscipliner som pladebearbejdning og svejsning i rustfrit stål, der helt så afgørende sætter struktur på dele af uddannelsen. 17\n18 Kategorier for miljøeffektive teknologier og virksomhedsklynger Klimaforandringer Løsninger, teknologier eller produkter, der giver en reduceret udledning af drivhusgasser, f.eks. via et reduceret energiforbrug i forbindelse med forbrug eller produktion. Her indgår også vedvarende former for energi. Dette miljøområde er det største målt på både antal virksomheder og fuldtidsansatte. Affald Løsninger, teknologier eller produkter, der giver anledning til mindre affaldsmængder eller mindre farligt affald. Herunder affaldshåndteringsteknologier, behandlingsteknologier, renere teknologier, der giver mindre affaldsproduktion og udnyttelse af affaldsprodukter. Luftforurening Løsninger, teknologier eller produkter, der giver anledning til mindre luftforurening. Både luftrensningsteknologier og teknologier eller produkter, der medfører mindre udledninger af skadelige stoffer til luften, f.eks. udledning af NOx, SO2, tungmetaller, partikler og HFC. Dette miljøområde er det næststørste målt på antal virksomheder Jordforurening Løsninger, teknologier eller produkter, der giver anledning til mindre jordforurening. Både jordrensningsteknologier og teknologier eller produkter, der medfører mindre jordforurening, herunder forskellige former for udsivning. Vand Løsninger, teknologier eller produkter, der har givet eller giver et reduceret vandforbrug f.eks. i forbindelse med vanding, industriel produktion, husholdning og opvarmning, giver anledning til mindre forurening af overfladevand og grundvand eller renser spildevand. Dette miljøområde er det tredjestørste målt på antal virksomheder Kemikalier og industriel bioteknologi Løsninger, teknologier eller produkter, hvor man undgår eller reducerer indholdet af miljø- eller sundhedsmæssigt problematiske kemikalier. Miljøvenlige processer vha. bioteknologi og bæredygtig produktion samt anvendelse af kemikalier og gasser i forbindelse med miljøteknologier. Råvare- og materialeforbrug Løsninger, teknologier eller produkter, der medfører et mindre forbrug af materialer og råvarer - både fornybare ressourcer som fx træ og ikke-fornybare ressourcer som metaller og olie. Dette miljøområde er det fjerdestørste målt på antal virksomheder Arealanvendelse og biodiversitet Løsninger, teknologier eller produkter, der medfører et mindre arealbehov, samt teknologier eller produktionsformer, der medvirker til at sikre opretholdelsen af biodiversitet, fx i forbindelse med landbrug, skovbrug og fiskeri. 18\n19 Relevante kategorier for Industriens Uddannelser Ikke alle kategorier for miljøeffektive teknologier og klyngedannelse er relevante for Industriens Uddannelser. Kategorierne jordforurening og arealanvendelse og biodiversitet udgår. Af de tilbageværende 6 kategorier er det klimaforandringer, der involverer flest uddannelser inden for industriens område. Klimaforandringer Løsninger, teknologier eller produkter, der giver en reduceret udledning af drivhusgasser, f.eks. via et reduceret energiforbrug i forbindelse med forbrug eller produktion. Her indgår også vedvarende former for energi. Dette miljøområde er det største målt på både antal virksomheder og fuldtidsansatte. Råvare- og materialeforbrug Løsninger, teknologier eller produkter, der medfører et mindre forbrug af materialer og råvarer - både fornybare ressourcer som fx træ og ikke-fornybare ressourcer som metaller og olie. Dette miljøområde er det fjerdestørste målt på antal virksomheder Luftforurening Løsninger, teknologier eller produkter, der giver anledning til mindre luftforurening. Både luftrensningsteknologier og teknologier eller produkter, der medfører mindre udledninger af skadelige stoffer til luften, f.eks. udledning af NOx, SO2, tungmetaller, partikler og HFC. Dette miljøområde er det næststørste målt på antal virksomheder Affald Løsninger, teknologier eller produkter, der giver anledning til mindre affaldsmængder eller mindre farligt affald. Herunder affaldshåndteringsteknologier, behandlingsteknologier, renere teknologier, der giver mindre affaldsproduktion og udnyttelse af affaldsprodukter. Vand Løsninger, teknologier eller produkter, der har givet eller giver et reduceret vandforbrug f.eks. i forbindelse med vanding, industriel produktion, husholdning og opvarmning, giver anledning til mindre forurening af overfladevand og grundvand eller renser spildevand. Dette miljøområde er det tredjestørste målt på antal virksomheder Kemikalier og industriel bioteknologi Løsninger, teknologier eller produkter, hvor man undgår eller reducerer indholdet af miljø- eller sundhedsmæssigt problematiske kemikalier. Miljøvenlige processer vha. bioteknologi og bæredygtig produktion samt anvendelse af kemikalier og gasser i forbindelse med miljøteknologier. 19\n20 2.3 Klimaforandringer med underkategorier De viste underkategorier er et udsnit, der er sammensat ud fra overvejelser om virksomhedsklynger i relation til IU s uddannelser. Nogle områder er derfor udeladt. Der er altså ikke tale om en alment anvendelig kategorisering af miljøeffektive teknologier. Teknologier til energibesparelse og integration af vedvarende energi i bygninger med henblik på at skabe CO2-neutrale bygninger. F.eks. el-besparelser, varmestyringer, varmepumper, m.m. Anlæg for solenergi og vindenergi integreret i bygninger i særlig grad. Uddannelser: VVS energiteknik, elektronikfagtekniker Transport og mobilitet Forbedret energieffektivitet i person- vare- og lastvogne, busser, tog, fly og skibe m.m. herunder hybridbiler el-biler, elcykler, el-scootere o.l. Biobrændsler som brændstof i motorer. Uddannelser: Mekaniker, karosserismed, cykel- knallert- motorcykelmekaniker, flymekaniker, skibsmekaniker, skibstekniker, overfladebehandler. Energibesparelse og effektivisering i produktionsanlæg og produktionsprocesser. Herunder konvertering af fossilt brændsel til biobrændsel i produktionsprocesser. Uddannelser: Afhængig af produktionsanlæg Industritekniker, smed, elektronikfagtekniker, procesoperatør, automatiktekniker, støberitekniker, skibstekniker, værktøjstekniker, plastmager, finmekaniker. Løsninger, teknologier eller produkter, der giver en reduceret udledning af drivhusgasser, f.eks. via et reduceret energiforbrug i forbindelse med forbrug eller produktion. Her indgår også vedvarende former for energi. Energisystemernes samspil. Varmepumper Brændselsceller Varmevekslere Energihøstere Intelligent energiforbrug og energistyring Indpasning af el-produktion fra vedvarende energi i energisystemet. Uddannelser: VVS energiteknik, elektronikfagtekniker, automatiktekniker, køletekniker, Vedvarende energiproduktion via sol, vind, bølger, biomasse og biobrændsler. Termiske solvarmeanlæg Solcelleanlæg Store vindmøller Husstandsmøller Andre vindenergiløsninger Bølgeenergianlæg Biogasanlæg Anlæg til afbrænding og forgasning af biobrændsler. Uddannelser: Smed, VVS energiteknik, elektronikfagtekniker, automatiktekniker, vindmølleoperatør. Kategorier, der uddannelsesmæssigt alene vedrører bygge- og anlægsområdet, er udeladt. 20\n21 2.4 Luftforurening med underkategorier Indeklima er her inddraget som et miljøteknologisk område. CO2-neutrale boliger, kontorer og produktionslokaler stiller stigende krav til styring og regulering af indeklimaet f.eks. i forbindelse med luftbehandling. Krav vedrørende forbedringer af det ydre miljø smitter af på kravene til det indre miljø i både boliger, kontorer og produktionslokaler. Røgrensning og rensning af fossile brændsler med henblik på reduceret luftforurening. Røgrensningsanlæg på kraftværker og fabriksanlæg. Røgrensning på skibe. Røgrensning v. katalysatorer på personbiler, lastvogne, busser og tog. Afsvovlning m.m. af fossile brændsler. Uddannelser: Smed, VVS energiteknik, mekaniker, skibsmekaniker, procesoperatør, forsyningsoperatør. Luftrensning/behandling i forhold til indeklima i boliger, kontorer og produktionslokaler. Aircondition, temperaturregulering, luftbehandlingsanlæg, luftrenseanlæg Uddannelser: VVS energiteknik, køletekniker. Løsninger, teknologier eller produkter, der giver anledning til mindre luftforurening. Både luftrensningsteknologier og teknologier eller produkter, der medfører mindre udledninger af skadelige stoffer til luften. Erstatning af skadelige stoffer for luften med neutrale stoffer. CO2 fryse-køleanlæg. CO2 varmepumpeteknologi Miljøvenlig proceskøling i industrien Uddannelser: Køletekniker 21\n22 2.5 Vand med underkategorier Vandbehandling af grundvand i vandværker, med henblik på at sikre nogle bestemte egenskaber som drikkevand, indgår ikke. Det samme gælder fremstilling af teknisk vand, der ikke produceres som et led i en rensningsproces. Teknisk vand er en fælles betegnelse for vand, som ikke kan klassificeres som drikkevand, og som anvendes i forbindelse med tekniske anlæg og processer inden for fremstillingsvirksomheder, varme- og kraftvarmeværker samt institutioner. Vandet har gennemgået en videregående vandbehandling, f.eks. blødgøring og demineralisering. Den videregående vandbehandling kaldes også for industriel vandbehandling, da det især er industrien, der er storforbrugere af teknisk vand til en lang række anvendelsesområder. Vandbesparende teknologier i maskiner og anlæg i boliger og produktion. Vandbesparende husholdningsmaskiner. Vandbesparende udstyr til industrien. Vandbesparende processer i industrien. Uddannelser: Smed, automatikfagtekniker, procesoperatør. Løsninger, teknologier eller produkter, der har givet eller giver et reduceret vandforbrug f.eks. i forbindelse med vanding, industriel produktion, husholdning og opvarmning, giver anledning til mindre forurening af overfladevand og grundvand eller renser spildevand. Spildevandsrensning og rensning af drikkevand Store anlæg til rensning af spildevand fra husholdninger. Husstandsanlæg til rensning af spildevand fra husholdninger. Anlæg til rensning af processpildevand i industrien f.eks. med henblik på genanvendelse i produktionen. Anlæg til rensning af forurenet vand til drikkevand. Uddannelser: Procesoperatør, smed, automatikfagtekniker. Området rensning af overfladespildevand er udeladt som underkategori, da det ikke skønnes relevant for Industriens Uddannelser 22\n23 2.6 Råvare- og materialeforbrug med underkategorier Kategorien handler om miljøeffektive teknologier til reduktion af forbruget af materialer og råvarer i det hele taget. Der skelnes her mellem teknologier til minimering af spild og genindvinding. Derudover skelnes der imellem genanvendelse af materialer i egne produktioner og genindvinding eller opbearbejdning af materialer i særskilte virksomheder. Minimering af spild og genanvendelse af materialer i fremstillingsprocesser. Materialebesparende teknologier i fremstillingsprocesser dvs. minimering af spild. Genanvendelse af materialer i egne fremstillingsprocesser. Uddannelser: Industritekniker, smed, elektronikfagtekniker, procesoperatør, automatiktekniker, støberitekniker, skibstekniker, værktøjstekniker, plastmager, finmekaniker og derudover alle operatørgrupper i industrien. Løsninger, teknologier eller produkter, der medfører et mindre forbrug af materialer og råvarer Genindvinding af materialer i særskilte virksomheder. Genindvinding af råvarer fra udtjente produkter f.eks. gummi fra dæk, plast, metaller, m.m. Uddannelser: Plastmager, operatører Genindvindingsområdet er særdeles vigtigt i forbindelse med danske virksomheders mulighed for i fremtiden at blive Cradle to Cradle certificeret. Små og mellemstore virksomheder kan ikke selv skabe sit eget teknologiske kredsløb, der sikrer deres produkter en nærmest 100% genanvendelse. Det ligger heller ikke i Cradle to Cradle tænkningen, at produkterne skal vende tilbage til de fabrikker, der har fremstillet dem, hvilket ind imellem er et misforstået argument for at kritisere konceptet. Aktuelt er det typisk store virksomheder, der arbejder med Cradle to Cradle. De har størrelsen til at stille bastante krav til deres netværk af underleverandører og kan sikre stordriftsfordele på forhånd ved genindvinding. Det bliver næppe i Danmark afgørelserne træffes vedrørende konceptets videre succes. Til gengæld har vi en lang tradition for genindvinding, som har et stort vækstpotentiale i fremtiden. 23\nAnalyse af regionale og specifikke efteruddannelsesbehov inden for miljø- og energiområdet - Rapport\nAnalyse af regionale og specifikke efteruddannelsesbehov inden for miljø- og energiområdet - Rapport Svend Jensen ERA- Erhvervspædagogisk Rådgivning & Analyse januar 2011 Indholdsfortegnelse Indledning


skorpion Sept 3, 2012 23:10:03 GMT 1\nPost by Keane Loki Ere Teiko on Sept 3, 2012 23:10:03 GMT 1\nKeane smilte og så på hende. han smilte også med øjnene for at fortælle hende at hun ikke skulle bekymre sig om ham. han var jo okey. han levede. han smilte. og selv om ingen fik at vide hans tid i talian hvad der var sket så smilte han nu. han gik over til hende og så på hende. hun skullle jo ikke være nervøs pga hendes evne.\n"De skal ikke være bange for min familie. Min far er mutant og min søster og bror kender fuldt ud til mutanter og deres forskellighed. en anden pige som... øhm jeg redede engang bor her også så hun skal nok også vide det."\nhan talte om hans far og hans søskende men ikke om ham. han fortalte ikke hvad han var. men det gjorde han sjældent uden man spurgte. han turde nu godt sige at han var mutant. men ikke uden at blive spurgt. han så på hende med venlige øjne og forsatte så\n"og vis de ikke ved det, vil de nok ikke føle sig helt trygge ved ikke at vide hvad De er"\nKeane lagde en hånd på hendes skuldre og sendte hende et beroligene smil. han så på moonlight som virkelig nød at blive nusset. det var tydeligt at se.\nskorpion Sept 4, 2012 20:24:20 GMT 1\nPost by Silvia Hunter on Sept 4, 2012 20:24:20 GMT 1\nDer var pludselig noget der gik op for hende. Som hun betragtede hans smil og de smilende øjne. Hun kunne sagtens se det nu, hvor hun kendte hans fortid, men hun havde bestemt ikke lagt mærke til det før. Hun sukkede let for sig selv. Keane valgte altså at gemme sig bag ved smilet. Det var ikke noget hun ville kommentere, eftersom at de jo havde aftalt at lade det ligge. Hun nikkede til hans ord og rejste sig roligt op, også selvom Moonlight krævede en del opmærksomhed.\n"De har nok ret. Vi kan lige så godt få det overstået."\nsagde hun med en ganske mild stemme, som hun med et let smil på læben, vendte sin opmærksomhed mod ulven. Det var nu ganske dejligt at have et dyr så tæt på sig. Det var jo næsten lige før, at hun selv kunne tænke sig et dyr. Hvis hun altså kunne skabe en forbindelse med et andet dyr.\n"Jeg kan godt forstå hvad De mener. Det ville heller ikke være fair overfor dem. Når de giver mig husly, indtil at jeg kan klare mig selv."\nSagde hun i et ganske almindeligt tonefald, som hun sagtens kunne fornemme på ham, at han virkelig holdt af sin familie. Noget der altid var dejligt at vide.\nskorpion Sept 5, 2012 20:37:53 GMT 1\nPost by Keane Loki Ere Teiko on Sept 5, 2012 20:37:53 GMT 1\nKeane så på hende med et venligt smil og så på hende. han gik over til hende og rakte sin hånd frem og smilte. han vidste de næsten lige havde mødt hinanden men han synes det var på tide at gøre dette vis hun skulle bo på gården. de var ikke så formele her.\n"men nu hvor De skal bo her, hvad så med bare at være dus. Vi her på gårdene er ikke så formele som dem i byen. Vi er ret så afslappede"\nKEane stod pludselig og tænkte over hvor han skulle lade Silvia sove de havde nok nogle gæsteværelser men hvilket et ville passe til en der skulle bo hos dem nu i... ja måske et år. ihvert fald ville Keane ikke lade hende slippe væk fra gården før hun var rask. glad og meget mere selvsikker på tingene her, Vis hun skulle arbejde i byen skulle hun jo lige lærer den at kende først. han var faktisk ikke nervøs. hun virkede til at kunne finde ud af det meget hurtigt.\nskorpion Sept 6, 2012 12:57:08 GMT 1\nPost by Silvia Hunter on Sept 6, 2012 12:57:08 GMT 1\nTil at starte med betragtede hun ham roligt, men da han rakte hånden frem, så hun en anelse undrende, før at hun hørte hans ord. Det kunne måske være rigtigt nok, men det var altid svært at omstille sig og hun ville nok ikke kunne gøre det lige med det samme, specielt ikke når hun først stødte ind i Keane's far. Silvia havde en eller anden fornemmelse af, at den ældre generation gerne ville tiltales med De, men det kunne jo være, at Keane havde ret og at hun bare skulle slappe lidt mere af.\n"Undskyld. Det er fordi jeg er van til at betjene folk og når man som bartender skal betjene en kunde, så skal alle tiltales som De"\nsagde hun en anelse undskyldende og smilte let, som hun rakte ud efter hans hånd. De kunne jo lige så godt få det aftalt, så hun ikke lige pludselig befandt sig i en akavet situation, det kunne jo hurtigt ske, nu hvor hun befandt sig i et helt andet område end hun var van til.\nskorpion Sept 20, 2012 20:59:48 GMT 1\nPost by Keane Loki Ere Teiko on Sept 20, 2012 20:59:48 GMT 1\nKeanes far var ikke så stivnakket som man ville tro fordi han var ældre. han tog tingene let. nok se hans keanes venlighed lidt problematisk da de fik så mange munde at mætte. men det hjalp ham også til at smile fordi der var nye smil i hans hjem. Keane så på hende og kunne ærligtalt ikke forestille sig hende som en tjener. han så hende mere som en jager i det lædertøj. men han lignede nok heller ikke lige en bonde knægt når han først tog sit hverdags tøj på. han trykkede hendes hånd da hun tog hans. de havde alsår en aftale om hun skulle sige du. men det var nok kun når hun huskede det.\n"selv om man er van til at sige De kan man hurtigt glemme at tænke når man slapper af og så siger man du"\nhan havde selv sagt De til hans far da han blev forenet med ham men det kom hurtigt væk da han begyndte at falde til og slappe af. alt havde virket så godt efter det. Keane så på hende og kom til at se ned af hende nok lidt for længe. men det var fordi han stod og tænkte på at få skaffet hende noget anet tøj men hvad for en størrelse hun mon var?\nskorpion Jan 8, 2013 8:43:48 GMT 1\nPost by Silvia Hunter on Jan 8, 2013 8:43:48 GMT 1\nDet var ikke fordi hun ville fornærme hverken Keane eller hans familie, det var bare lettere svært at slippe af med en vane, som man havde haft i flere år nu. Men nu havde de en aftale, så blev hun også nød til virkelig at gøre et forsøg på at holde den ellers ville han jo ikke kunne stole på hende. Silvia ville helst ikke have fjender, nu hvor hun var kommet til MeRosal, så skulle hun jo gerne kunne starte på en frist, ikke sandt?\n"Er du sikker på det? Jeg har været i selskab med kunder i en rigtig lang periode nu."\nsagde hun med et ganske roligt smil, som hun lod blikket glide rundt endnu en gang. Hun var faktisk ikke bange for at skulle lave noget, men var faktisk oplagt på at komme igang, dog lod hun blikket glide ned af sig.. Hun var ikke rigtig påklædt til det arbejde, der kunne være på gården. Hvordan mon Silvia skulle kunne skaffe noget nyt tøj? Hun lagde også godt mærke til at han kiggede ned af hende, han tænkte nok det selv samme som hende.\n"I har vel ikke noget mere passende tøj til mig, som jeg kan låne? Eller noget stof?"\nspurgte hun ganske roligt, som hun da bestemt var villig til at lave sit eget tøj, det var jo altid underholdende og udfordrende at lave sit eget tøj, noget hun godt kunne lide.\nskorpion Feb 12, 2013 22:44:45 GMT 1\nPost by Keane Loki Ere Teiko on Feb 12, 2013 22:44:45 GMT 1\nKeane var sikker på at hun ville komme til at slappe af. og han var jo ikke tyben der blev vred hun skulle jo bare ha lov at falde til og finde ro i sig selv. Keane var jo selv en meget afslappet fyr, hans storebror ville nok sige han var for afslappet da han tit bare pludselig lagde sig eller satte sig ed midt i deres to mands arbejde. noget Keane ikke havde noget imod da han elskede at drille sin bror... og andre som han holdte af.\nhan så på hende med et roligt smil og med et roligt og selvsikkert nik svarede han hende også og det var tydeligt at høre i hans stemme at det nok skulle komme af sig selv med tiden.\n"ja jeg er faktisk sikker. jeg har prøvet det selv. men tro mig. når tiden er glemmer du nærmest helt ordet De til folk."\ndet gjorde han selv og nogle gange var det lidt pinligt især når man var sammen med de lidt rigere tyber og hjalp dem, Men Keane vidste jo at det ikke var ondt ment når han gjorde det og det var det nok heller ikke for hende.\nhan opdagede pludselig at hun så han kiggede ned af hende og rødmede lidt og smilte venligt til hende. dog kom hendes spørgsmål som lidt af et chok. han så ned i jorden og beegyndte at tænke. det eneste voksen kvinde tøj de havde i huset havde faren sagt at de ikke måtte røre. Moderens gamle tøj. han måtte jo finde på noget men hvad. han så på hende og så ud mod folden hvor hans hest gik og græssede.\n"vi har noget kvinde tøj. men min far vil ikke tillade at du låner det. men måske du kunne tage til byen med min gamle dreng og købe noget?"\ngamle dreng talte han selvfølgelig om hesten. den var jo ikke et føl den var en noget ældre hest. men lige så stærk som altid. den var livlig og glad og det var nok noget af det bedste at være.\nskorpion Mar 12, 2013 11:25:16 GMT 1\nPost by Silvia Hunter on Mar 12, 2013 11:25:16 GMT 1\nEt roligt og afslappet smil gled over hendes svage læber, som hun betragtede Keane med et mildt blik i øjnene. Hun var virkelig taknemmelig for at han havde fundet hende i ørkenen, ellers havde hun for længst mistet livet enten til solen eller skorpionerne i jorden. Uanset hvad, så havde hun ikke haft mange kræfter til at bevæge sig fra stedet, så det var heldigt, at han havde en vogn med sig.\nsagde hun ganske roligt, som hun lod blikket glide rundt i et kort stykke tid, før at hendes blik gled ned mod hendes tøj. Det var jo ganske ulideligt at skulle tilbringe tiden i MeRosal, hvis hun var i ført dette læder, så hun håbede virkelig at han havde en ide til, hvordan hun kunne slippe af med det. Hun overvejede endda at brænde det..\nSilvia rystede en anelse på hovedet, som hun bestemt ikke ønskede at gøre sig uvenner med hendes far allerede, så hun var blot taknemmelig for at han havde en anden løsning til hendes problem, så hun endte ud med at nikke.\n"Det kan jeg sikkert godt, hvis du kan give mig en beskrivelse af vejen derind"\nsagde hun med et skævt smil på læben, som hun jo virkelig ikke anede hvilken vej hun skulle tage og hvor hun skulle starte henne. Det kunne jo være at han vidste præcis hvor hun kunne skaffe noget stof henne.. Hun ville i hvert fald hellere sy tøjet selv, som at skulle give dyre dømme for et sæt tøj, der var syet i forvejen. Men hun vidste dog ikke rigtig om hun havde viljen til at ride på hans hest, hun var ikke ligefrem van til heste, så det ville sikkert se en anelse dumt ud, når hun først skulle op på hesten.\nskorpion Mar 25, 2013 23:48:22 GMT 1\nPost by Keane Loki Ere Teiko on Mar 25, 2013 23:48:22 GMT 1\nhesten kom over mod dem efter Keane havde piftet. hesten pprustede og gik ned i knæ og så med sine blide brune øjne mod Silvia. Keane smilte til hende og grinte "bare rolig. han kender vejen. han er nok en kæmpe men han er blid som et lam. han har altid været god ved ikke ride vante" Keane tog roligt Silvias hånd og førte hende over til hesten og lagde hendes hånd på hestens mule. den bed ikke. den nappede ikke engang. den trak bare vejret roligt og så på hende.\nKeane så på hende med et venligt smil. han kendte hesten godt. den var stor uden på men det var kun pga muskler og knogller eller kunne den ha været en lille killing. hesten var helt stille til silvia fik modet til at sætte sig på dens ryg.\nskorpion May 3, 2013 8:17:36 GMT 1\nPost by Silvia Hunter on May 3, 2013 8:17:36 GMT 1\nSilvia så lettere forundret mod den store hest, som han tydeligvis lystrede efter hvad Keane gav ham besked på. Han var jo godt opdraget kunne hun se. Hun var lettere betaget af det store dyr, som hun blot var taknemlig for at de havde reddet hendes liv. Hun lod dog de isblå øjne glide mod Keane igen, som han talte.\n"Så er jeg måske i trygge hænder?"\nsagde hun lettere smilende, som hun roligt bevægede sig hen til hesten med Keane i hånden. Hun var en anelse forsigtigt og vidste ikke rigtig hvor tæt på hun kunne tillade sig at gå. Dog forsøgte hun ikke at virke nervøs, så hesten ikke kunne mærke det på hende, hvilket også var grunden til at hun gik med til at ligge sin hånd mod hestens mule. Et glimt viste sig i hendes øje, som hun lige med et slappede mere af og lod hånden ligge blidt.\nDet var egentlig ganske fascinerende at se hvor stort et dyr en hest var, men samtidig også hvor venlige og rolige de kunne være. Det var jo ikke fordi han havde trukket sig tilbage, da hun nærmede sig. Silvia var ikke særlig sikker på om hun virkelig skulle sætte sig op, men roen og stilheden omkring dem fik hende til at samle mod og sætte sig op på hestens ryg. Derpå lod hun roligt en hånd glide hen over pelsen, som hun satte sig til rette.\n"Jeg stoler på, at han nok skal få mig sikkert tilbage igen"\nsagde hun med et kærligt smil på læben, som hun klappede hesten på siden og faktisk fik ham til at sætte igang. Noget der kom bag på hende, som han bevægede sig og hun lod blikket glide lettere panisk på Keane? Det gik dog hurtigt op for hende, at hun ikke kunne stille det helt store op og bare blev nød til at stole på hesten, som de bevægede sig fra gården og hun bare nød udsigten fra hestens ryg. Nu skulle hun jo til at overveje hvilket stof hun ville have, som hendes tanker gled væk, glemte hun faktisk at hun sad ovenpå hestens ryg.


Emma & Månen Af Michael Sørensen → Køb bogen billigt her\nEmma & Månen - Michael Sørensen - Bog\nFakta om Emma & Månen\nBørnebog, Godnathistorie, Højtlæsning, Godnatlæsning, Vinterferie, Emma & Månen, Bøger, Bog\nVed Internethandel er det vigtigt, at sikkerheden er i top, og derfor er det et område, vi prioriterer højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den optimale garanti for, at sikkerheden bag din betaling på Internettet er i orden. Derfor er køb og betaling hos Gucca altid helt sikkert.\nLige meget hvad du køber hos Gucca.dk, tilbyder vi altid 30 dages fuld returret. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder dit køb, eller af anden grund alligevel ikke måtte ønske varen, så send blot din vare tilbage til os, og vi sender dine penge den modsatte vej. Før du sender dit produkt retur, så har du altid mulighed for at tage kontakt til os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nAt du som kunde modtager din vare både sikkert og hurtigt, er af stor betydning for os. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi har den på lager. Den nøjagtige lagerstatus er altid synlig ud for hver enkelt vare. Har du spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus, er du velkommen til at tage fat i os.\nI vores shop er det muligt at vælge mellem adskillige betalingsmetoder. Her bør du selvfølgelig vælge den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Lige meget hvilken metode du vælger, kan du sikkert og trygt handle hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Vælger du kreditkort, så giver det dig den fordel, at vi først trækker penge fra din bankkonto, den dag varen sendes afsted til dig.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål når du besøger Gucca.dk, er du naturligvis altid velkommen til at skrive eller ringe til os. Imellem 10-15 alle hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi sidder parat til at give dig den hjælp, du efterspørger, med godt humør og et smil på læben.\nEfter du har bestilt dine produkter, kan du altid tracke ordren, og vide hvornår den ankommer. Efter gennemførsel af dit køb kan du logge ind på din egen personlige ordreside. Fra din ordreside kan du se, hvor langt pakken er kommet i systemet. I det øjeblik produktet er på vej, får du leveringsinformation herom via mail.\nDin anmeldelse af Emma & Månen\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_børnebøger path_bog_emma&månen


En kløftdjævels bekendelser – Jakob Levinsen gæsteblogger - Ulven og Uglen\nAt oversætte fantasy har sine helt egne udfordringer. Man ved aldrig, hvad der pludselig kan finde på at stikke kløerne frem.\nFor nylig til dette års Krimimesse i Horsens sad jeg i en paneldebat sammen med to andre oversættere og diskuterede, om det var fundamentalt anderledes at oversætte kriminallitteratur end anden skønlitteratur. Det var vi ud fra vores forskellige udgangspunkter temmelig enige om, at det ikke var.\nDer er selvfølgelig nogle specialområder som skydevåben, politi- og retsforhold, anatomi og patologi, som man typisk stifter særligt og til tider mere end rigeligt intimt bekendtskab med i denne forbindelse, og som det godt kan volde problemer at få overført gnidningsfrit fra andre sprog til dansk. Men grundlæggende er et lig jo et lig.\nSå relativt enkelt er det bare på ingen måde altid inden for litteratur med fantastiske elementer. Og jo flere af dem, desto mere fantasi, indlevelsesevne og kreativitet kræves der ofte også af oversætteren.\nJakob Levinsen har oversat værker af bl.a. J.R.R. Tolkien, Kazuo Ishiguro, Stephen King og Brandon Sanderson. Foto: Susanne Mertz.\nDet er i særdeleshed tilfældet, fordi de bedste værker og forfatterskaber inden for fantastisk litteratur er fantastiske på hver deres måde. At oversætte eksempelvis Brandon Sandersons kolossalt ambitiøse, ekspansive og endnu meget langt fra afsluttede serie Stormlysfortællingerne er for eksempelvis på ingen måde det samme som at oversætte nobelpristageren Kazuo Ishiguros underspillede, formfuldendte mesterværk Den begravede kæmpe.\nEller for nu at begynde ved den moderne fantasys begyndelse: I et hul i jorden levede der en hobbit.\nMange vil sikkert kende J.R.R. Tolkiens egen beretning om, hvordan han en dag omkring 1930 af ren og skær kedsomhed nedgriflede netop denne sætning på en blank bagside af en eksamensopgave – inklusiv et ord, der var mere eller mindre grebet ud af den blå luft, og som det således var nødvendigt for sprogforskeren Tolkien at opdigte en fortælling ud fra. Resten er mere eller mindre verdenshistorie.\nMindre kendt er det imidlertid, at han fra et tidligt tidspunkt af sin forfatterkarriere begyndte at insistere særdeles stålsat på, at ordet ”hobbit” ikke måtte oversættes. Den direkte anledning var, at da hans debutroman fra 1937 ti år senere for første gang blev oversat til et andet sprog end engelsk, nemlig svensk, blev ”The Hobbit” til ”Hompen” (og Bilbo i øvrigt også til Bimbo).\nSenere udarbejdede Tolkien specielt i forbindelse med sit hovedværk Ringenes Herre udførlige lister over navne og begrebers angivelige oprindelse og sammenhæng, og hvordan nogle ting skulle forstås og andre absolut ikke uden videre oversættes. Når der tales elversprog, tales der nu engang elversprog.\nHvor åbne, selv en så notorisk pernittengrynet forfatters begrebsunivers alligevel kan være for oversættermæssige friheder, kan man forvisse sig om ved at sammenligne de danske oversættelser af Ringenes Herre og Silmarillion ved to forskellige oversættere og ikke meget over ti års mellemrum. Ikke engang person- og stednavnene er nødvendigvis oversat eller blot stavet ens.\nJakob Levinsen har bl.a. oversat Den begravede kæmpe af Kazuo Ishiguro, som udkom hos Gyldendal i 2015.\nMin egen nyoversættelse af Hobbitten fra 2012 havde dog en lidt anden baggrund. Oprindelig blev romanen til som én blandt mange godnathistorier for Tolkiens børn, der i dette tilfælde så gradvis udviklede sig til noget ganske andet og større. Af samme grund er den allerede i originalversionen en lidt vakkelvorn blanding mellem netop barnlig nu-skal-I-bare-høre-fortælling og navnlig i de senere passager en mere moden, selvstændig og mørk grundtone.\nSamtidig var der tale om, at perspektivet siden den gamle danske oversættelse fra slutningen af 1960’erne var blevet radikalt udvidet og fordybet. Først med den posthume udgivelse af Silmarillion fik man alvor kendskab til omfanget af Tolkiens enorme mytologiske univers – som selv Ringenes Herre kun er en isbjergtop af – og som allerede stikker næsen frem adskillige steder i Hobbitten.\nSå hvor den oprindelige oversætter, Ida Nyrop Ludvigsen, kan siges at have været i god tro med hensyn til primært at lade den danske Hobbitten tage farve af godnathistorieaspektet, var det over 40 år senere på høje tid også at trække den mørkere klangbund i fortællingen frem. Eksempelvis ved løbende i ordvalget at prøve at farve de mange dværge i historien mere tragiske end blot komiske.\nEn ganske anden problemstilling mødte jeg i forbindelse med sidste års litterære nobelpristager, englænderen Kazuo Ishiguros Den begravede kæmpe fra 2015. Ishiguro var i forvejen højt berømmet for antydningsvise, tvetydige romaner, hvor tingene sjældent står helt klart og da slet ikke for personerne – herregårdsromanen Resten af dagen er det berømteste eksempel – og vendte så her efter ti års romanpause tilbage med noget, der et langt stykke ad vejen ligner en temmelig regulær fantasyroman fra Britannien umiddelbart efter kong Arthurs fald.\nDer optræder således både en drage og forskellige mere luftigt beskrevne overnaturlige væsener, men som ofte viser sig måske alligevel at være noget ganske andet end forventet. Hvor det i forbindelse med Tolkien i høj grad er et spørgsmål om at oversætte præcist og dækkende, er det hos den sarte Ishiguro langt mere et spørgsmål om at oversætte så antydningsvist, at usikkerheden, uhyggen og antydningerne forbliver intakte på dansk.\nJakob Levinsen har også oversat Tolkiens Hobbitten, som udkom hos Gyldendal i 2012.\nOg ligesom drillepinden Ishiguro i sine tidligere romaner gerne lader fiktive forfattere eller popsangere blande sig med eksisterende som diskrete markører af, at det her altså er fiktion, sker det også et par steder i Den begravede kæmpe. Egentlig selvopfundet terminologi inden for flora og fauna er der – ligesom hos Tolkien – ellers ikke meget af i de nogenlunde jordbundne middelalderomgivelser.\nMen tidligt i romanen omtales så pludselig uden yderligere kommentar, at nogen mener at have set en wren-eagle. En wren er en gærdesmutte, fuglekonge eller lignende småfugl, mens en eagle jo er en ørn – kombinationen til en enkelt flyvende skabning er bare aldrig set før.\nForfattere på Ishiguros niveau er typisk temmelig labyrintiske at komme i kontakt med gennem agenter og agenters agenter og så videre. Men til sidst nåede der da også en venlig, men kortfattet mail tilbage den modsatte vej: jep, kræet var da bare en fantasifugl.\nDen kunne så passende hedde en fugleørn på dansk, besluttede jeg. Derefter ventede jeg bare med illusionsløs flegma – og belært af tidligere erfaringer – på, at en eller anden desorienteret finlitterat i det danske anmelderkorps ville gå galt af pointen og i stedet begynde at raillere over, at en sådan fugl da slet ikke findes i virkeligheden.\nDet skete dog mig bekendt ikke. Muligvis fordi adskillige anmeldere ligesom i udlandet åbenbart blev så generelt sjælsrystede over, at den respekterede Ishiguro pludselig havde fundet på at slumme den med fantasy, at der slet ikke var overskud til også at undres over detaljer.\nEn enlig fugl er dog for intet at regne i forhold til udfordringerne i forbindelse med at oversætte Brandon Sandersons Stormlysfortællingerne. For hvor der både hos Tolkien og Ishiguro er tale om helt færdige værker, er den endnu ikke meget over 40-årige Sanderson stadig i fuld gang med at udvikle sit gigantiske Kosmere-univers på alle mulige ledder og kanter.\nBrandon Sandersons En konges vej, som er udgivet hos Ulven og Uglen i to dele, er også oversat af Jakob Levinsen.\nBind tre ud af de projekterede ti, Oathbringer, er således først for få måneder siden udkommet i USA. Hvortil kommer alle hans mindre projekter for forskellige aldersgrupper, men ofte inden for andre hjørner af universet.\nOven i købet skriver han også exceptionelt tæt i rent sproglig henseende, ikke mindst i forhold til den lyssymbolik, der gennemsyrer værkerne. Andet binds titel, Words of radiance, er et oplagt eksempel.\nRadiance har her nemlig ikke blot den umiddelbare danske betydning stråleglans. Det er også en reference til den fordums orden af overnaturlige Radiants, på dansk Stråleriddere eller blot De Strålende, der spiller en helt central rolle i den overordnede fortælling.\nSamtidig skal begrebet universe building, der er udbredt inden for specielt klassisk fantasy eller high fantasy, i Sandersons tilfælde forstås særdeles konkret. På det overordnede plan er Sanderson i færd med at konstruere en minutiøst forbundet kosmologi af både dimensioner, elementer, begreber og egenskaber, som her i de første bind endnu kun er ved at blive foldet ud.\nOmvendt foregår det stadig inden for rammerne af normalt engelsk (mens f.eks. Ringenes herre ifølge Tolkien udtrykkelig er en oversættelse til engelsk af et manuskript, der oprindelig var skrevet på Midgård-hverdagssproget westron). Her går Sanderson i vidt omfang til værks på samme måde som George R.R. Martin i Game of Thrones, nemlig ved ikke blot at finde på originale egennavne på personer og steder, men ofte også vende og dreje eksisterende engelske ord og sætte dem sammen til helt nye og i sammenhængen unikke betydninger.\nMeget af første og andet bind af Stormlysfortællingerne finder således sted i områder domineret af klippelandskaber og såvel store som små skaldyr. Et dramatisk højdepunkt i bind ét, En konges vej, er jagten på en såkaldt chasmfiend, en gigantisk og særdeles glubsk skabning, der holder til ude i dybe kløfter.\nKort over Roshar, som er den verden, hvori Brandon Sandersons serie Stormlysfortællingerne foregår.\nDet sammensatte ord – chasm for kløft og fiend for djævel eller uhyre – er typisk for Sandersons måde at turnere sproget på. Så i denne forbindelse var det relativt enkelt at oversætte til kløftdjævel (der er hjælpsomt nok også ligefrem en tegning af den i bogen), ligesom det var med den sprogligt åndsbeslægtede axehound, der på dansk blev til flækhund.\nEndnu sværere bliver det imidlertid, når nogle af de mange personer på mange forskellige steder passerer særegen flora eller fauna, der blot nævnes i forbifarten, ja måske kun den ene gang i løbet af Stormlysfortællingernes foreløbig over 3.000 sider. Slår man op i én af de yderst detaljerede og udtømmende Sanderson-baser på nettet, eksempelvis den officielle fanside coppermind.net, kan man ved selvsyn konstatere, at det særdeles ofte er tilfældet.\nSom nu i det allerførste regulære kapitel i Words of Radiance, der foregår til søs. Her hentydes der uden nogen som helst yderligere forklaring til et havvæsen ved navn en Redwater, der foreløbig ikke er så meget som nævnt noget andet sted i værket.\nHer er man på alle måder ude på dybt vand. Men både som menig læser og professionel oversætter er det selvfølgelig også ofte der, at det for alvor begynder at bliver spændende.\nJakob Levinsen (f. 1960) er forfatter og oversætter. Senest er i år udkommet oversættelser af Stephen Kings ”Sleeping Beauties” (”Rosernes torne”) og Lee Childs ”Make Me” (”Hårdt prøvet”). www.jlevinsen.wordpress.com.\nHold øje med Ulven og Uglens Facebook og Instagram for at følge med i vores crowdfunding af den første tredjedel af andet bind i Brandon Sandersons fantasyserie Stormlysfortællingerne. Vi håber, at du har lyst til at hjælpe os.\nTags: Brandon Sanderson, crowdfunding, Den begravede kæmpe, En konges vej, fantasy, Hobbitten, Jakob Levinsen, Kazuo Ishiguro, oversætter, Ringenes herre, Stormlysfortællingerne, Tolkien\n← Moderne tricksterfigurer i fantasylitteraturen\nSkrivetips: Flowskrivning – skriv effektivt, skriv med glæde →


Hotel Lowca | De 10 bedste hoteller i Lowca | Hotels.com\nHoteller i Lowca\nSøg efter hoteller i Lowca\nSe hoteller i Lowca på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Lowca.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Lowca, Storbritannien, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Lowca Ghyll Farm Bed & Breakfast, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Lowca kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Lowca på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 40 hoteller i Lowca. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Lowca\n- Seværdigheder i Lowca\n- 639 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Lowca\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Lowca.


Trustpilot har skabt en række værktøjer, der passer til forskellige behov, processer og politikker og gør det lettere for virksomheder at invitere deres kunder til at skrive en anmeldelse. Hvis du er i tvivl om, hvilket værktøj du skal bruge, finder du her en oversigt over de forskellige metoder, så du kan finde frem til den, der passer bedst til din virksomheds behov.\nManuelle invitationer bruges ofte til at invitere tidligere kunder. Dette er en hurtig metode til at indsamle anmeldelser, når du skal i gang med at bruge Trustpilot, og så kræver den ingen teknisk viden. Du kan invitere dine kunder manuelt på 5 forskellige måder, som du kan finde på din virksomhedskonto under Invitationer:\nUpload en fil med dine kundedata\nKopiér og indsæt data fra dit regneark eller din teksteditor\nIndtast dine kundedata manuelt\nInvitationer til at skrive en produktanmeldelse\nAutomatisk Feedback Service er designet til at sende invitationer, når en kunde har foretaget et køb eller haft en serviceoplevelse. Du skal blot konfigurere din webshop eller dit e-mailsystem til at sætte Trustpilot bcc på din ordre- eller leveringsbekræftelse. Når Trustpilot sættes bcc på kundemails, oprettes en invitation, som sendes til kunden efter et bestemt antal dage. Med Trustpilots Automatiske Feedback Service kan du ubesværet invitere dine kunder, og de kan nemt skrive en anmeldelse.\nMed vores apps kan du let forbinde din Trustpilot-konto til din e-handelsplatform. Når den er forbundet, kommunikerer vores app direkte med din platform og opretter automatisk invitationer efter hver ordre. Du kan invitere dine kunder til at skrive en brugeranmeldelse eller både en bruger- og en produktanmeldelse. Trustpilots apps til e-handel omfatter:\nHvis du vil have mere kontrol over oprettelsesprocessen, kan du bruge vores API til at invitere dine kunder. Det er det mest effektive værktøj med hensyn til funktioner og fleksibilitet. Du kan oprette invitationer, som Trustpilot skal sende ud, eller du kan bruge API'en til at generere et invitationslink, som du kan sende til dine kunder via dit eget kommunikationsflow.\nDet unikke link er et invitationslink til at skrive en brugeranmeldelse. Linksene er unikke for hver af dine kunder og består af de oplysninger, der er nødvendige for at skrive en anmeldelse. Unikke links genereres og gemmes på din virksomheds server, så kundeoplysningerne ikke bliver delt med Trustpilot, før dine kunder klikker på linket. Denne invitationsmetode gør det muligt for dig at administrere invitationsprocessen ved hjælp af dine egne systemer.\nBusiness Generated Links er invitationslinks, som dirigerer kunden til en anmeldelsesformular, hvor vedkommede kan skrive en brugeranmeldelse og en valgfri produktanmeldelse. Denne invitationsmetode er primært designet til virksomheder, der vægter databeskyttelse højt, såsom sundhedsorganisationer og finansvirksomheder, der ikke har tilladelse til at dele deres kunders persondata med tredjeparter. Når du indsamler anmeldelser via et Business Generated Link, garanterer vi, at dine kunders persondata ikke behandles eller gemmes på vores servere, før kunden har accepteret Trustpilots vilkår og betingelser.\nBemærk: Nogle af disse invitationsmetoder er kun tilgængelige for virksomheder, der bruger Trustpilots betalte tjenester.\nOprettet 8. juni 2017 14:52\nOpdateret 7. september 2018 13:39


Billig Rains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective – 1199 kr.\nRains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective\nRAINS – BlackReflective – 5711747485368 (Læs mere)\nNavn: Rains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective\nMange forhandlere på nettet frembyder nu om stunder mange forskellige leveringsudgaver. En af favoritterne er i øjeblikket at få leveret til et udleveringssted, hvor du kan afhente dine nye produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Løsningen er altså ekstremt ukompliceret, og ofte desuden den prisbilligste leveringsmåde ved køb af Rains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective.\nDu kunne ligeledes prøve at vælge levering til hvor du bor eller til hvor du arbejder. Fragtmetoden viser sig desværre en kende mindre prisbillig, men samtidig temmelig smertefri. Den mest prisbevidste leveringsudgave kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, men det kræver at du lever nærved online butikkens lager.\nLeveringsdygtigheden på Backpacks er selvfølgelig usædvanlig essentiel om vi står og skal bruge varen om et øjeblik, og med det formål er det forholdsvis afgørende at man besigtiger den anslåede leveringstid på det relevante produkt.\nEn hel del internet virksomheder annoncerer levering på næste hverdag på utallige produkter, eksempelvis Rains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective, men som imidlertid betinges af at bestillingen laves inden et fastsat klokkeslæt, med det formål at de har udsigt til at kunne nå at få dit nye produkt betjent forinden logistikmedarbejderne holder fyraften.\nIndtil flere internet webshops byder på fri fragt, men i reglen stiller det krav om at du shopper for en fastsat pris. Derudover kan du udvælge den mest prisbevidste metode til levering, der tit – om du er ved Fredericia, Nykøbing Falster eller Ribe – vil være at få kørt din pakke til et afhentningssted.\nDet er efterhånden vældig uproblematisk for alle og enhver at finde de bedste priser fra diverse internet shops, og derved har mange RainsÂ® webshops været tvunget til at sænke prisniveauet på mange af deres produkter – til børn, samt til voksne – betydeligt, og endda nogle gange sikre fragt uden beregning.\nTil gengæld kan det trods alt være fordelagtigt at udforske diverse internet forretninger efter rabatkoder på Rains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective forinden du færdiggør din shopping, sådan at man er skråsikker på at modtage den bedste pris.\nDu må ikke desto mindre ikke glemme, at hvis en internet webshop udlover en vare til en pris der anses for uforståeligt billig, kan det mange gange være et kendetegn på en bedragerisk online forretning. Bestillinger med betalingskort er i hvert fald en del af et reglement, der beskytter køber imod snydagtige online varehuse.\nGenerelt foreslår vi shopping med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du udnytte et afdragstilbud fra fx ViaBill, såfremt du vil dække betalingen af flere omgange.\nForinden folk shopper på en RainsÂ® netshop kunne de de facto gennemgå netshoppens handelsvilkår, men det er oftest ikke særlig interessant.\nEt andet forslag kan være at granske om netbutikken er tilsluttet e-mærket, grundet at det kan være en antydning af at online butikken følger de danske retningslinjer, og at e-butikken lejlighedsvis besøges af eksperter som er meget fortrolige retningslinjerne. Desuden giver det dig mulighed for opbakning, ifald du møder udfordringer med dit køb.\nHerudover tilråder vi at kunden er klar over de fundamentale vilkår der kan have indvirkning på købet, som fx hvilken bytteret internet selskabet garanterer. I relation til det er det ligeledes afgørende, at man til enhver tid gemmer sin købsbekræftelse, så man når som helst vil kunne dokumentere sit køb af Rains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective, om man er på shopping til en kvinde eller mand.\nTrustpilot leverer egentlig pæne genveje til at kigge på en hel del andre brugeres synspunkter og derfor er det smart, at du ser nærmere på e-butikkens bedømmelser af Rains Show Oversized Mountaineer Bag – BlackReflective inden du bestiller.\nFacebook genererer ligeledes ret ønskværdige chancer for at få indsigt i e-forhandlerens troværdighed. Foruden det ser vi faktisk netbutikker som tilbyder kunderne at tilkendegive en vurdering af købsoplevelsen, hvilket på samme måde kan udnyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret af reklameindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en masse online firmaer når vi introducerer deres tilbud, og indkasserer godtgørelse for så vidt en bruger fra vores side udfører en handel.\nViden omkring tilbud og online shops vedligeholdes tit, men der tages forbehold for rettelser der eventuelt er udarbejdet siden nyligste opdatering af websitets oplysninger.


Solfilm til Land Rover Defender Suv 3-d - EVOFILM\nHjem Solfilm Land Rover Land Rover Defender Suv 3-d\nLand Rover Defender Suv 3-d\nSolfilm til Land Rover Defender Suv 3-d alle årsmodeller.\nFærdigskåret solfilm til alle Land Rover Defender Suv 3-d årsmodeller fra 2020 og frem. Land Rover Defender Suv 3-d har fem ruder bag ved føreren, hvoraf der er en bagrude og fire ruder i passagerdørene og to ruder i dørene foran.\nKøb solfilm til dørene foran på din Land Rover Defender Suv 3-d til en reduceret pris! (Reduceret pris gælder ved bestilling af solfilm til de øvrige ruder bag ved føreren). Med solfilm på alle ruder får du en bedre, tryggere og køligere Land Rover Defender Suv 3-d.\nEVOFILM® er en aftagelig, limfri solfilm af højeste kvalitet, der er produceret i smart PVC. EVOFILM®’s smarte solfilm er helt ufølsom over for folder og bøjninger, og det er ikke nødvendigt at krympe, forme eller skære den til, når den skal monteres på en buet rude. EVOFILM® kan tages af og eftermonteres på din Land Rover Defender Suv 3-d med samme succesfulde resultat.\nEVOFILM® leveres som en færdigskåret solfilm til Land Rover Defender Suv 3-d, og du kan forvente dig en både hurtig og simpel montering. EVOFILM®-solfilm monteres ikke med lim, hvilket gør det meget nemt at sætte solfilmen på med et succesfuldt resultat, helt uden bobler eller folder! Der medfølger en monteringsskraber og montageanvisning.\nSolfilmen fra EVOFILM® leveres med en 5 års produktgaranti. Vi tilbyder desuden omfattende garantier, som følger med din Land Rover Defender Suv 3-d. Skulle solfilmen f.eks. blive skadet ved monteringen får du en ny solfilm kvit og frit!


For lavt dæktryk er årsag til højere forbrug | Alt om varebiler - nyheder og test\nFor lavt dæktryk er årsag til højere forbrug\n78 pct. af Europas bilister kører med for lavt dæktryk hvilket har konsekvenser for såvel trafiksikkerheden som for biløkonomien\nFor lavt dæktryk koster penge og er en risikofaktor i trafikken. En undersøgelse foretaget af den japanske dækfabrikant Bridgestone påviser, at 78 pct. af europæiske bilister kører med et lavere dæktryk end foreskrevet af fabrikken. Undersøgelsen omfatter 28.000 bilisters adfærd og er blevet udført otte år i træk. Det bliver også påvist, at 25 pct. kører på dæk med mindre mønster end de lovbefalede 1,6 mm.\nBilister glemmer at tanke luft\nBrug denne tabel til at omregne dæktryk, når du kontollerer på tankstationen:\nFiat Doblo Cargo XL er landet i DK\nNy metode til lakpolering


Spar tid & penge - skån miljøet | CDON\nSpar tid & Penge – skån miljøet er en opslagsbog til hjemmet med over 2.500 gamle husråd og gode ideer til en lettere hverdag. Bogen er forsynet med et meget detaljeret stikordsregister, så det er let at finde frem til de gode råd og tips, der findes\nDiverse, Netværk & kommunikation, Sikkerhed\nSpar tid & Penge – skån miljøet er en opslagsbog til hjemmet med over 2.500 gamle husråd og gode ideer til en lettere hverdag. Bogen er forsynet med et meget detaljeret stikordsregister, så det er let at finde frem til de gode råd og tips, der findes om et bestemt emne.\nBogen indeholder gamle, velafprøvede husmorråd, som har været brugt med succes gennem mange generationer samt en del nye, som er kommet til i de seneste år. Der er gode råd om personlig pleje, husapotek, madlavning, rengøring, tøjvask, strygning, syning, strikning, potteplanter, have, biler, cykler osv.\nSelvom der er rigtig mange ting i vores hverdag, der har ændret sig radikalt gennem de seneste hundrede år eller mere, så er der alligevel mange grundlæggende ting, som ikke har ændret sig ret meget. Vi skal stadig have mad hver dag, skal holde os selv, vores tøj og boliger rene og funktionsdygtige.\nVi er gennemgående blevet mere miljøbevidste, og denne bog giver mange tips, hvordan du eksempelvis reducerer madspild og gør rent uden brug af farlige kemikalier. Du vil helt sikkert blive overrasket over at erfare, hvor mange daglige opgaver du faktisk kan klare, hvis du bare altid har eddike, citroner, bagepulver og klart opvaskemiddel i huset.\nDiverse Netværk & kommunikation Sikkerhed