Skagen - stort feriehus 14-20 personer nær stranden - Jylland - Nord - Danmark\nDanmark - Jylland - Nord, Hus nr.: 1021\nSalgspris: 2.400.000 kr\nEt hyggeligt stort hus med rigtig god plads\nOverdækket terasse mod øst\nSpiseplads til 20-22 personer i stor åben stue\nhuset har ialt 3 sofagrupper\nDette store køkken inbyder til at flere laver mad sammen\nKøkken nr 2 med komfur, køleskab og fryser\nEt soveværelse med vindue mod haven\nEt andet soveværelse vender mod øst\nStue i seperat lejlighed i gaveln på huset\nTrampolinen er populær bland de yngre gæster\nMeget børnevenlig badestrand\nEt meget charmerende og 220 m2 stort skagengult bondehus fra 1930 er nu renoveret og har to nye køkkener, 3 badeværelser og 7 dobbeltværelser med 14 senge. Disse er fordelt i tre soveafdelinger med hvert sit badeværelse og hver sin indgang til huset. Feriehuset ligger i naturskønne omgivelser med fine muligheder for en rigtig god ferie med familie, venner og børn. Huset har en flot beliggenhed på en stor privat grund som strækker sig ned til havet dvs ingen offentlig vej til stranden. Fra huset går man på en lille strandstig ca 3-4 minutter til en af Nordjyllands fineste sand- og badestrande. Området er præget af skov, strand og klitter og har store frie arealer velegnet for børneleg, sport, cykling og dejlige gåture. Knasborghus byder på enestående naturoplevelser på alle årstider.\nVi har de seneste år haft en del besøg af fugleinteresserede personer "ornitologer" da der findes sjældne fugle i området. Se www.dof.dk for mere information.\nDet store køkken har opvaskemaskine, køleskab, fryser og komfur. Køkkenet er udformet med en køkkenø i midten så man enkelt kan lave mad sammen. Den store stue har spisepladser til ca 20 personer og har tre sofagrupper med stole omkring. Stuen har store vinduer og skydedøre direkte ud til haven som vender mod syd. Fritidshuset og området er meget velegnet for børn og for ældre personer - da der er obetydelig trafik og ingen trapper eller andre hinder. Huset er desuden velegnet til familiesammenkomster eller familietræffer da 14 personer kan bo her og 6-8 personer kan bo i nærliggende sommerhuse ca 100 m herfra. Alle får plads i den store stue både ved spisebordene og ved de tre sofagrupper.\nDer er rigtig god plads for leg, boldspil og cykling på de store arealer ved huset. Man kan cykle ind til Ålbæk eller cykle til Skagen på en fin cykelstig. Det tager lidt mere end en time. Bliver man træt kan man tage cyklen med tåget hjem fra Skagen uden det koster ekstra. Det tager ca 20 min i bil ind til Skagen, 20 min til Vesterhavet og 20 min til Fredrikshavn.\nMax 14-22 personer\nAfstand strand 500 m\nPris/uge: 14.800 dkk i højsæsong mellem 17. juni og 12. august 2017\nPris/uge: 9.800 dkk i lavsæsong\nDet store ferihuset kan også lejes som weekendhus for 220 kr/person/nat.\nDer tilkommer et mindre olietillæg pga det store forbrug som husets størrelse og udformning medfører.\nAndet: havemøbler grill børneseng stor trampolin\nAndet: Kabel TV\nAndet: Der findes to nye køkkener\nAntal enkelt senge (14)\nAndet: 3 badeværelser\nAndet: en trampolin som er meget populær\nRedskabsrum: Havemøbler grill\nAfstand til skov : 25 meter meter\nNærmeste byer : Ålbæk 2 km\nAndet : Hvide Klit golfbane 4 km\nØrnens verden (7km)\nSkagen Badeland (10km)\nFunhouse Frederikshavn (14km)\nSkagens Museum (20km)\nSkagen fyr (22km)\nSkallerup Seaside Resort - Badeland (36km)\nNymarksminde Farmpark (56km)\nFårup Sommerland (57km)\nUtzon Center (65km)\nLeos Legeland - Aalborg (66km)\nAalborg ZOO (67km)


16. januar Gælder fra. Håndbog for rejsende mod en endnu bedre arbejdsplads. Bedste arbejdsplads. Rummelighed Fleksibilitet Læring. - PDF Gratis download\n16. januar Gælder fra. Håndbog for rejsende mod en endnu bedre arbejdsplads. Bedste arbejdsplads. Rummelighed Fleksibilitet Læring.\nDownload "16. januar 2008. Gælder fra. Håndbog for rejsende mod en endnu bedre arbejdsplads. Bedste arbejdsplads. Rummelighed Fleksibilitet Læring."\n1 P Proceslinien Start Ledere Medarbejdere Rummelighed Fleksibilitet Læring Udvikling Sundhed Trivsel Bedste arbejdsplads Gælder fra 16. januar 2008 Den nye personalepolitik 2008 Håndbog for rejsende mod en endnu bedre arbejdsplads\n2 ORGANISATIONSDIAGRAM Sport og Fritid Aarhus Symfoniorkester Borgerservice Ledere Trivsel Musikhuset Aarhus Chefgruppen Medarbejdere Kulturforvaltningen Sundhed MEDsystemet Udvikling Biblioteksvæsnet Rummelighed Rådmands sekretariatet HR Fleksibilitet Læring CØP ITK Byggeri og Planlægning Mission/Vision Linie 1 Linie 2 Linie 3 Linie 4 Proceslinien Udfordringer 2\n3 side 4 Fælles puls og proces side 6 Mission Vision side 8 Ledere & Medarbejdere Rummelighed & Fleksibilitet side 10 Læring & Udvikling side 12 Sundhed & Trivsel side 14 Bedste arbejdsplads side 16 H HOP OMBORD PÅ VEJ MOD EN ENDNU BEDRE ARBEJDSPLADS Velkommen til den nye personalepolitik! Kultur og Borgerservice har fået en ny personalepolitik. Den fortæller i klare vendinger, hvilke forventninger der er til dig som medarbejder eller leder og de fælles holdninger til væsentlige områder for vores arbejdsplads, nemlig: rummelighed, fleksibilitet, læring, udvikling, sundhed og trivsel. Den nye personalepolitik kommer til at betyde noget for dig uanset om du er leder eller medarbejder. Vi har en rigtig god arbejdsplads i dag. Men den skal være mere end god. Vi vil have den bedste arbejdsplads: En levende organisation af glade medarbejdere, der arbejder sammen om at opfylde vores mission og vision. En sådan arbejdsplads skal den nye personalepolitik hjælpe os med at blive i endnu højere grad end i dag. Så hop på toget mod en endnu bedre arbejdsplads og læs mere om den nye personalepolitik, processen bag og ikke mindst, hvad den kommer til at betyde for din hverdag. 3\n4 side 6 Mission Vision side 8 Ledere & Medarbejdere side 10 Rummelighed & Fleksibilitet F FÆLLES PULS OG PROCES SAMMEN SKABER VI FORANDRING Personalepolitikken er vores fælles puls Selvfølgelig er Kultur og Borgerservice til for borgerne. Uden borgere, ingen arbejdsplads. Men selvom det primært handler om borgerne, er det vigtigt, at vores organisation fungerer godt indadtil. Vi skal være glade for at gå på arbejde, og vi skal gå i samme retning ellers kan vi ikke yde en ordentlig service eller tiltrække og holde på de gode medarbejdere. Og det er derfor, vi nu vælger at fokusere på at skabe en endnu bedre arbejdsplads igennem en ny og fælles personalepolitik for hele Kultur og Borgerservice. Et redskab til forandring Den nye personalepolitik gør ikke noget i sig selv. Det er os lederne og medarbejderne der i fællesskab skal bruge politikken til at skabe forandringer. Og de første skridt er taget. Politikken har nemlig allerede ført til en række redskaber, for eksempel et innovationsredskab og et værktøj til leder og medarbejderudvikling. Og så får alle medarbejdere et kort til velvære som første skridt i mod mere trivsel og sundhed. Alle redskaberne samles i en værktøjskasse, som ligger på intranettet, og der vil løbende komme nye redskaber til. Derudover kommer der en elektronisk personalehåndbog på intranettet, hvor du kan læse om administrativ praksis og retningslinjer, der gælder for hele Kultur og Borgerservice. Det kan for eksempel være seniorordninger og regler for sygefravær. 4\n5 side 12 Læring & Udvikling side 14 Sundhed & Trivsel side 16 Bedste arbejdsplads Processen hen i mod en ny politik Det er ikke nogen let opgave at formulere en ny personalepolitik, der kan danne udgangspunkt for reelle forandringer i hverdagen. Det er vigtigt at inddrage dem, det handler om, nemlig de ansatte både ledere og medarbejdere og derfor har vi gjort meget ud af processen. Vi startede processen med at formulere fire fokusområder, der hver skulle have sin delpolitik, nemlig: Ledere & Medarbejdere, Læring & Udvikling, Rummelighed & Fleksibilitet og Sundhed & Trivsel. Hvert fokusområde fik sin egen arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra hele organisationen og en formand fra chefgruppen, som er den øverste ledelse i Kultur og Borgerservice. Hver arbejdsgruppe udarbejdede et udkast til en politik med afsæt i Århus Kommunes overordnede værdier og personalepolitik. De fire udkast til delpolitikker blev sendt til høring i hele Kultur og Borgerservice. Det kom der rigtig mange gode forslag og formuleringer ud af, som arbejdsgrupperne har brugt i den endelige version af personalepolitikken, som du sidder med her. Den nye personalepolitik er nu godkendt af HovedMEDudvalget. Du kan læse mere om de konkrete tiltag sidst i pjecen og på intranettet. 5\n6 side 8 Ledere & Medarbejdere side 10 Rummelighed & Fleksibilitet M MISSION & VISION VI SKAL GÅ SAMME VEJ Visionen er vores fælles retning I 2006 vedtog HovedMEDudvalget en fælles mission og vision for vores nye magistratafdeling: Kultur og Borgerservice. Visionen viser en fælles retning for alle i Kultur og Borgerservice. Og den nye personalepolitik beskriver, hvad vi kan og skal forvente af vores arbejdsplads, ledere, kolleger og ikke mindst os selv hvis vi sammen skal leve op til den fælles mission og vision. Kultur og Borgerservice giver mulighed for øget livskvalitet ved at fremme: Mission Oplevelser Tilgængelighed Aktiviteter Kreativitet Livslang læring 6 Sammen med borgerne gør vi Århus levende!\n7 side 12 Læring & Udvikling side 14 Sundhed & Trivsel side 16 Bedste arbejdsplads Vision Vi gør Århus kendt som en global vidensog oplevelsesby Vi overrasker og udfordrer borgerne med unikke oplevelser Vi er nyskabende og tør gå i front Vi gir Århus PULS gennem: Fremtidens mødesteder på tværs af kulturer Levende brug af ny viden og teknologi Globalt udsyn og lokal indsigt Vækstlag og talentudvikling 7\n8 side 10 Rummelighed & Fleksibilitet L LEDERE & MEDARBEJDERE FORVENTNINGER LEDERE Gå nye veje Vær modig og målrettet se fremad Skab udvikling og udfordringer. Find løsninger, ikke problemer Løb en risiko tænk dynamisk Udvid din horisont Bevar dit udsyn Sørg for at have indblik Del din viden med andre Vær tydelig Flygt ikke fra konflikter tag hånd om dem som rollemodel Gør de gensidige forventninger klare Vær nærværende, ansvarlig og konsekvent Sæt rammerne Giv plads til at træde ved siden af det er bedre end at gå i stå Benyt nye og skæve vinkler Brug arbejdspladsens mange kompetencer Skab grobund for trivsel Mød personalet sørg for, at I forstår hinanden Tal ordentligt og åbent om tingene Undgå fordomme og skab plads til forskellighed 8\n9 side 12 Læring & Udvikling side 14 Sundhed & Trivsel side 16 Bedste arbejdsplads MEDARBEJDERE TAG ANSVAR Deltag aktivt Tag del i arbejdspladsens udfordringer Kend dine opgaver og brug din faglighed Tag initiativ Bliv klogere Hold dig orienteret om din arbejdsplads Find ud af, hvad der sker del din viden med andre Få svar på dine spørgsmål Tag ansvar Vær med til at udvikle dig selv og din arbejdsplads Vær klar over, hvad der forventes af dig fra forskellige sider Giv udtryk for dine egne forventninger Vær åben Se dine muligheder ikke kun begrænsningerne Prøv dig frem inden for dit arbejdes rammer Lær af fejltrin omvejen er måske en genvej Hav det godt Bland dig i dine kollegers trivsel Tal ordentligt og åbent til alle Gør plads til hinandens forskelligheder 9\n10 R RUMMELIGHED & FLEKSIBILITET PLADS TIL OS ALLE Rummelighed og Fleksibilitet Vi er en rummelig og fleksibel arbejdsplads med fokus på at understøtte og udvikle. Det handler både om den sociale dimension og mulighederne for fornyelse for den enkelte medarbejder og for arbejdspladsen som helhed. Der skal være lige adgang for alle, og vores arbejdsplads skal favne forskelligheden og bruge den konstruktivt. Vi skal ikke have unødige barrierer, men højt til loftet. Det er nødvendigt for at løse vores mange opgaver, både internt og i mødet med omgivelserne. 10 Vi er tolerante og tager hensyn til hinandens behov\n11 side 12 Læring & Udvikling side 14 Sundhed & Trivsel side 16 Bedste arbejdsplads SOM RUMMELIG OG FLEKSIBEL ARBEJDSPLADS: er vi en handlekraftig og dynamisk organisation Vi bruger vores forskellighed som brændstof og til gensidig inspiration det skaber plads til nytænkning og skæve vinkler Vi er en arbejdsplads, der fungerer på tværs af faste mønstre og vaner vi er forberedte, kan omstille os og understøtter hinanden Vores rekruttering og arbejdsfastholdelse er målrettet og fremsynet vi er åbne over for alle kulturer tager vi den sociale dimension alvorligt Vi er tolerante og tager hensyn til hinandens behov Vi har mangfoldighed i sammensætningen af personalet på alle niveauer Vi har fokus på, at et godt arbejdsliv kræver balance mellem arbejde og fritid og at den balance ændrer sig livet igennem 11\n12 L LÆRING & UDVIKLING FREMTIDEN ER FULD AF MULIGHEDER Læring og udvikling I Kultur og Borgerservice udvikler vi os og tager nye initiativer med andre ord skaber vi innovation som arbejdsplads og hver især som medarbejdere. Det er et vigtigt skridt på vejen til et endnu bedre samarbejde, både med hinanden og de mange, vi er i kontakt med. Vi er alle med til at skabe udvikling det er en løbende proces, som kræver vores fælles indsats. Det handler både om arbejdspladsen og den enkelte medarbejder Som arbejdsplads tør vi noget nyt Vi udnytter vores fælles viden og tør bruge hinanden medarbejdernes mange kompetencer og forskellighed er en gevinst Vi holder et højt og aktuelt uddannelsesniveau Vi skaber et miljø, hvor nye idéer er velkomne og tages seriøst Vi tænker åbent i forhold til, at tingene kan fungere på mere end én måde 12\n13 side 14 Sundhed & Trivsel side 16 Bedste arbejdsplads Som arbejdsplads er vi udadvendte Vores arbejde er tæt knyttet til samfundet vi udvikler os i takt med omgivelserne og er på forkant med dem Vi bruger arbejdskraft både udefra og på tværs af forvaltninger Vi henter ny inspiration udefra for at få andre vinkler på tingene Hver især udvikler vi os Dit engagement er meget vigtigt derfor skal du føle, at der er sammenhæng mellem din faglighed og dit arbejde Der er plads til at udføre opgaver forskelligt derfor er det i orden at lave fejl, hvis vi lærer af dem og bruger dem konstruktivt Fortæl om dine egne erfaringer og idéer Hver især er vi ansvarlige Voks med din arbejdsplads Find nye udfordringer i dit arbejde Tænk over, hvorfor du gør, som du gør og hvad du synes, vi kan gøre endnu bedre Nye ideer er velkomne 13\n14 S SUNDHED & TRIVSEL DET HANDLER OM MENNESKER Sundhed og Trivsel Det skal være en god oplevelse at gå på arbejde. Derfor prioriterer vi trivsel og arbejdsglæde på alle niveauer lige fra håndteringen af de daglige opgaver og driften til udvikling af arbejdspladsen. Både ledere og medarbejdere har et ansvar for at skabe et godt arbejdsmiljø og rammerne for et indholdsrigt arbejdsliv. Vi er glade for at møde på arbejde 14\n15 side 16 Bedste arbejdsplads Som en SUND arbejdsplads, hvor alle TRIVES: vil vi styrke det gode arbejdsmiljø Alle ansatte har medindflydelse og tager ansvar Vi sikrer det gode arbejdsmiljø både fysisk og psykisk Vi forebygger og tager hånd om eventuelle problemer og konflikter gennem aktiv dialog og klare, gensidige forventninger Vi tager initiativer, der fremmer sundheden og gavner arbejdsmiljøet vil vi skabe balance Vi er opmærksomme på stress i det daglige arbejde Vi respekterer balancen mellem arbejdsliv og privatliv for den enkelte når du har fri, har du fri Der er et positivt forhold mellem medarbejdernes ressourcer og de arbejdsmæssige krav Vi er glade for at møde på arbejde, og sammen skaber vi et attraktivt miljø med plads til samvær 15\n16 ENDESTATION B BEDSTE ARBEJDSPLADS VI HAR BRUG FOR DINE TANKER Den nye personalepolitik bliver en del af vores hverdag og grundlaget for mange forskellige redskaber og tiltag fremover. Der er allerede sat en række tiltag i gang, der udspringer af den nye personalepolitik. Nogle tiltag er obligatoriske, andre er tilbud til dig. Men den vigtigste pointe er, at tiltagene kun er de første i en forhåbentlig lang række. Alle både ledere og medarbejdere har nemlig et ansvar for at få politikken til at leve. Så går du rundt med ideer og forslag, vil vi derfor opfordre dig til at deltage i processen. For kun på den måde kan Kultur og Borgerservice blive det bedste sted at arbejde. 5 håndgribelige resultater af den nye personalepolitik: Velvære for alle medarbejdere Kulturspil Innovationsværktøjer Værktøj til leder- og medarbejderudvikling Arbejdsmiljøværktøjer Kig forbi intranettet og besøg Værktøjskassen og Personalehåndbogen. Her kan du læse mere om alle de tiltag, der allerede er i gang. Og se de nye, efterhånden som de bliver til. Vi glæder os til i fællesskab at arbejde mod at blive en endnu bedre arbejdsplads! HovedMEDudvalget 16


Vil du forbedre virksomheden - involver dine medarbejdere | Maskinbladet\nAf SUSANNE PEJSTRUP, virksomhedskonsulent, Lean Farming® - Jun. 2018\n- Hvis du skal have skabt forbedringer på et fokusområde og virkelig flytte noget, så er du nødt til at arbejde systematisk med det, siger Susanne Pejstrup.\nAlle virksomheder og producenter skal til enhver tid lave forbedringer. Det kan være, du ser nogle muligheder på et område, eller det kan være, du synes jeres, at resultaterne er for dårlige. Under alle omstændigheder så skal du have dine medarbejdere med dig. Det kan du få på forskellige måder, men det virker altid at involvere dine medarbejdere.\nI snakker måske om tingene hver morgen. Det fungerer, hvis I skal planlægge dagens arbejde og derfor har en kort briefing, før I kører ud. Men hvis du skal have skabt forbedringer på et fokusområde og virkelig flytte noget, så er du nødt til at arbejde på en anden måde med det. Du er nødt til at lave det synligt på tavler og køre en systematisk metode. Jeg vil i denne artikel fortælle om tavle 2 i Lean Farming® Målstyring, der kan bruges til det formål. En af fordelene ved at bruge en systematisk metode er, at alle deltagere er klar over, hvad der skal foregå og hvordan.


Guide til at vaske sko - fjern lugt og pletter hurtigt • Hvide Sneakers\nSom mange måske har erfaret kan det at vaske sko være noget af en videnskab. Alt lige fra kemikalier, til bagepulver, blegemiddel og alt muligt andet. Men sko vask behøver ikke være så kompliceret. Her får du den komplette guide. I henhold til siden tema vil guiden inkludere et par hvide sko som vi vil forsøge at gøre HELT hvide igen. Læs videre her hvis du vil have svaret på hvordan du gør dine sko rene igen. Du behøver altså ikke sende dine sko til rens, hvide sneakers kan sagtens blive helt hvide igen – også med denne guide. Promise…\nFind fede hvide sneakers i Danmarks største oversigt\nVASKEMASKINE? HUSK DETTE: Hvis du gerne VIL vaske dine sko i vaskemaskinen. Så husk at køb en vaskepose. De koster alt fra 39 kr. til +100 kr. og kommer til at redde dine flotte sneakers fra den onde onde vaskemaskine!\nKUN 39 kr. hos Cleansneaks.dk\nInden vi går i gang med guiden er der et par praktiske ting som er gode at blive opmærksom på. Først og fremmest om du kan vaske dine sko i opvaskemaskinen? Eller om skoene kan tåle en tur i tørretumbleren. Ofte vil ruskindsko ikke gå i opvaskeren. Hvorimod normale sneakers ofte kan tåle det blot du fjerner sål og snørrebånd, det er dog klart anbefalelsesværdigt for at holde form og farve på dine sneakers at du i stedet benytter rigtige sneaker cleaners som produkterne fra Jason Markk. Specielt dette kit til 149,- er HELT genialt! I denne guide vil der være flere delelementer. Vi kommer altså også ind på, hvordan rengøring af ruskindssko foregår, bare rolig.\nLugter dine sko af kattepis? – sko deo eller duftkugler til dine sko\nI guiden kommer vi selvfølgelig også ind på, hvordan du mere præcist fjerner lugt fra dine sko. Om en sko deo er svaret, eller der skal drastigere midler i brug skal du nok selv afgøre. Om du lige vælger at køre en deo over eller købe nogle fancy duftkugler til dine sko er helt op til dig. I denne guide fjerner vi lugten fra skoen på en helt klassisk og gammeldags facon. Sko vask er og bliver ikke en videnskab også selvom du har meget sure sko. Vi håber på at du nyder guiden og kan se frem til rene sko. Eventuelt krid hvide sko til konfirmationen!\nFind den type sko du skal rengøre nedenfor og følg så guiden for rene og lugtfri sko. Det kan jo være guiden bliver dit middel mod sure tæer.\nEfter dette afsnit vil du bliver taget igennem de tre typer sko og den tilhørende rengøring og finpudsning der hører sig til hver type. Det vil altså være en komplet guide af, hvordan man kan vaske sko. Først bliver du dog her introduceret for en idiot-sikker måde at fjerne lugten fra dine sneakers på. Det kræver en minimal mængde arbejde at fjerne lugten fra dine sko. Du bheøver altså hverken en sko deo eller specialudviklede duftkugler til sko for at komme det til livs. Det eneste du skal bruge er en fryser. Har du ikke det? Ja så må du jo ud og investerer en en rigtig god sko deo eller et par finurlige duftkugler til sneakers. Det vil dog ikke være mit råd. Kort og godt skal du blot smide dine sneakers i en hård plastpose med mulighed for udluftning. Herefter ligger du posen med dine sneakers i fryseren. 24 timer efter har du et par sko der ikke dufter af kattepis længere. Er der dog rigtigt kattepis på er det en meget god idé måske lige at rengøre dem efter en af guidene herunder. NB: Plastikposen er kun til for ikke at svine fryseren til og posen skal ikke være lukket tæt. Er lugten meget slem, og syntes du ikke fryser tricket virker kommer her et andet.\nFjern lugt med bagepulver\nDu kan for det ikke skal være løgn faktisk fjerne lugten med bagepulver. Det lyder vanvittigt, men virker fremragende. Processen er relativt simpel. Det tager dog noget tid at fjerne bagepulveret igen bagefter. Og dine sko har højst sandsynligt brug for et lille bad efterfølgende. Fremgangsmåden er simpel. Put dine sko i en lukket kasse med en masse bagepulver. Gerne nede i skoen også – det er ved dette skridt rengøringen bliver lidt omson. Du kan dog blot lade bagepulveret fylde bunden af den tætte kasse og placerer skoene ovenpå. Det fjerner også lugten fra dine sneakers.\nRengøring af ruskindssko er den absolut mest besværlige type sko at rengøre, hvorfor vi passende tager den type først. Ruskindssko går selvfølgelig IKKE i hverkens opvaskemaskine eller tørretumbler. Så forbered dig på at få lidt hård hud på fingrene. For lige at gøre det klart for alle kommer her en kort definition af hvad ruskindssko egentligt er.\nHvad er ruskindssko? – Sko lavet af ruskind. Men hvad er ruskind?\nFor lige at sikre at du ikke pludseligt benytter forkerte rengøringsmetode på sko der i viser sig egentligt ikke at være sko lavet af ruskind kommer her en kort introduktion så vi har alle med. Er du allerede klar over definitionen. Eller er overbevist om at de sko/sneakers du skal til at rengøre ikke er lavet af ruskind – ja så hopper du bare videre. Håber jeg nu du har gjort før dette afsnit uanfægtet, såfremt du ikke skulle læse om at rengøre ruskindssko. Kort og godt er det essentielt sko lavet af ruskind. Men det vigtige er så at kende forskellen på ruskind og normalt læder. Ruskind er en type læder. Det er læder som har en ru overflade, der kan føles helt blød. Der findes flere forskellige typer ruskind, men ofte vil forskellen mellem dette og normalt læder være at læder har en glattere overflade. Derudover dufter ruskind ikke nær så kraftigt som læder. Og ruskind behøver derudover faktisk ikke nær så meget vedligeholdelse – medmindre de er blevet beskidte. Det kommer vi så til nu. Hvad gør man når ens ruskindssko er blevet beskidte eller de lugter af kattepis? Der er overordnet 4 forskellige metoder – med hver deres formål og fordele.\nFjern pletter og mærker fra ruskindssko\nBrug en ruskindsbørste (tandbørste)\nFørst skal du brug en lille børste. Med den børster sørger du for at børste alt støv og skidt væk. Det er vigtigt at dine sko er tørre når du skal rengøre dem. Det kan dog være nødvendigt at fjerne snavs og andet beskidt for at de kan tørre ordentligt. Med børsten børster du i samme retning, blødt! Er der særligt stride pletter så prøv at børst lidt hårdere. Duer det ikke kan du faktisk benytte et viskelæder til at fjerne visse pletter. Afslut med et lag ruskindsbehandling.\nFjern vandpletter ell. Vand mærker fra ruskindssko\nVand har det med at efterlade mærker i ruskindssko når du vasker sko. Det ser grimt ud, men du skal faktisk bruge vand for at fjerne sådanne mærker. Bekæmp ild med ild, var der vidst en klog mand der sagde. Selvom det kan virke en smule kontraintuitivt er det en super metode. Start med at tilfører et let lag vand til det ramte område på din sko. Dernæst bruger du en svamp eller noget papir til at tørre området. Det er vigtigt at dit nye ”våde” område selvfølgelig er større end pletten fra tidligere. Nu fylder du skoen med toilet-papir. Lad nu for guds skyld være med at bruge avis-papir – det efterlader nogle forfærdeligt grimme pletter sådan noget blæk! Nu stiller du skoene tørt og luftigt til de er helt tørre. Kør dem igen over med din børste.\nDIY metoder til voldsomme pletter\nHer kommer et par tricks til særligt stride pletter. Saltskorper, tyggegummi, olie eller lignende dræbere for ruskindssko. Eddike: Er der en plet der giver dig mere end normale problemer kan du prøve at påføre eddike. Denne metode er specielt god mod saltskorper der danner sig på dine sko om vinteren.\nStåluld: I stedet for din bløde tandbørste kan du benytte ståluld. Gør det dog varsom da det slider på ruskindet hurtigt!\nNeglefil og dampmaskine / strygejern: Har du en plet der bare ikke vil væk, så kan du varme ruskindet op og dampe det med et strygejern. Det åbner porerne i læderet og du kan nu nemmere komme til.\nFørst skal du afgøre om ikke sneakerne bare skal en tur i opvaskemaskinen og tørretumbleren efterfølgende. Du kan også bare lade dem hænge til tørre. Her er det en god idé at hænge dem med sålen op så vandet ikke samler sig i bunden og rådner. Det kan give en forfærdelig stank i skoen. Du finder desværre ikke svar på lige her om lige akkurat dine sko går i vaskemaskinen, læs vejledningen som fulgte med da du købte dem. Det skal dog siges at de fleste sneakers sagtens kan holde til det. Husk dog at tage snørrebånd og sål ud af sneakeren inden vask. Først og fremmest fordi snørrebåndende kan ende forkerte steder. Sålerne er fodformede efter brug og har derfor bedst af ikke at blive vaskede over lang tid. Vask dem i en balge i hånden sammen med snørrebåndende.\nKan du ikke vaske dine Nike Free sko ikke i vaskemaskinen kommer her to lidt uortodokse råd. Alle kender vaskebalgen og skrubben – det stoler jeg på du klarer. But here goes med 2 anderledes metoder:\nPeanut butter til at vaske sneakers\nPeanut butter har en HELT masse olier i sig, som af en eller anden mærkværdig årsag gør denne eller lidt vamle masse perfekt til rengøring af sko. Med peanutbutter kan du virkelig få dine hvide sko til at blive hvide igen – no doubt. Samtidig gør olierne i peanuts også at du fjerner op til 99% af den kemiske oxidation der eroderer plastikken i dine sko.\nLighter gas til at rense sneakers.\nHar du eksempelvis tyggegummi eller andre voldsomme pletter på undersål eller mellemsål så bliver lightergas eller benzin din nye ven! Gør spidsen af en klud våd og gnub området. Men tyggegummi kan det være nødvendigt at dybe hele spidsen af skoen eller gøre området ekstra vådt. Brug gerne bagsiden af en kniv for at fjerne det værste.\nDet er en lidt mere krævende proces. Det er de færreste lædersko der tåler at blive tyret ind i vaskemaskinen. Derfor er der også god grund til en lille guide i hvad fanden du så gør! Vi skal nok komme ind på at pudse dine lædersko senere i afsnittet – såfremt det er det du er på udkig efter. Lædder sko i tørretumbleren kan hvertfald ikke anbefales. Kærlig hilsen en idiot der har prøvet det før.


Tonekabon Hostels, Hostels Tonekabon, Iran\nTonekabon Hostels, Iran\nBrowse listen ovenfor for detaljeret information om alle vore hostel i Tonekabon og book vandrerhjem i Tonekabon uden bookinggebyr! Tonekabon er en af mere en 3500 destinationer fra hele verden tilgængelig på HostelBookers. Ikke hvad du er efter? Søg efter et billigt hostel i Tonekabon her.\nGruppe på 15 eller flere som skal til Tonekabon?\nFind de bedste priser på hostels i Tonekabon ved at bruge søgemaskinen til venstre eller vælg ud fra vandrerhjemmene nedenfor. Brug kort-knappen for at se alle vores hostel i Tonekabon. Eller se vores billige hoteller i Tonekabon for at få et godt tilbud på indlogering i Tonekabon.


1128, anyholm, DaneX, [email protected], Maske, Outpatient, Rokie_Ijeh, Smount\n13.03.19, 15:55 #27\nVil gerne bringe denne tråd i live igen. Resultaterne er stadig helt hen i skoven hele vejen fra U14 til reserveligaen. Er der nogen, der ved, hvad der sker? Jeg er med på, at havde f.eks. Daramy og Daghim spillet fast på U19, havde resultaterne nok set noget bedre ud. Men det princip gør sig vel gældende for alle hold, og jeg han ikke se, hvordan det skulle ramme FCK specielt hårdt. Det samme med salg af Bistrup, Jensen, Nartey, osv.\n1128, anyholm, Granatæble, [email protected], Kaff, Maske, niknik, Outpatient, rsj, Slau, Smount\n14.03.19, 04:49 #28\nMan går ikke (særlig meget) op i resultaterne internt på FCK Talent. Jeg mindes et podcast med en af de ansvarlige (formentlig Sune Smith-Nielsen) der fortalte om et vundet U17 DM hvor han havde været ved at sende en lykønsknings sms til cheftræneren for U17, men havde stoppet sig selv i det, fordi det interessante ikke er at vinde DM titler for U hold, men at udvikle spillere der kan gøre sig på førsteholdet.\nDerudover kører man også med nogle mål om at alle spillere skal have spilletid, vistnok at den enkelte spiller skal spille minimum 50 % af kampene (i minuttter), at vælge den, på dagen, næstbedste for at give ham bedre udviklingsmuligheder må alt andet lige koste på kort sigt.\nTil sidst kan jeg supplere med en anden anekdote fortalt af en tidligere ungdomsspiller i klubben, men fra før at vi oprettede School of Excellence. Han havde været med til at spille uafgjort mod et jævnaldrende Bayern München hold bestående af flere navne der senere fik langt større karrierer (og nogle andre glimrende europæiske resultater). Hans pointe var at der dengang havde været et for ensidigt fokus på at skabe resultater her og nu, hvilket havde lykkedes, men at det også havde kostet på lang sigt for ingen af hans holdkammerater var kommet i nærheden af at have en karriere i stil med Bayern spillernes.\nJeg beklager min elendighed til at huske navne.\nDaneX, Kaff, Lau85, Livsnyder004, Pihl\n14.03.19, 05:33 #29\nSom jeg forstod det, blandt andet til inside sidste år, er SOE og resten af Talent ret ligeglade med resultaterne. Derfor rykkes spillerne hurtigt op hvor de får maksimale udfordringer, mens spillere som ikke vurderes gode nok sendes videre. Det går naturligvis ud over resultaterne i ungdomsrækkerne, men kan forhåbentlig ses på niveauet hos de som kommer til førsteholdet, som er førsteprioritet. :-)\nDaneX, Kaff, unknown\n14.03.19, 07:21 #30\nanyholm, giggs, Granatæble, [email protected], Kaff, Something, Tops\n« Tanker om Sideliniens (billigere) fremtid | Den store tråd om nuværende FCK-spillere »


Når det kommer til gaver, vond hij de rigtige det Stadig vanskeligere op. Især voor Valentinsdag, vi altid ønsker bij give særlig ting, hij mannen ikke trivielt. Og hvad kunne det være? Haar har vi tre udarbejdet enkle Håndværk ideer til hjemmelavede gaver til dig, Kan du ikke så dagen gaveideer til Valentinsdag.\noriginele gaveideer og creatieve Håndværk ideer til gaver u Kan lave Selv\nTræ Stain og Farve\nSorteer papir Eller papir tykt\nLiniaal, opskæring mat og hobbykniv\nPensel, blyant og dobbeltklæbende tape\nTrin 1: Træet plete jævnt abonnere på med en contant Blöd klud og lad det Torre.\nTrin 2: tijd Boxinnere med en farve efter DIT ønske.\nTrin 3: Efter det farvede interiør hij Torret fuldstændigt fra boksen, start med Ydre ontwerp af fondsen. Je Kan indsætte hel fonds med indpakningspapir i en match einde mønster eller skrive noget hjælp Brandmalkolben såsom Initial Eller favorit ordsprog.\nGaf ideer til kærester\nTrin 4: Klip strimler af papir fra den sorte pap Eller papir, die hij kweekte så som din trækasse. Derefter folde strimlerne i zigzag vorm, således op de passer i fondsen.\nTrin 5: andes Skär valgte foto i en offentlig ønsket vorm og til fastgøres zig-zag strimler med dobbeltklæbende tape.\nTrin 6: Vorm en Løkke af farvet bånd og det fastgør med tape på bagsiden af eind Overste af strip, praktisk, hvor din DIY fotoalbum zigzag begynder. Skær et ekstra stykke pap ud, du vil som skjule sløjfe bundet.\nTrin 7: Fastgør de nederste del af fotoalbummet til de Indre bund af fondsen. kale zoete contant med det sidste foto til Boksen med dobbeltklæbende tape.\ngeven gaver til sig selv &# 8211; 3 eenvoudige Håndværk ideer til hjemmelavede gaver\nVores andes Idé til creatieve hjemmelavet gaf het s koel Håndværk Idé til DIY pære til Valentinsdag. Bij pil denne gaf origineel, skal du OM en de tijd. The Valentine hij pære perfect Kvinder som en gaf håndlavet voor mænd og. Haar er de inhoudelijke, du har brug voor het bewerken:\ntynd draad i rød en Eller Andes farve\nPære (ikke halogeenlamp Eller fluorescerende pære)\nWire tænger, skruetrækkere og tænger\nTræ Blokke / træ inspireren inger\n2 kanyler, papir og pen til tegn\nHammer og Som (ikke Benodigd, hvis du balsatræ bruger blødt)\nLimpistol og beskyttelsesbriller\nValentinsdag gaf i sig selv Gore pære med hjerte leer\nTrin 1: Forbered arbejdsområdet, hvor du vil onder minere pæren. Dette være bør stort nok omdat små bieder Kan navigere processen.\nTrin 2: pære hule (s nedenstående)\nTrin 3: Skär ongeveer 25 cm bereikt ledning stykke Rode. Voudige Traden i halvdelen til opnåelse af en Skarp voudig boven Folde Traden. Så pak omkring 3 cm af te ledningsender rundt verliezen ten danne de halvdele om hjertet af, og det i en træk overlapning af de map midt ned igen. Bredden af hjertet skal være så kan du ongeveer 1,30cm trække det af gennem åbningen pæren.\nTrin 4: Sæt Hjerte-ledning i pæren til soms være hvor lang tid det scal. Skær resten af Wiren med og tangen fastgør de til de træklods. Hvis hij Træet blødt, Kale Wiren matte bijna uit te nodigen. Ellers gør Lille proef hul ved hjælp af søm og til hamer op indsætte Wiren og også ten forsikre med varm lim.\nTrin 5: Nu Kan du justere pæren til og træstykket fastgør de sammen med varm lim. Endelig Tager et tegn på, op du Kan knytte til DIY Valentine pære med eller fopspeen aan direct lim.\ntinker Gaver selv &# 8211; Pære hule voor en gaf origineel\nhul pære: Først terminal loddet med tang til bij fjerne de lille fod contact til de gevindskårne basis af pæren og dreje dagen ham ud. prøve derefter med en skruetrækker, SA i laenge herumzuwurschteln glas fatningskontakten indtil det smuldrer og falder ud. Nu scale det være indvendige frit tilgængelig, som vi nu bryde ud med en Lille skruetrækker Uden ødelægge Hele glas pære. Det opløste indhold het op dag en tang ud eller ved omrystning. Når je dat hij Färdig, skal de pære indefra og udefra rene og Laeg de på siden.\ngaveideer eenvoudige Håndværk ideer til hjemmelavede gaver og origineel Valentinsdag\nDe tredje Håndværk Idé til hjemmelavet gaf hem super nemt og meget creatief. Hvis du ønsker bij Gore fotogaver, haar er en koel Idé til det. Oud zijn behöver er en glaskrukke, hvor du billedet bruger og olie vegetabilsk präserviert samme tid og billedet skaber en gullig aging effect. Derudover Kan du også tilføje tørrede lavendel voor en fantastisk geurig.\nValentine kakku – viettelevä yllätys\npropositions de tatouage et des idées de tatouage fraîches


Frederikssund Byfest 2015\nIgen i år, havde vi udstillingsvognen opstillet kræmmermarkedet på Bløden i Frederikssund. Det var en noget kold fornøjelse.\nLigesom sidste år, var juni måneds huleaften flyttet til fredag aften på Blødet. Det blev en hyggelig aften, hvor vi var 11 personer. Der blev ringet lystigt med klokken i teltet denne aften og sunget og hygget til hen på aftenen.\nOm Lørdag var Per Vejen i gang med at lege Jørgen Clevin, da han skulle lave skilte til vores Åbent hus arrangemang den 8.august 2015.\nUdstillingsvognen var godt besøgt i løbet af weekenden. Folk spurgte interesseret til foreningen og vi kom i kontakt med de unge og fortalte dem om mulighederne for, at tage ud og opleve verden. Dette syntes de, at det lød spændende, og der var et par stykker, der ville overveje dette, efter endt uddannelse.\nLigeledes, have Per Vejen fået sig en ny lærling om lørdagen, hvor han fik hjælp til, at lave taphuller med stemmejern og knippel.\nDet kom der meget sjovt ud af til publikums og de omliggende kræmmers store fornøjelse.\nDa jeg var ved, at lukke teltet lørdag aften stod Kaj Hansen der lige pludselig. Han var sejlet fra Frederiksværk og til Frederikssund i den tro, at det var om lørdagen der var huleaften. Men vi fik et par hyggelige timer sammen, hvor vi delte en pitza sammen.\nSøndagen var der ikke meget ved. Det var hunde koldt. Selv Vibeke frøs som en lille pingvin. Og omkring kl.17:00 var det tid til, at pakke sammen og sige tak for i år, og på gensyn i 2016.


24/10 2018 • Nyborg\nCafemøde i Nyborg\nVelkommen til vores populære cafémøder – denne gang i Nyborg den 24. oktober. Socialpolitisk konsulent og socialrådgiver Berit Pedersen fra Dansk Fibromyalgi-Forening (DFF) er oplægsholder på cafémødet, som skaber dialog mellem deltagerne og giver dem mulighed for at møde andre fibromyalgiramte i deres lokalområde og danne netværksgrupper.\nSå sæt kryds i kalenderen og tilmeld dig cafémødet i Nyborg via linket nederst på siden. ”Jeg glæder mig til at møde jer i Nyborg, og det er altid inspirerende at møde fib’ere til en god og åbenhjertig dialog om livet med fibromyalgi,” afslutter Berit.\nMødet er med forplejning og afholdes fra kl. 15-18.\nInd ad porten - og derefter døren på højre hånd og tag trappen til 2.sal.\nCafémøder er gratis for alle - Tilmeld dig ved at skrive til Susanne Nørager på sn@fibromyalgi.dk


Danske patienter køber dyr medicin i Sverige: Helle Tønder bruger 50.000 kr. årligt\nHelle Tønder vurderer, at hun årligt bruger omkring 50.000 kroner på migrænemedicin, neurolog-konsultationer, transport og hotelovernatninger.\nSkrevet af Nana Fischer d. 7. april 2022 i kategorien Smerter\nDanske patienter med kronisk hovedpine betaler i titusindvis af kroner for migrænemedicin i Sverige. Adgangen til medicinen, de såkaldte CGRP-hæmmere, er alt for restriktiv i det danske sundhedsvæsen, mener neurolog.\nIndtil for fem år siden måtte 56-årige Helle Tønder ligge på langs med et sort klæde for øjnene og total ro omkring sig 15 dage om måneden i snit. Siden barndommen har hun lidt af voldsomme migræneanfald, der i høj grad har påvirket hendes dagligdag og indskrænket hendes muligheder for at arbejde og opretholde et socialt liv, forklarer hun.\n”Jeg har jo aldrig kunnet planlægge noget. For når vi har fået en invitation til en fest eller en fødselsdag, har svaret altid været: ’Ja tak, vi vil gerne komme. Hvis jeg har det godt,” siger hun og uddyber:\n”Men på den medicin, jeg tager nu, har jeg fået et helt andet liv. Vi er inviteret til sølvbryllup i næste måned, og der har jeg allerede booket et hotelværelse - det ville jeg aldrig have gjort før i tiden. Det her er den første og eneste gang, jeg har oplevet et lægemiddel, der virker på mig.”\nHelle Tønder er én patient ud af de godt tre procent af den danske befolkning, der estimeres at lide af svær migræne. Flere af dem har fået øjnene op for de såkaldte CGRP-hæmmere mod svær hovedpine, der i Danmark udelukkende ordineres på landets hovedpinecentre. Men som det flere gange er blevet beskrevet i bl.a. Propatienter, er der lang ventetid for at komme til på hovedpinecentrene – i flere regioner skal man vente i årevis, først på at komme til forundersøgelse og siden på at blive sat på CGRP-behandlingen.\nDet betyder ifølge Anne Egelund, der er formand for patientforeningen Migræne Danmark, at et stigende antal migrænikere opgiver at få hjælp i det danske sundhedsvæsen. I stedet for at bruge årevis på en dansk venteliste, tager flere patienter til Sverige, hvor man kan få medicinen ordineret af en praktiserende neurolog, forklarer hun.\n”Det har selvfølgelig store konsekvenser for individet, som skal betale en helt masse penge og bruge en masse tid på transport. Hvis det da overhovedet er en mulighed for folk at betale for medicinen af egen lomme,” siger Anne Egelund.\n”I det større perspektiv siger den her problemstilling noget om vores sundhedssystem, der ikke er i stand til at hjælpe de hårdest ramte migrænikere, som man derfor heller ikke kan fastholde på arbejdsmarkedet. For dem, der er villige til at rejse til Sverige for at få den rigtige behandling, er måske også tit dem, der ellers står overfor en førtidspension. De hænger i med det yderste af neglene,” siger hun.\nBruger 50.000 kroner årligt\nIfølge Anne Egelund koster en sprøjte med Aimovig, der er den mest almindelige CGRP-hæmmer, 3.750 svenske kroner, altså cirka 2.675 danske kroner. Sprøjten tager man hver fjerde uge, og udgifterne til medicinen alene løber dermed op i over 32.000 kroner om året.\nDet er et beløb, Helle Tønder har valgt at betale selv, fordi hun ellers havde lange udsigter til at blive migrænefri. Fra sit hjem i Aars syd for Aalborg tager hun hver tredje måned færgen til Göteborg for at købe de tre sprøjter, hun maksimalt kan få på én recept.\n”Når jeg så er i Göteborg, gælder det om at finde et apotek, der har medicinen. Sidst var jeg på tre forskellige apoteker for at finde tre sprøjter. Så man kan ikke satse på at klare det på en time i Göteborg. Det kan tage det meste af en dag og kræver som udgangspunkt også en hotelovernatning, fordi jeg ikke kan nå færgen hjem samme dag,” siger hun og vurderer, at hun årligt bruger omkring 50.000 kroner på migrænemedicin, neurolog-konsultationer, transport og hotelovernatninger.\nNeurolog og tidligere leder af Nationalt Videnscenter for Hovedpine, Jakob Møller Hansen, er bekendt med problematikken og betegner situationen som dybt problematisk.\n”Hvis man sammenligner med for eksempel vores nabolande Sverige og Norge, er Danmark langt bagefter, og ordinationspolitikken er langt mere restriktiv. Vi er et rent uland, når det kommer til moderne migrænemedicin,” siger han.\nI september sidste år oplyste sundhedsminister Magnus Heunicke (Soc.) til Folketingets sundhedsudvalg, at Dansk Hovedpinecenter på Rigshospitalet havde 446 aktive patienter i CGPR-antistofbehandling. Der var ifølge ministerens svar 437 patienter på den interne venteliste til behandlingen, og af dem var over 27 procent henvist fra andre regioner.\n”Den lange ventetid skal ses i lyset af, at patienterne opleves at have god gavn af behandlingen, og at der således er en forventning om, at hovedparten af patienterne skal vedblive i behandling i en længere årrække. Det begrænser mulighederne for at opstarte nye forløb,” lød det i svaret.\nDet er ifølge Jakob Møller Hansen langt fra tilfredsstillende, og han mener derfor, man bør skrue op for behandlingskapaciteten.\n”Det er helt uhørt, at den her gruppe står med en kronisk smerteproblematik, som er forsøgt behandlet efter alle kunstens regler, men alligevel skal de vente i årevis på at få adgang til den her behandling. Så begynder folk at søge andre udveje, for eksempel i udlandet, og det er meget uheldigt,” siger han.\n”Vi har lavet et migrænelotteri, hvor nogle få heldige får behandlingen, og det er godt for dem, men så har vi et kæmpestort flertal, som ikke får samme mulighed. Det skaber en kæmpe ulighed, som vi ikke ville acceptere på ret mange andre områder.”\nOrdination på sygehus\nIfølge et særskilt svar fra Magnus Heunicke til sundhedsudvalget i november sidste år er Sundhedsstyrelsen og regionerne i gang med at undersøge ”kapacitetsudfordringer på området og eventuelle løsninger” for at få ventetiderne ned.\nDet bekræfter Karin Friis Bach (RV), der er formand for sundhedsudvalget i Danske Regioner.\n”Det vi gjorde fra regionernes side for at bringe de ekstremt lange ventelister ned, var at tale med Sundhedsstyrelsen om at åbne op for at give behandlingen på andre neurologiske afdelinger på hospitalerne, så den eneste indgang ikke var landets seks hovedpinecentre. Det blev vi enige om, og det åbnede dørene for at få flere patienter i gang med behandlingen,” forklarer hun.\n”Samtidig prioriterede vi området i vores budgetter i Region Hovedstaden, hvor jeg er valgt, ved at give hovedpinecentrene ekstra midler for at bringe ventetiderne ned.”\nKarin Friis Bach forklarer, at beslutningen om at prioritere at nedbringe ventelisterne på migræneområdet er lagt ud til de enkelte regioner, og hun ved derfor ikke, om området også er prioriteret højt i resten af landet.\nIfølge Karin Friis Bach vil det også give god mening at se på at give specialiserede privatpraktiserende neurologer kompetence til at udskrive recept på medicinen for at nedbringe ventelisterne yderligere.\n”Men der er vi i regionerne fanget af, at der ligger en begrænsning for udleveringstilladelserne på lægemidlerne. Det er en beslutning, der ligger i Lægemiddelstyrelsen, og de har bestemt, at det kun må udskrives på hospitaler."\nLægemiddelstyrelsen oplyser i et svar til Propatienter, at der i selve produktresumeet for CGPR-midlerne mod migræne er angivet, at det kun er en begrænset lægegruppe ”med erfaring indenfor diagnose og behandling af migræne”, der må ordinere medicinen. Det tolker styrelsen som standard praksis som en gruppe, der er afgrænset til læger på landets sygehuse.\nNy medicin virker også mod migræne med aura\nAimovig (erenumab) er en sikker behandling, der giver migrænepatienter med og uden aura færre m...\nMedicinrådets første behandlingsvejledning for kronisk migræne fastholder prioritering af nye, ...\nMigræne-patienter, som er kandidater til den nye forebyggende CGRP-antistof-behandling må ruste...\nFor migrænepatienter, som står i kø til at afprøve de nye såkaldte CGRP-hæmmere til forebyggels...


Ny rapport: Afhængigheden af ulandsbistand er faldende | Mellemfolkeligt Samvirke\nRapporten ’Real Aid - Ending Aid Dependency’ konkluder, at blandt 54 af verdens fattigste lande er bistandsafhængigheden faldet med en tredjedel det seneste årti. Dette tal vil potentielt blive endnu højere i det kommende årti, da kvaliteten af udviklingsbistanden kan forbedres markant. Det er således blot 55 % af den samlede globale bistand, der kan karakteriseres som ’ægte bistand’.\nÆgte bistand understøtter udviklingslandenes egne strategier for udvikling, er fokuseret mod at hjælpe verdens fattigste og mest marginaliserede mennesker, og er administreret effektivt og uden spild. Modsætningen er ineffektiv bistand, der eksempelvis kan være bistandsmidler brugt til unødvendig dyr teknisk assistance eller gældsundragelse.\n12 af verdens 42 fattigste lande har siden 2000 formået at reducere deres bistandsafhængighed til under 30 %. Bistandsafhængighed måles ved at undersøge, hvor stor en andel af udviklingslandets udgifter, såsom støtte til hospitaler, skoler og infrastrukturprojekter, der finansieres af bistandsmidler.\nEt af de lande der har nedbragt deres afhængighed af bistand er Ghana. Ved årtusindeskiftet var næsten halvdelen af statens udgifter finansieret af udenlandske støttemidler. Ghana har dog siden taget landets udvikling i egen hånd. Regeringen har arbejdet seriøst med at forbedre statens skatteopkrævningssystem og har investeret enorme summer i at opbygge en velfungerende uddannelses- og sundhedssektor. Ni år senere er bistandsafhængigheden næsten halveret og udgør nu blot godt en fjerdedel af statens udgifter.\n”Vi har forsøgt at skabe et dybere ejerskab for udviklingsdagsordenen ved at opstille vores egne prioriteringer og fået udviklingspartnerne til at bakke op om dem. Ingen udviklingsdagsorden, som har donorerne i førersædet, kan være bæredygtig” fortæller Veronica Sackey, der er chef for Ghana’s Multidonor Budgetstøtte Program.


Svensk køkkenstandard - Wikipedia's Svensk köksstandard as translated by GramTrans\nWikipedia's Svensk köksstandard as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Svensk köksstandard fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-07-31 07:13:32. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nSvensk standardkøkken fra 1969 i en museumslejlighed på Kæmpingekassen 13 i Tensta , ejet af Stadsmuseet i Stockholm .\nSvensk køkkenstandard var en målestandardiseret indretning og byggenorm til køkkener . Det svenske standardardiserede køkken er blevet internationalt kendt igennem svenske møbelvirksomheder og er sædvanligt blandt andet i Tyskland.\nBag standarden står en lang udvikling. I forsøgene med at skabe en standardiseret og rationel produktion af køkkenindretninger blev forskningsprojekter om først og fremmest kvinders arbejde i køkkenet startet. Standarden den rørende udformning af boligkøkkener begyndte at udvikles i 1930'erne efter inspiration af 1920'ernes Frankfurterkök og dens idé om standardserede dimensioner. Svensk køkkenstandard formodedes i 1950 af daværende HVÆSELYD (Svenska Industrins Standardiseringskommission) som vedrørende standard for køkkensnedkerier i boliger. Boligledelsen og andre myndigheder blev dannet i 1940'erne og detaljerede byggenormer blev udformet. En standard for køkkenet som gjaldt til dereguleringen blev udarbejdet begyndte og da i stedet funktionskrav blev indført. Inden for millionprogrammet i 1960- og 1970'erne produceredes og blev monteret over en million svenske standardkøkkener.\nEfter adgangen i Europeiska Gemenskapen kom i stedet fælles standarder som kun behandler sikkerhed og holdbarhed. I året 1997 erstattedes den svenske køkkenstandard i Sverige med europæiske EN-standarder , som er blevet påvirket af Svensk køkkenstandard. Det er nu op til bygherrerne at bestemme, men fortsat tilpasses de svenske standardløsninger.\n2 1930'ernes funkiskøkken\n3 1940'ernes første køkkenstandard\n4 Millionprogrammets standardkøkken\n5 Svensk standardkøkken og udlandet\nUno Åhréns boligkøkken på Liljevalchs 1917.\nEt umoderne køkken, som det fortsat kunne se ud i 1970'erne.\nI slutningen af 1800-tallet kunne byernes køkkener variere fra store borgerligkøkkener med plads for tjenestefolk til små madlavningshjørner med brændeovn og vattentappsted på baggården. På Hjemmeudstillingen 1917 på Liljevalchs i Stockholm pegede arkitekterne Uno åhrén og Gunnar Asplund en radikal nytænkning vedrørende køkkenets udformning. De demonstrerede at også et enkelt køkken i en arbejderbolig kunne være nemt at arbejde med og samtidigt en del af boligen, et så kaldt "boligkøkken", et køkken som skulle fungere som både alrum og soverum for alle familiemedlemmer.\nDe fandt køkkenerne upraktiske og kritiserede hvorfor man blev tvunget til at gå frem og tilbage så meget, var man eksempeltvis skulle stryge sit vasketøj og hvorfor ingen kvinde havde fået lov at være med og udforme køkkenerne. Arkitekterne til gengæld mente at kvinder ikke kunne tænke i konstruktive baner og skulle derfor ikke være kapable at planlægge et køkken.\nEn af de første kvinder som begyndte køkkenplanlægningen for alvor var Sara Reuterskiöld . Til udstillingen Bygning og Bo 1924 i Stockholm viste hun et gennemtænkt og funktionelt lejlighedskøkken. Som forbillede havde hun Frankfurter Küche som var tegnet i stykker den østrigske arkitekt Margarete Schütte-Lihotzky . Frankfurter Küche regnes for ildsjæl til alle moderne køkkener og blev kaldt på sin tid "en mageløs opfindelse". [1 ] Reuterskiöld mente at køkkenplanlægningen kom for sent ind i husenes planlægnings- og byggeprocessen. Da situationen for alle rør, vinduer, døre, komfurer, skorstene og lignende var bestemte var det i regel for sent at planlægge et optimalt køkken. Så var det ret almindeligt at køkkenerne bestod af en mængde kompromisser og dårlige løsninger, eftersom arkitekterne hverken kunne eller ville ændre på planløsningen.\nDen første oversigt af normer og anbefalinger for arbejderklassens boliger var blevet fundet i 1921 af arkitekterne Osvald Almqvist og Sigurd Westholm . Forslagene fik ikke noget genomslag, men redegørelsen viser et første forsøg til planlægning af boliger i Sverige. Efter denne redegørelse fik Almqvist i opgave at udarbejde en standard for køkkensnedkerier. [2 ] Udgangspunktet var at de menneskelige mål skulle udgøre grundene og forskerne målte i en stor studie hvordan arbejdspladsen i køkkenet bør være beskaffen for at lette arbejdet.\nFunkis-køkkener fra 1930'erne med marmorbænk og kolonialvarehylde (ikke oprindelige tiltag) sov- respektivespisestedet i baggrunden.\nEn organisation som var tidligt ude med planlagte køkkener og standardiserede køkkenindretninger var HSB . I 1920'erne var de først med at producere køkkensnedkerier i fabrik. I året 1938 kom de til og med færdiglakerede til byggepladsen. [3 ] I 1930'erne blev mønsterkøkkener præsenteret«" fra forskellige retninger, men der fandtes ingen ens målestandard.\nPå Stockholmsudstillingen 1930 pegedes et antal fremtidigt funkis-køkken . Også de var planlagte af mandlige arkitekter som Sven Markelius og Gunnar Asplund . I deres øjne skulle køkkenet hovedsagelig anvendes til at varme industrielt har mad produceret. Kvinden skulle ud i arbejdslivet og havde ikke længre tid til at lave mad. Markelius talte sig også varm for såkaldte kollektivhuse , hvor man til i fællesskab i en spisesal eller bestilte maden fra et storkøkken i huset via en lille madelevator til sin bolig. Han boede selv nogle år på det af ham tegnede Kollektivhuset, John Ericssonsgatan ( Kungsholmen). Der fandtes også en teori om at køkkenet var en så farlig arbejdsplads, at rummet skulle laves så lidt at børn ikke fik plads der.\n"Sekundærkøkkenet" havde et lille køkkenbord af førzinket blik eller af marmor og et gaskomfur samt nogle opbevaringsskab. [4 ] Kritikken blev hård, særlig fra hjemmegående husmødre. Men kritikken og den følgende debat medførte at man startede mere systematiske studier omkring køkkenarbejdet og køkkenudformningen.\nIfølge Almqvist kunne man sammenligne køkkenet med en industriarbejdsplads og den kunne planlægges rationelt. 1919 tilføjedes Kommittén for standardisering af byggematerialer med finansiering via statslige midler, donationer fra staten og fra teknologforeningen hvor Almqvists arbejde indgik.\nRedegørelsen havde først og fremmest koncentreret sig på køkkensnedkerierne men efterlod også synspunkter vedrørende køkkenets miljø, som ventilations- og belysningsproblemer, rørledninger og hvilke problemer der opstår. Bogen som blev anmeldt i Teknisk tidsskrift [8 ] mentes at være fortræffelig, men behæftet med en stor fejl, og det var at publiceringen havde varet 12 år, 12 år" ... under hvilke den store sagkundskab og alt det praktiske og tekniske viden og kunnen kommittéen repræsenterer bort få komme byggeriet og boligoffentligheden til gode, så dårlige køkkenindretninger har kunnet modarbejdes, gode forfremmes og opinionen påvirkes i en sund retning." Almqvists modelkøkken var dog blevet forevist ved forskellige udstillinger.\nHemmens Forskninginstitut tester køkkener og køkkenarbejde, 1950.\nI første omgang var det snedkere på plads som byggede køkkenindretningerne af løstømmer . Den metode blev dog for tidødande og dyr i en så stor boligproduktion som den som skete i 1940'erne i Sverige. Utöver HSB tilpassede også andre byggevirksomheder en slags serieproduktion af køkkensnedkerier, dog uden fælles standard. Det blev rationelt og økonomisk at standardisere bygningsdele som trapper, badeværelser samt snedkerier for køkkener og andre rum. Det var også ønskværdigt at produkter fra forskellige producenter skulle passe at kombineres. Så blev den første standard udarbejdet for svenske køkkensnedkerier i midten af 1940'erne. Grunden var en boligredegørelse som blev udført af daværende Hemmens forskningsinstitut (HFI, dannet i 1944) på initiativ af Svensk Slöjdföreningen (nu Svensk Form) og Svensk arkitekters landsforbund (nu Sveriges Arkitekter). [9 ] I denne redegørelse blev boligvaneundersøgelser som et nyt indslag anvendt, man indførte også funktions- og rumstudier i fuldskala.\nUndersøgelser havde vist at en hjemmegående husmor gik over syv kilometer i hjemmet dagligt [10 ] og nu skulle det undersøges om boligen og køkkenet kunne udformes mere effektivt. Forskellige planløsninger blev undersøgt sammen med husholdningsredskaber og køkkenindretning for at skabe anatomisk rigtige arbejdsstillinger og mindske forflytningerne. [6 ] Dette blev gjort meget seriøst og videnskabeligt i både testlaboratoriet og på feltet. I studierne måltes eksempeltvis hvilke strækninger der en hjemmegående husmor gik i køkkenet. Hvor ofte strakte hun sig og hvor ofte bøjede hun sig? Kunne hun stille en varm kasserole ned i nærheden af komfuret? Fandtes siddeplads ved arbejdsbænken? Hvor fandtes køkkenvaskken i forhold til komfuret? Hvor høj bør en arbejdsskive være og hvor lang? Informationen blev præsenteret blandt andet i diagrammer som illustrerede frekvensen af forskellige forflytninger i køkkenet og studien viste at frekvensen var højest mellem vand og komfur og laveste mellem kolonialvareskab og gæringsplads (hvor bagdej skulle hæve).\nEt eksempel på det forslag til standard for køkkensnedkerier som blev præsenteret af Byggestandardiseringen i 1948 og som, med mindre ændringer, formodedes i 1950.\nDet praktiske resultat af undersøgelsen blev nogle mønsterkøkkener som blev peget på Svensk Byggetjeneste sammen med byggetegninger og råd. 1948 blev et forslag til målestandard fremlagt for køkken og skabsnedkerier som siden 1950 blev den første den svenske køkkenstandard. [3 ] Standardiseringskommissionen udarbejdede informationsblade, hvor man viste blandt andet hvordan skabene skulle placeres, hvor lang opvaske- henholdsvis arbejdsbænken skulle være, at det vigtigste arbejdsareal fandtes mellem vask og komfur og at denne derfor skulle være solidt tiltaget. Snedkerierne blev udført med standardmål, nær dagens standard. Før 1950 fandtes også et alternativ til bænkedybden med 55 cm som nu blev bestemt til 60 cm.\nSvensk standard 1950 indebar at køkkenerne blev gjort mere rummelige for køkkenarbejde og for hverdagens måltider. Husmødrene fik bedre arbejdsarealer og køleskabe, rustfrit køkkenbord og faste skabe gjorde arbejdet lettere, kasser og skabe blev tilpasset for husholdningsredskaber, porcelæn og bestik. Arbejdshøjden var tilpasset efter gennemsnitslængden for kvinder. På Nordisk Museum findes nu en permaudstilling som viser et køkkenmiljø ( HSB) fra 1955.\nBænkeskabe hed SAGDE vægskabe SB og højskabe SC. På standardiseringssprog blev eksempeltvis en 40 cm bænkeskabe som SA4 (SIS 83 41 08), et 60 cm bredt vægskab betegnet som SB1 (SIS 83 41 14) og et 60 cm bredt spisekammerskab som SC1 (SIS 83 41 17). En uddragskive med glidlist hed SU11 (SIS 83 42 08). Vægskabene var højere end i dag og blev forlænget med passbit til rummets tag. Man ville ikke have en "damhylde". For bænkehøjden blev to alternativer, 85 cm angivet og 90 cm, hvor 90 cm først og fremmest var tilsigtede for køkkenborde. Alt var dokumenteret med typetegninger og kvalitetskrav ind i den mindste detalje.\nChefen for Statens planværk, Lennart Holm , mente "hellere 1000 lejligheder efter en gennemarbejdet ulastelig plan end 50 efter 20 forskellige planer". [14 ] Men ensretningen fandt ikke kun tilhængere, pressen mente at det "gode håndværk" kom i fare og at nyskabende af snedkerier som afveg fra standarden skulle hæmmes.\nDenne genovervejelse førte til forandringer i standarden som kom til at gælde for boliger i 1970'erne. [6 ] Arkitekt Alice Thiberg , studerede arbejdshøjder og rækkehøjder og publicerede i 1968 BFR-rapporten Planutformning av køkkener: forslag til indretningssmåte og plantyper . Senere forskning‚ fra 1970-talet‚ har betonet fleksibilitet i udformningen, tilpasning til forskellige funktionshindringer , og modultænkning.\nTypisk badeværelse og køkken i millionprogrammet fra 1968.\nFor millionprogrammets krav på produktion af en million lejligheder under en tidsperiodefra 1965 passede tilde 1976 standardiserede køkkensnedkerier og typetegninger for køkkener har markeret. Der skulle produceres en million nye køkkener på ti år!\nTypisk køkken i millionprogrammet fra 1968.\nMed støtte fra den statslige byggnadslånebyrån forsøgte man også at garantere kvaliteten på de boliger som skulle bygges. Betingelserne var udformede så de fordelagtige lån kun blev givet til bygninger som opfyldte fastlagte minimumsnormer for standard hvad angår udrustning og størrelse, det kastrerede begge private som kommunale bygherrer. Betingelserne fandtes beskrevet i normsamlingen God bolig som Bostadsstyrelsen gav ud mellem årene 1964 og 1976. I den blev hver del af boligen, alt fra måleregler for rumarealer til hygiejnerum, standard behandlet for skabe til garderober og køkkener samt arbejdsarealer i køkkenet. [17 ] I året 1980 blev disse normer i Svensk byggenorm SBN 80, kapitel 71 indarbejdet.\nI året 1970 antog HVÆSELYD en ny standard for køkkensnedkerier som var en videreudvikling af 1962 standarden. Millionprogrammets bygninger blev hovedsagelig produceret industrielt med betonelementer og en grundmodul på 6M (60 cm). [18 ] I denne grundmodul passede lejligheder, rum og også snedkerierne. Grundmodullen 60x60 cm gik igen også i hvidevarerne og gør det fortsat i dag. Arbetsbænkhøjden blev fastlagt til 90 cm inklusive en 15 cm høj sparkesokkel. Til vægskabene fandtes et alternativ som blev kaldt "kontinental højde". Det var et mål efter europæisk forbillede og indebar at vægskabene ikke længre tilsluttedes til rummets tag uden maksimalhøjden for alle snedkerier skulle være 210 cm inklusive sparkesokkel. Køkkenindretningen blev lige så høj som en normal inderdør og lige så høj som overkant vinduer, som var æstetisk ønskværdigt. Nu begyndte man også at sælge svenske standardkøkkener i udlandet. I 1980'erne blev fullhøjdkøkkenet næsten helt fortrængt af kontinentalhöjdskøket, som kunne hurtigere monteres op og blev derfor billigere.\nI SS 91 42 31 blev kundskaberne om køkkenets funktioner og planlægning sammenfattet for madlavning og måltider. Efter en fremlægning af forskellige funktioner, ergonometriske forudsætninger med mere, gavs en række forskellige eksempler på behovet for bænkelængde og opbevaringsrum for husholdninger af anderledes størrelse. Indretningseksempler vises for højden 210 cm, såk. "kontinentalhøjde" og 225 cm, såk. "fuldhøjde". Ved "kontinentalhøjde" tilsluttede vægskabene ikke til taget, som derimod var tilfældet ved "fuldhøjde", da en passbit udfyldte rummet op til taget. [19 ] I de forskellige planløsningseksempler i standarden kommenteres forskellige alternative løsninger. Minimumsbehovet af opbevaring og arbejdsarealer var blevet beregnet for forskellige husholdningsstørrelser. I planerne blev længden på bordplader med mere (såkaldte indretningslængder) kort og godt som K28, K38 etc. angivet (som sigtede på 280 cm, 380 cm etc.).\nDet velorganiserede køkken mødtes dog af kritik, det blev påstået være unødvendigt rationelt, og en reaktion viste sig også i boligplanerne for 1980'erne. Åbne planløsninger er blevet almindelige og køkkenet er blevet mere af et alrum. Måltider spiser man i regel i køkkenet, også med gæster. Alle spiser dog ikke i hjemmet. Løsningerne tilgodeser især myndigheders og byggeres krav på reducerede overflader. De boligvaneundersøgelser som er blevet lavet har ikke givet nogen entydelige resultater, men de eksperimenter som blev lavet i 1990'erne viste under alle omstændigheder at små lejligheder med minimale rum og køkkener ikke var særligt populære.\nDe fleste europæiske lande manglede pendent til den svenske køkkenstandard. At køkkenbord, arbejdsskive og komfur er i samme højde og dybder samt uden spalter og mellemrum imellem er fortsat usædvanligt i mange udenlandske køkkener. At man flytter med sit køkken til en ny lejlighed er derimod ganske almindeligt.\nI Ikeas katalog fra 1971 blev Pax"-køkkenet præsenteret«". Beteckningarna SA, SB, SC for forskellige skabvarianter var blevet overtaget fra HVÆSELYD og i beskrivelsesteksten blev sagt at "Helle produceres af en velkendt svensk fabrik. Delene er måletilpasset til svensk standard". Et 40 cm bredt bænkeskab med fem uddragkasser havde betegnelse "Pax SA 1" og kostede 89 kroner inklusive 11,11 procent moms . Skabet var færdigmonteret men man fik lov at male kassernes front selv. [23 ] I dag er Ikea-køkkenerne et stort produktområde for virksomheden. Ikea-køkkenerne stod i 2004 for 9 procent af virksomhedens verdensomsætning, i nogen lande op til 15 procent.\nEt moderniseret standardkøkken fra 1968.\nI året 1997 blev den svenske køkkenstandard erstattet med den europæiske EN-standard (SS-EN for Sverige). Den skal først og fremmest garantere sikkerhed og holdbarhed, ikke køkkenskabenes udseende eller anvendelighed. [16 ] Den seneste EN-standard for møbler i hjememiljø og køkkener vedrørende sikkerhedskrav og prøvemetoder er SS-EN 14749:2005. [24 ] For målekoordinering gælder SS-EN 1116:2004.\nFor arbejdshøjder med mere gives alternative mål, for at give mulighed for tilpasning for forskellige formål. I nogle tilfælde gives mindstemål, for eksempel skal dybden på en gulvenhed ikke underskride 600 mm og det indre mål løbe op på mindst 550 mm, og et vægskab skal ikke overstige 400 mm dyb og have et indre skullet af mindst 310 mm. For bredde-højdeforholdet i enhederne gives anbefalede mål. Nogen hjælp med planlægning og udformning af køkkenet gives dog ikke i den nye standard.\nTakket være den svenske køkkenstandard med sine ens mål er det i dag relativt let at modernisere et ældre køkken. Køkkenerne i flerbolighusene blev forsynet i efterkrigstiden med gas- eller elkomfur, små køleskabe blev bygget ind i højskabene, senere kom større køle- og fryseskabe. Bænkehøjden kan ofte være lav i ældre køkkener, men mængden opbevaringsrum og arbejdsarealer svarer mod dagens krav. [26 ] Ved at beholde skabgrundstammerne og kun bytte arbejdsbænke, skabsdøre og huller samt skabslåger kan man let genopfriske sit gamle standardkøkken.\nI dag er køkkenenhederne mere fritstående møbler med en mængde forskellige mål og varianter. Enhederne sammenkobles på forskellige måder uden at en standardiseringskommission bestemmer detaljer. Pindehængslet er siden længe blevet erstattet af selvlukkende hængsler og overfalsede huller af uden påliggende, men grundmodullen 3M og 6M gælder fortsat. [27 ] I Tyskland har det svenske standardkøkken (hvor alle dele passede sammen, også fra forskellige producenter) et eget navn: Schwedenküche .\n^ [ a b c d er ] Køkkener i Sverige, side 45\n^ [ a b ] Bostadsboken, kapitel 6\n^ [ a b c ] Boligbyggelsen fra 1930- og 1940'erne, side 26\n^ [ a b ] Køkkener i Sverige, side 46\n^ Boligbyggelsen fra 1930- og 1940'erne, side 58\n^ [ a b c d ] Bostadsboken, side 101.\n^ Kommittéen for standardisering af byggematerialer, 1934.\n^ Teknisk tidsskrift, 13 oktober 1934, side 395-396, \n^ Køkkener i Sverige, side 52\n^ Køkkener i Sverige, side 50\n^ BYG, husbygningsplanlægning, band V, kapitel 731:2, s. 130\n^ Nordisk Museum, "Möblerade rum" Arkiveret 19 november 2011 hentet fra the Wayback Machine ., pressemeddelende. Læst den 3 december 2010\n^ BYG, husbygningsplanlægning, band V, kapitel 731:2, s. 130-132\n^ Køkkener i Sverige, side 54\n^ HFI blev nationaliseret i 1957 og gik så ind som en del i Konsumentverket\n^ [ a b ] Sundelin, Inger (3 mars 2002). "Fru Kök vet hur skåpet ska stå". Dagens Nyheter. http://www.dn.se/Pages/Article.aspx?id=859923&epslanguage=sv.\n^ Ifølge "Hej Bostad", side 9\n^ M er betegnelsen for basismodullen 100 mm. Denne grundenhed anvendes for målekoordinering af bygningsdele og komponenter. Ved optegningen af planer anvendes basismodullen, eller en "multimodul" for eksempel 2M, 3M, 6M, 12M. (Adler 2005.)\n^ SS 91 42 22, udgave 2, side 3.\n^ Bostadsboken, side 101-102\n^ Boligen og viden 2007, "Hvad ved vi og hvad har vi brug for at vide?", Jan Eriksson, Side 76-77.\n^ [ a b ] Køkkener i Sverige, side 55\n^ Ikea-katalogen 1971, side 158-159\n^ Oplysning konform HVÆSELYD\n^ SS-EN 1116:2004 Indretning - Köksinredning og apparater - Målekoordinering.\n^ Boligen og viden 2007, "Boliger i flerbolighus fra 1945-1975, Kvaliteter og fornyelsesbehov", side 26\n^ Oplysning ifølge Stockholms bymuseum [ dødt link ]\n^ Oplysning ifølge www.uni-protokolle.de\nGod bostad. Stockholm: Bostadsstyrelsen. 1976-. Libris 304153\nSS 91 42 31 Byggnadsutformning - Bostäder - Planlægning for madlavning og måltid . Udgave 2. Fastlagt 1994-09-14.\nThiberg Sven, red (1985). Bostadsboken: 22 forskare om bostadsutformning. T / Statens råd för byggnadsforskning, 99-0136496-5 ; 1985:8. Stockholm: Statens råd för byggnadsforskning. Libris 7417716. ISBN 91-540-4369-7 (inb.)\nOversættelsesdato: 2017-07-31 07:13:32


The heart wants what it wants<3 - Alle har en slutning.. - Movellas\n24. Alle har en slutning..\n(1 måned senere)\njeg løb så hurtigt jeg kunne ud på badeværelset og brækkede mig ned i toilettet.nu måtte det meget gerne snart stoppe det er sket så mange gange men jeg var sikker på at det ikke var graviditet for det skete også for nogen uger siden men det var intet. Måske skulle jeg tage en test til bare for en sikkerheds skyld? Ja det er nok en god ide. Jeg gik hen til håndvasken og fik skyldet munden og børstet mine tænder så jeg slap af med den grimme smag. Jeg var alene hjemme fordi justin var ude med drengene, jeg tror de skulle skate eller sådan noget. Det er jeg endelig også ligeglad med, altså hvad skal jeg lige bruge det til om skatede eller spillede basket. Ja ikke en skid.\nJeg gik hen til skabet og fandt en graviditets test frem. Jeg havde stadig en fra sidst, fordi justin havde købt to bare hvis jeg fik brug for den, hvilket så var heldigt for så havde jeg den nu. Jeg fik gjordt det man skulle og lagde testen ved håndvasken og gik ud og ind på værelset. Jeg blev ved med at gå frem og tilbage. Der kom hele tiden tanken igennem hovedet ’hvad hvis den er posetiv’. Jeg kunne simpelthen ikke sige det til justin. Han er ikke klar til at være far og han vil heller ikke.\nHer sad jeg så helt alene på mit værelse bange for at gå ud på badeværelset og tjekke testen, for hvis den er posetiv ville jeg aldrig kunne kigge justin i øjnene igen. Specielt fordi jeg ikke ville have barnet fjernet, det kunne jeg bare ikke. Det er jo ligesom at slå et menneske ihjel, det er jo et liv..\njeg gik med små skridt ud på badeværelset og hen til håndvasken. Jeg kiggede ned på testen og kunne mærke tårende presse på. Testen var posetiv. Jeg tog den op i min hånd og lod tårende trille ned af min kind. ”fuck!” var bare det eneste der kørte rundt i mit hoved. Jeg gik hen til væggen og gled ned af den med ryggen og endte på gulvet med et bump, imens tårende væltede ud. Hvad skulle jeg sige til justin. Jeg kunne høre hovedet døren smække nedenunder. Jeg var sikker på det var justin for hvem ellers ville bare gå ind i huset uden at banke på. Jo det kunne godt ha været min mor men nej. Fordi hende, brian og gracie var hjemme hos nogle af vores venner og spise middag og jeg havde ikke lyst til at tage med fordijeg havde det lidt dårligt. Som så endte sådan her..\n”babe!” kaldte justin da han gik rundt i huset. Jeg svarede ikke men det eneste der kom var et hulk fra alle de tårer. Jeg gemte hurtigt testen og gled så ned på gulvet igen. Justin kom til syne i dørkarmen og kiggede forskrækket på mig inden han hurtigt kom hen til mig og omfavnede mig. ”babe hvad sker der?” spurtge justin stille og prøvede at kigge mig i øjnene men jeg undveg hele tiden og kiggede andre steder hen. Justin løftede mit hoved stille op med to fingre. Vi nåede lige at kigge hinanden i øjnene inden jeg bbrød kontakten og trak mig tilbage og ud af justins arme. ”Selena?” spurgte justin forvirret og rykkede hen til mig igen men jeg rykkede bare væk igen. ”Selena, hvad har jeg gjort?” spurgte justin stille med et lille suk efter. ”ikke noget..” fik jeg fremstammet og gemte mit hoved i mine ben. ”jamen, undskyld Selena jeg forstår det ikke..” sagde justin med et suk. Jeg kiggede op på ham og skimtede hans øjne og rejste mig op og gik ind på værelset. Justin fulgte roligt med og stillede sig foran mig. ”justin.. jeg tror det er bedst vi stopper her..” fik jeg hurtigt frem stammet imens jeg rystede i stemmen og tårende væltede ned af kinderne på mig. ”hvad!?” spurgte justin en smule hårdt og nok også overrasket over at jeg lige sagde det. ”hvad, jamen.. hvad har jeg gjort?” spurgte justin lidt roligere. ”justin, du har ikke gjort noget forkert men jeg gør det her for dig..” svarede jeg og sukkede. ”gør hvad? Kan du ikke sige det?” spurgte justin forvirret. ”nej justin, jeg ville ønske jeg kunne men jeg vil ikke have du skal vide det.. for dit ejet bedste..” sagde jeg og sukkede. Justin sad bare og stirrede lidt på mig med lidt tårer i øjnene. ”jeg troede vi kunne fortælle hinanden alt, og vi kunne komme igennem alt.. sammen” sagde justin stille og kiggede ned. Jeg fik virkelig ondt af justin at jeg bare gjorde det her men jeg havde bare ikke rigtig andre valg. Justin ville ikke være far og jeg ville ikke fjerne det. Og hvis jeg fortalte det til justin ville han tænke for meget på barnet selvom vi ikke var sammen. Jeg kunne godt klare det her alene. Jeg skulle klare det her alene. ”justin jeg elsker dig.. meget højt.. og jeg gør dig en tjeneste nu..” sagde jeg stille imens justin han stille vendte hovedet op og kiggede på mig. ”jeg kan ikke forlade dig Selena.. jeg vil tænke på dig hvert sekund og jeg tror ikke jeg kan leve uden dig, for uden dig er jeg intet og har intet du er mit liv og når du forsvinder, forsvinder jeg også..” sagde justin imens en tårer kom randene ned af hans kind. Det gjorde virkelig ondt i hjertet at høre og se ham sådan her. Men hvad skulle jeg gøre. Jeg gik stille hen til justin og krammede ham. ”Selena du må ikke gå.. plz fortæl mig at du ikke går..” sagde justin med en rystende stemme. Jeg prøvede bare at ignorere det justin sagde og krammede bare vidre.\njeg sad i min seng og kiggede på de forskelllige billeder der kom frem på instagram. Ja her havde jeg siddet den sidste uge. Jeg havde fortalt min mor det hele og hun syntes jeg skulle fortælle det til justin men jeg kunne bare ikke få mig selv til det. Jeg havde ikke været i skole og jeg blev ved med at få beskeder fra justins venner om hvor knust han var og man slet ikke kunne kende ham mere og sådan noget. Justin havde også brugt de første dage på at skrive og ringe til mig uafbrudt men uden at jeg tog den. Den bankede stille på døren og ind kom min mor. ”skat, er du okay?” spurgte hun og satte sig hen til mig. ”ja, hvorfor skulle jeg ikke være det” løj jeg og kiggede min mor i øjnene. ” lille skat du græder” sagde hun og fjernede en tåre der løb ned af min kind. ”sig det til ham.. sig det Selena.. han fortjner at vide det” sagde min mor stille og kiggede mig i øjnene. Jeg sad bare og kiggede på hende og vidste ikke hvad jeg skulle svare. Min mor vidste godt hvordan jeg havde det men hun syntes jeg tog fejl og skulle fortælle det til justin han ville sikkert blive glad. Men den havde jeg lidt svært ved at tro på.\nMin mor rejste sig stille fra sengen og gik ud af mit værelse. Jeg havde virkelig overvejet det fordi at mig og justin var væk fra hinanden skadede os begge og hvis han så ikke ville have barnet kunne han forlade mig og så ville det alligevel ende sådan som det var nu.\nJeg tog hurtigt chancen og tog min mobil frem og ringede justin op. Det gik ikke lang tid før justin tog den og hans dejlig, savnede stemme lød i mine ører. ”selena?” spurgte justin og virkede meget overrasket. ”hej. Justin har du tid til at komme over?” spurgte jeg stille og sank klumpen i min hals. ”øh ja, jeg kommer med det samme” svarede justin stille. ”okay, vi ses” sagde jeg og lagde på. Jeg pustede stille luften ud og prøvede at slappe af i kroppen men jeg var bare så skide nervøs for at skulle fortælle det til justin jeg gik hurtigt nedenunder og fortalte min mor at justin ville komme over, og så gik jeg op på værelset igen og ventede på justin.\ndet bankede på og langsomt kom justin stille frem i dør åbningen. ”hej” sagde han stille og gik ind i værelset. ”hej” svarede jeg og gav ham et kram. Et kram jeg virkelig havde savnet og endelig havde jeg mest lyst til bare at overfalde justins læber og mærke ham helt tæt på. Vi trak os stille fra hinanden og satte os på sengen. ”justin jeg vidste ikke om jeg skulle fortælle det her for jeg var bange for det værste. Men jeg synes du skal vide det nu, og så kan du..” jeg stoppede op og sank en klump i halsen og kunne mærke jeg kunne græde hvert øje blik. ”så kan du bare gå fra mig igen.. selvom jeg helst ville have dig her..” sagde jeg med en rystende stemme. ”hey hey rolig..” sagde justin og satte sig på knæ nede foran mig og kiggede op på mig. ”jeg har savnet dig helt sindsygt og jeg vil ikke anden end at have dig tilbage.. jeg er ligeglad med hvad der er sket.. jeg vil bare have dig..” sagde justin roligt og krammede mig stille. Jeg nikkede stille og prøvede at trække vejret normalt igen. ”justin..” startede jeg og kiggede ham i øjnene. ”jeg er gravid” sagde jeg stille. Justin kiggede bare koldt på mig og rejste sig så hurtigt fra min seng og gik med hurtige skridt ud af mit værelse og væk.. langt væk. Det var det her jeg vidste ville ske han ville forlade mig..\njeg begravede mit ansigt i mine hænder og satte mig til at græde igen.\njeg sad på min seng og græd stadig og kunne ikke få mig selv til at stoppe. Jeg vidste det var slut nu. Justins ansigt var så koldt og så såret på samme tid da han forlod mit værelse.\nDet bankede på døren og ind kom min mooo.. justin. Jeg fik hurtigt store øjne og så justin gå hurtigt hen til mig og trak mig ind i et inderligt kys. ”Selena jeg elsker dig.. jeg vil ikke forlade dig. Undskuld jeg gik.. jeg vil være hos dig.. altid.. glem jeg sagde jeg ikke ville være far.. for jeg vil ikke være far.. men til dit og mit barn vil jeg ikke andet.. JEG skal far! Sagde justin og smilede stort. Jeg trak vejret lettet og smilede også lige så stort som justin. ”selena jeg elsker dig så højt” sagde justin og kiggede mig i øjnene. ”jeg elsker også dig justin, mere end noget andet” svarede jeg og smilede og trak ham ind i et dejlig inderligt kys som kunne få hele verden uden om os til at forsvinde og bare glemme alt det onde, for nu var det kun os (og den lille) og intet kunne ødelægge det.\nJa sådan sluttede 'the heart wants what it wants'. Jeg håber i kunne lide det og har kunne lide at læse med i min historie. Det det den første jeg nogensinde har skrevet så jeg er mega glad for de søde kommentarer jeg har fået<3 tak for at i har læst med jeg elsker jer<3\nHvis du også er ligeså vild med Jelena og Selena som mig så prøv at tjekke mine Instagram accounts ud<3


Birkholm Kunst - Kunto webbureau\nBirkholm Kunst Kenneth Dahl 2016-10-24T09:15:26+00:00\nEt simpelt online showroom\nEt clean look til at øge fokus på værkerne\nBirkholm Kunst er en lokal kunstner fra Horsens området. Arbejdet med Helle Birkholm var spændende og krævede en anden måde at gribe tingene an på, tankerne skulle have frit spil og hjemmesiden skulle have 100% fokus på hendes værker.\nDet var vigtigt for Helle Birkholm at den nye hjemmeside blev både overskuelig, simpel og ikke virkede alt for fancy, det var jo hendes kunst der skulle være fokus på hjemmesiden. Vi valgte derfor at gå med et meget neutralt tema, som jeg ikke havde arbejdet med før. Det gav nogle udfordringer ift. opsætningen, men fik løst det til sidst og synes det blev en rigtig flot hjemmeside.\nHelle Birkholm var yderst tilfreds med resultatet og har allerede fået en del bemærkninger omkring hjemmesiden.\nJeg ønsker Birkholm Kunst held og lykke fremover og håber at den nye hjemmeside vil give endnu mere fokus på hendes værker og sætte gang i forretningen.\nSe resultatet her www.birkholmkunst.dk\nHelle Birkholm, Birkholm Kunst


Ved du, hvad en stærk klub kan gøre for dig? - HK\nVed du, hvad en stærk klub kan gøre for dig?\nEn HK-Klub på arbejdspladsen styrker sammenholdet, er lokal, tæt på dig og stiller skarpt på din arbejdsdag og dit arbejdsliv. HK-klubberne i HK Stat Midt var på kursus sidste år, så de kan gøre en forskel for dig – og for fællesskabet på din arbejdsplads.\nI løbet af 2017 har klubbestyrelserne i HK Stat Midt været på klubkurser hos HK Midt. Målet var ny inspiration og nye værktøjer til en aktiv, faglig hverdag sammen med kollegerne.\nKlubbestyrelsen i HK-klubben i NAT/TEK på SDU. Fra venstre: Michelle Pedersen, Bodil Kjærsgaard, Karen Lauthery, Lea Jensen og Anna Johansen.\nPå SDU har det betydet nye tiltag hos HK-klubben NAT/TEK i form af nyhedsbrev, fællesfrokoster og senest med et møde om medlemsmuligheder og -fordele for HK-medlemmerne. Her fik godt 20 medlemmer viden om deres fordele som medlem af HK. Både fagligt, fællesskabsmæssigt og kontant, i form af medlemsrabatter og fordele.\nFAKTABOKS - MEDLEMSFORDELE\nFind selv medlemsfordele og rabatter – få fx rabat på Legoland, hoteller eller Naturama. Tjek rel="noopener noreferrer" også om der er et spændende medlemsarrangement rel="noopener noreferrer" på vej her. Du kan også tage et gratis onlinekursus i fx Word eller Stresshåndtering, lige når det passer dig.\nBodil Kjærsgaard, der er fællestillidsrepræsentant for medlemmerne af HK Stat på SDU, siger:\n- Håret strittede nok lidt af al den information, vi fik på klubkurset, og af at vi skulle lave en handlingsplan for vores arbejde. Til gengæld betød det, at vi gik hjem og fik hentet nogle nye kræfter ind i bestyrelsen i form af Michelle, Anna og Lea, lyder Bodils positive konklusion omkring klubkurset.\nEn masse nye ideer\nNetop Michelle Pedersen, der kom med på klubbestyrelsesholdet undervejs, og blev tillidsrepræsentant suppleant, glæder sig over det høje aktivitetsniveau i SDU-klubben:\n- Vi fik en masse gode ideer på klubbestyrelseskurset. Vi er blandt andet begyndt at sende et nyhedsbrev ud til klubbens medlemmer. Vi holder en fælles frokost i klubben hver anden måned. Og så holder vi møder som i dag for medlemmerne. Det er alle tre aktiviteter, der er udløbere fra klubkurset, fortæller hun.\n- Vi har en hel liste med ideer, som vi skal se på til klubbens handlingsplan for 2018. Det er for eksempel et møde om OK18 med fokus på, hvordan den nye overenskomst gør en forskel for vores medlemmer. Her kan vi måske både drøfte overenskomsten og få stemt i samme ombæring, så vi får alle med. Klubben har samtidig lavet en medlemsfolder til nye medlemmer, hvor der både er kontaktinformationer på bestyrelsesmedlemmerne og en opfordring til at bruge os som klub.\nBent Mortensen fra HK Stat Midt underholder med fordele ved medlemskab for medlemmerne i NAT/TEK-klubben på SDU.\n”…en klub, der er tæt på os”\nFor Randi Nielsen, der er medarbejder ved NAT-fakultetet på SDU, betyder klubben og HK-medlemskabet en række muligheder tæt på i hverdagen – lige fra ture og rabatter til den vigtige, faglige sparring:\nJeg var glad for at høre om mine medlemsfordele. Særligt det med rabatterne, og de arrangementer og ture vi kan komme på som medlem. Ikke mindst via klubben, hvor der lige nu er gang i at arrangere et besøg hos SDU Campus Kolding.\n- Vi taler faktisk også meget fagforening i hverdagen, i både frokost- og kaffepauser. For eksempel da der var for nylig var debat om den frokostpause, som HK kæmper for at bevare, siger Randi, der samtidig glæder sig over den gode dialog med klubben:\n- Det er rart, at vi har en klub, der er åben for ideer, og det er vigtigt, at vi kan sparre med klubben i hverdagen. For eksempel ved besparelser. I de situationer er det rart, at vi har en aktiv klub, der er tæt på os.\nMedlemmerne i NAT/TEK-klubben på SDU hører om medlemsfordele for HK-medlemmer.\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2018/01/15/ved-du-hvad-en-staerk-klub-kan-goere-for-dig)


timian – Kirstenskaarup.dk | Side22\n½ kg asparges, evt. både grønne og hvide\n100 g tør ost, evt. vegansk ost\n1 dl krydderurter, fx timian, persille og purløg\nSkræl hvide asparges. Læg aspargesene i et lavt ovnfast fad, evt. vekslende med hvide og grønne.\nHæld fløden over aspargsene og drys med reven ost.\nSæt fadet i en 200 grader varm ovn og gratinér aspargesene til de er gyldne på overfladen, 15-20 minutter.\nDrys med rosenpeber og friske krydderurter.\nGiv gerne en salat til med nye kartofler og et godt stykke brød.\nsalat med kartofler og opdateret mormordressing\n1 ½ dl soja quisine eller piskefløde\nSide 22 af 24« Først«...10...2021222324»


Define - Sønderjyllands Symfoniorkester\nSolist: Signe Høirup Wille-Jørgensen kendt som Jomi Massage\nProgram: Værker af Frank Zappa og Signe Høirup Wille-Jørgensen\nDEFINE festival bevæger sig i krydsfeltet mellem klassiske og nye elektroniske kunstarter. Bag DEFINE festivalerne står foreningen, Ny Kunst i Sønderborg, og i samarbejde med dem præsenterer Sønderjyllands Symfoniorkester aftenens program.\nSigne Høirup Wille-Jørgensen er af mange kendt som en del af støjrockbandet Speaker Bite Me og gennem sit alter ego Jomi Massage fra 2001. Men allerede med sit første band Murmur lykkedes det hende at skære igennem med sin stemme og sit intense nærvær for over 20 år siden. Jomi Massage kan beskrives som en blanding af støjrock, singer-songwriter og avantgarde. Udover at stå bag musik- og kunstselskabet The Being Music har hun arbejdet sammen med forfattere, musikere og dramatikere, og dannet lydtapet til en række radiodramaer, film og teaterstykker.\nFrank Zappas musik har ligeledes markeret sig med et eget personligt udtryk og i det symfoniske møde mellem disse to – danske Signe og amerikanske Frank – mødes to personligheder og musikere men også to generationer – to tidsaldre.\nSønderjyllands Symfoniorkester dirigeret af Jesper Nordin afsøger udtrykket mellem eksperimenterende støjrock, Frank Zappas lydunivers og det symfoniske orkester.\nLæs hele programmet for DEFINE-festival 2018 på http://definefestival.com/\nSigne Høirup Wille-Jørgensen:


Billig Kebab I Nærheden Af mig » agrourense.info\nRestauranter i nærheden af Mig og Annie i Kongens Lyngby på TripAdvisor: Find anmeldelser fra rejsende og personlige billeder af spisesteder i nærheden af Mig og Annie i Kongens Lyngby, Danmark. “God billig indisk take away. Jernbane Pizza Durum Kebab. Nr. 64 af 74 restauranter i Kongens Lyngby 3 anmeldelser. Jernbanepladsen 33. 0. Destemino Pizza Kebab er en Takeaway som tilbyder mad, der er inspireret af det Pizzaria køkken. Menukortet er fyldt med lækre retter, og du kan blandt andet vælge mellem Burger, Durum, Falafel, Kødretter, Kebab, Pizza, Salat, Shawarma.\nSep 03, 2012 · Hej hej På freedag skal kæresten og jeg ind og se Anders Matthesens nye show i Falkonercenteret Det er allerede kl. 19, men vi vil gerne nå at have noget at spise og drikke os en lille humørbrandert på inden showet. Dvs. vi har va. fra kl. 17-18:30 til. Döner Treff, Billig lækker frokost - Se 3 anmeldelser fra rejsende, 3 billeder og gode tilbud vedr. Kolding, Danmark på TripAdvisor. I nærheden af togstationer Hoteller i nærheden af Lunderskov Station;. Bedste kebab i Jylland. Lækkert med tzatziki og feta i en durum! Dette website anvender cookies for at forbedre din oplevelse, øge websitets sikkerhed og vise dig personligt tilpassede reklamer. Klik her for at få mere at vide eller for at administrere dine indstillinger.Ved at klikke på eller benytte websitet accepterer du vores brug af cookies. Feb 06, 2005 · Der er forskel på shawarma og kebab. Shawarma er rent kød, og når det bliver skåret er det kødstykker. Kebab er sammensætning af kødrester lidt ligesom pølser, og når det bliver skåret er det strimler. Shawarma stammer fra de arabiske lande, og kebab stammer fra tyrkiet. Leder du efter et hotel i København? 2-stjernede hoteller fra 134 kr, 3 stjernede hoteller fra 114 kr og 4-stjernede hoteller og op efter fra 745 kr. Bo på Copenhagen Marriott Hotel fra 1423 kr pr. nat, First Hotel Kong Frederik fra 832 kr pr. nat, Hotel Astoria fra 631 kr pr. nat og mange flere. Sammenlign priser på 883 hoteller i København på KAYAK.\nDe kan typisk vaske 4-6 kuverter ad gangen. Den er nem at flytte, og skal blot placeres i nærheden af en vandforsyning. Noget af det vigtigste er lydniveauet. Opvaskemaskinen står typisk i køkkenet, og det kan være forstyrrende med en larmende opvaskemaskine. Den skal maksimalt være på 49 dB i køkkenet. Kebab Baba, Berlin: Se 55 objektive anmeldelser af Kebab Baba, som har fået 4 af 5 på TripAdvisor og er placeret som nr. 2.462 af 8.154 restauranter i Berlin. Københoved Skov er et privat overnatningssted i nærheden af Legoland, tæt på Vejen, Brørup, Holsted, Rødding, Gram og Kongeåen i Sønderjylland. Hærvejen går lige forbi døren. Her kan du overnatte i nye og moderne indrettede ferielejligheder i naturskønne omgivelser. Bolig: Udlejes og sælges - Thy og Mors og omegn has 5,314 members. Gruppe for bolig formidling i Thy og på Mors og der omkring Du kan både. Husk mig × Close Logger ind. Nedsættelsen betyder, at der er godt 50 øres "rabat" per kWh, og det kan mærkes, da kWh-prisen ofte ligger i nærheden af 2 kroner. Det betyder afgiftsnedsættelsen. Sådan kan du se, om en varmepumpe er energieffektiv, og om den er billig i drift. Lær at forstå de tre standarder, der findes for.\nSep 07, 2007 · Men hvis det var mig vil jeg købe et klart produkt og sprøjte det på mine fælge, lad det tør og tørre det værste over skud af med en klud. Men hvis du bor i nærheden af Aalborg, skal jeg nok hjælpe dig med at sprøjte produktet på. Jeg ardejder et sted hvor vi har undervægnsbehandling, og har derfor produkt i 1000l bure. Det byggeri, der lige nu skyder op ud til Sdr. Ringgade lige ved siden af restauranterne Sunset Boulevard og Burger King i Slagelse, bliver også en drive in-restaurant med hurtig mad. Nærmere bestemt kebab. Har du brug for en dygtig handyman der udfører haveservice i nærheden af Blokhus, Løkken eller Saltum? Jeg plejer og vedligeholder græsplæner, haver og udenomsarealer - sommer og vinter - hos private, foreninger, virksomheder og offentlige institutioner. Jep, på Halifax.dk anvender vi også cookies. Dem bruger vi for at huske dine indstillinger, statistik mm. Når du fortsætter med at bruge websitet, går vi ud fra, at du accepterer brugen af cookies.\n> Jeg søger billig overnatning for 2 personer i nærheden af Goslar samt > Stuttgart i Tyskland omkring Påske. > Jeg havde forestillet mig noget vandrerhjem, men med separat værelse til 2 > personer. Jeg ved ikke om sådan noget findes i udlandet, men herhjemme har > jeg da prøvet det et par gange i Århus. Men så skal man vel have et. Dec 05, 2019 · Vi foretager billig olieskift og oliefilterskift i Vejle. og holdte ind hos dem for at finde en løsning. I stedet for at gå fuld sælger mode på mig, vælger Martin at være en fair mand overfor mig da jeg kører med vejhjælp. Mere kan ikke ønskes! Vejle Autoværksted kan kun anbefales! Næste gang jeg har problemer i nærheden af. Ord i nærheden billig. men hun grinte bare og sagde at jeg skulle slappe af og selv få en kæreste, så hun kunne være i fred Suz2000 Suzi -: Nadjas første gang; fyldepennen.dk. 2000. Jeg ville ønske, at vi kvinder bare kunne knalde løs,. Jeg har sat mig for, at jeg vil lære at surfe. Hvert år kører vi vores Foodtruck ud på udvalgte lokationer og til enkeltstående events, hvorfra vi serverer burgers. Følg med på vores Instagram @grillenburgerbar, og bliv opdateret på hvornår foodtrucken befinder sig i nærheden af dig.\nRestauranter i nærheden af Konya Kebab i København på TripAdvisor: Find anmeldelser fra rejsende og personlige billeder af spisesteder i nærheden af Konya Kebab i København, Danmark. “God billig indisk take away. Mig og Annie. Nr. 22 af 75 restauranter i Kongens Lyngby 80 anmeldelser. Lyngby Hovedgade 70B. 0 km fra Konya Kebab.\nBillig lækker frokost - Anmeldelse af Döner Treff, Kolding.\nTag et kig på vores tilbud på Billig B&B i Herning Finder du hotellet til en lavere pris et andet sted, matcher vi prisen gennem vores prisgaranti. I nærheden af Billig B&B. Seværdigheder. Carl-Henning Pedersen og Else Alfelts Museum: 6 minutters gang;. God og venlig service. Kunne ønske mig lidt mælk til te/kaffe i tekøkkenet da. Køb en billig fladskærm. Vil du bare have en billig fladskærm, så har vi et bredt sortiment af fladskærms TV at vælge mellem. Hvad enten du har behov for en lille fladskærm til børneværelset, fladskærm med dvd, fladskærms tv til campingvogn eller sommerhus, så har vi med garanti en billig fladskærm, der passer til dine behov. Andre populære steder i nærheden af Barceloneta Strand Hoteller i nærheden af Picasso-museet Barcelona 1,3 km. Hoteller i nærheden af Plaça de Catalunya 2,1 km. Send mig et link til den GRATIS -app! Fejl: Indtast venligst en gyldig e-mailadresse Fejl: Beklager, der er opstået en fejl.\nJun 03, 2005 · Endnu engang laver Stig en vejledning som er ligetil at gå til. Hvis der er nogle der har et tip til hvordan man kan holde blæsehjulet fast imens man fjerner møtrikken må du godt komme med rådet her. Jeg har nemmerlig ikke mulighed for at komme i nærheden af en luftnøgle. Er der bindemiddel i billig kebab?. Der skete en fejl under valideringen af din bruger. 100 kvinder viser deres vagina: - Jeg føler mig endelig normal. Intl. kongelige 2 timer siden.\nBillig online maling PP Mestermaling Www. Entreprisefirma til store og små opgaver i hjemmet, billiig online maling. Som mange har erfaret, er det næsten umuligt at finde arbejdskraft i nærheden af København. Min mission med firmaet er at formidle arbejdsopgaver til håndværkere, som normalt ikke vil arbejde for. Mange selskaber påstår, at de har den billigste eller i det mindste en billig bilforsikring, men realiteten er, at prisen afhænger markant af din bopæl, din alder, din bil og mange andre faktorer. Den bedste måde at få en billig bilforsikring er at tage en dialog med nogle. Undgå at brænde nallerne på en billig øse. Vi guider dig til køb af billige biler. Personligt elsker jeg de godt brugte biler, der koster under 20.000 kr. Lidt patina generer mig ikke, og man er ikke så øm over for en bil, som ikke er mere værd. Nyere mikrobiler er noget af det billigste, du kan komme i nærheden af. Mulighederne med en iPhone er så mange, at de fleste ikke en gang kommer i nærheden af at få det optimale ud af telefonen. Og det er en skam, for du skal nemlig bare vide hvordan. Med denne titel lærer du alt fra, hvordan din iPhone betjenes, til hvordan du får mest ud af funktionerne i de forskellige apps.


Handelsbetingelser – Danish Rye & More\nHandelsebetingelserne er opdateret 11/04/2020\nNår du handler i vores webshops, vælger du selv levering under checkout, og inden du betaler for dit køb. Pris afhænger af vægt, og om levering skal ske til pakkeshop, stilles foran hoveddøren eller afleveres personligt med FlexDeliveryService.\nLevering sker med GLS, og du vil få besked via den email, du oplyste under købet, når vi kender leveringstidspunktet.\nRugkop tilbyder gratis levering til pakkeshop eller til hoveddør for kunder, der køber for minimum 500kr ad gangen.\nVi tilbyder kun gratis levering til Danmark og brofaste danske øer. Ønsker du levering andre steder, får du stadig rabatten og betaler kun prisforskellen. Du kan altid sende en forespørgsel på kontakt@danishryeandmore.dk\nVi kan desværre ikke tilbyde gratis levering, kombineret med andre rabatter på samme ordre. Så man kan fx. ikke både opnå fri fragt og start-rabat på abonnement.\nForsendelser til nærmeste pakkeshop foretages af GLS, og du vil få besked via den email/sms, du oplyste under købet, når vi kender leveringstidspunktet.\nVælger du levering til hoveddør, giver du samtidig lov vores fragtfirma lov til, at pakken må stilles foran hoveddøren eller på et aftalt sted du noterer i notefeltet "Tilføj leveringsinstruks" under checkout. Du vil få besked om, hvornår pakken leveres, og du har selv ansvar for, at pakken hurtigt opsamles. Vores forsendelser pakkes, så de kan modstå regn - men ikke i flere dage.\nEt abonnement på melkasser giver dig friskmalet økologisk mel leveret til døren f.eks. hver 4. uge.\nDer er ingen bindinger på vores mel-abonnementer. Du kan stoppe abonnementet, ændre abonnementet, leveringsfrekvens, tilføje/fjerne ekstra mel, korn og frø når som helst. Blot du gør det, inden vi maler og pakker dit mel. Som en service sender vi dig altid "Din ordre er på vej - mail" 5 dage før, som husker dig på, at du kan lave ændringer.\nDet gøres via “Min Konto” eller ved at sende os en email på abonnement@danishryeandmore.dk. Ændringerne er registreret når du modtager en bekræftigelse fra os pr. mail. Påregn ekspeditionstid på op til 48 timer.\nSker der ikke betaling for dit abonnement f.eks. hvis betalingskortet udløber, vil du ikke modtage din Melkasse, før du har opdateret oplysningerne.\nDer er ingen fortrydelsesret på fødevarer. Ikke-fødevarer er omfattet af de generelle regler for fortrydelsesret. Her skal du inden udløbet af fortrydelsesfristen på 14 dage fra varens modtagelse, give os en utvetydig meddelelse herom. Meddelelse kan gives ved at sende os en e-mail på kontakt@danishryeandmore.dk. Varen skal sendes til: Danish Rye & More, Ingolfs Allé 47, 2300 KBH.S. Du skal selv afholde alle udgifter til returnering af varen.


I går overraskede jeg og syv andre piger Mette i hendes lejlighed på Amager og hev hende med til hendes polterabend! Programmet stod på flødebollekursus, makeup styling, photoshoot og en masse hyggeligt samvær.\nTil dessert lavede jeg vores populære brownies, som Mette elsker, og pyntede dem på en ny måde med flødeskum og blåt krymmel.\nMette skal giftes på lørdag og selvom hun render rundt med den store gravide mave skulle hun i hvert fald fejres til en polterabend.\nVi havde arrangeret et flødebollekursus hos Frederiksberg Chokolade og det var helt fantastisk. Vores værtinde var rigtig sød og dygtig og vi havde det virkelig sjovt i vores forsøg på at efterligne hendes perfekte flødeboller. Mette fik lagt en flot makeup og så fik vi alle keglet lidt rundt foran kameraet og Mette fik taget nogle flotte gravidbilleder!\nEfter en voldsomt stor portion sushi til aftensmad fik vi brownies til dessert. Det er en sikker vinder, som de fleste elsker, og de er nemme at pynte på forskellige måder.\nJeg bagte en dobbelt portion af vores amerikanske brownies. Jeg brugte en rund udstikker til at udstikke små cirkler i kagen. Så piskede jeg flødeskum og kom det i en sprøjtepose med tyl. På hver lille runde brownie sprøjtede jeg en ring af flødeskum. Derefter dryssede jeg en smule blå krymmel på.\nDet blev til disse fine små anrettede brownie desserter.\nBrownies opskrift med flødeskum og krymmel\nMængde: 10 små kager\nUdstikker med Ø6 cm\nBag brownies efter opskriften og lad dem køle helt af.\nUdstik 10 brownies ved forsigtigt at presse udstikkeren ned i kagen og løfte den op. Pres gerne den flækkede overflade lidt sammen, så flagerne forbliver på kagen.\nPisk piskefløden til flødeskum og kom den i en sprøjtepose med en tyl. Sprøjt en ring på hver brownie, der ender i midten i en lille tut. Drys lidt krymmel på.\nKagerne kan opbevares i køleskabet indtil servering, men sørg for at dække fadet med husholdningsfilm så flødeskummen ikke tager smag efter andet mad.\nUdgivet 17. marts 2013 af Trine 2 kommentarer\nLuksus brownies Lagkage med jordbær og hyldeblomst Hurtig og nem kanelkage Æblebarer\ntillykke med babyen den er ret nuttet\n16. juni 2016 at 12:59\nGitte - Svendborg Svar\nHej søde Trine og Mette\nSikke et dejligt indlæg. Ikke mindst at Mette er blevet gift – stort tillykke håber I havde en fantastisk dag! Kigge tit ind på jeres herlige blog! Held og lykke med maven, Mette! Kærlig hilsen jeres nabo fra Japan 😉\n17. marts 2013 at 16:59