Mi Mexico Lindo, Methuen - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Mi Mexico Lindo\nAktiviteter i nærheden af Mi Mexico Lindo\nOk, i et tæt ved restaurant\nMaden er udmærket. Vi tager fordi, det er tæt på, vi kan gå, ikke fordi det er et fantastisk sted. Maden er ok, stemningen er ok. Personalet er søde.\nJeg kommer her en hel del gange, de får en sund størrelse cocktail, finder du ikke på alle virksomhedens/kæde restauranter. . Margarita udvalg er meget dyre, kan du få en Don Julio randnr for 10 dollars! Også sure blanding er guddommelig, men jeg tror, at...der er hemmelig opskrift kan være nogle orange spiritus i det. Chile relleno (stavning? ) Er så god! Som alle har den kyllingeretter jeg har forsøgt (mole, fajitas, kylling carnitas) . . Dette sted er en skjult perle. Jeg tror, at hendes navn er så Caralina er en sød og imødekommende tjener. For chefen altid har et smil på hans ansigt og får dig til at føle dig velkommen.Mere\nFredag aften med familie\nMin familie og jeg elsker Mi Mexico Lindo i Methuen, atmosfæren er fantastisk, fantastisk mad og alle er så venlige. Jeg elsker den Røde stegte Snapper så lækker den tortia suppe er lækker, og flan dessert er lækker. Hvis du leder efter autentisk mexicansk mad...er det her stedet at komme og det er meget familievenligt. Azorerne 57Mere\nAltid dejlig mad og drikkevarer\nJeg plejer for enchiladasene og de er altid saftig ud og godt. Margaritas af kande er fantastisk til en gruppe\nDen bedste mexicansk mad i Methuen!\nJeg elsker, elsker deres Kylling Chimichangas! Bedre end nogen anden mexicansk sted i Methuen! Gode priser! Vi normalt tager ud og spiser ikke inde i den restauraunt alt for ofte. Når vi gør, drinksene er gode, ikke udvandet. I 2015, ikke sikre på, at de...stadig gør det, de havde et band om torsdagen. Det var så høj, at man ikke kunne tale sammen ved bordet. Eneste minus, ellers er fremragende! Også, og har altid kuponer til frokost eller middag i M. V. kupon bøger.Mere\nVi tog derhen på en søndag kl. 6:30:00 restauranten var ikke overfyldt alt sad og ventede lige med det samme. En ældre herre, ikke sikker på han var ejer, men han var også faldende bar, servicerede os. Da vi gav ham vores bestilling syntes han...skyndte sig og havde ikke skrive det ned. Min mand bestilte kylling og oksekød fajitas, jeg bestilte kun oksekød fajitas. De for ikke kunne komme i over 20 minutter, og var ikke noget galt, min mand er var ret, men han gav mig kylling! I stedet for at vente yderligere 20 minutter, som jeg havde ikke engang den ulejlighed at nævne den fejl og spiste det, der blev leveret også han kun medbragt 4 små tortillas for de 2 af os. Maden var lækker, men vil reservere andetsteds næste gang vil jeg mexicansk mad.Mere\nFantastiske drinks og god mad\nEn mørk kælder med dårlig badeværelser. Maden er altid god smag frisk, rygende varm. Det margaritas er fremragende og endda serveret i en kande hvis man ikke er nok. Det er et fantastisk sted at komme i grupper, eller bare par. Jeg kommer tilbage.\nTog med denne restaurant efter en ven sagde, at det var ok. Gik ind i hoveddøren og sagde til min kone lad os komme ud af her. Det var sent, så vi besluttede os for at bo. Det var en stor fejl. Maden var ulækkert....Det rette sted så ud, som om det ikke havde været rengjort i langs tid. Jeg har normalt ikke give et sted så slemt en anmeldelse, men denne restaurant fortjener det. Jeg bor normalt vil give et sted til at være en anden mulighed for men ikke denne her. Hvis du gav mig et gratis måltid, jeg ville falde.Mere\nBedste Methuen mexicansk restaurant\nI den Merrimack-dalen, mexicanske restauranter er ikke i ikke har overskud. Af de 4 mexicanske restauranter i Methuen, Mexico Lindo er den bedste. De har en temmelig standard menuvalg, men alt det, jeg har prøvet har været bedre og så er det tilsvarende andre steder....Det negative ting er, at det er i en nedslidt bygning med en stejl indkørsel der er let at gå glip af. Også, nogle besøg har været bedre end andre. Det viser, at de ikke ved at forberede alt i forvejen, men man kan bare ikke smage så godt som andre gange.Mere\nDette er mit foretrukne mexicansk restaurant i København Methuen område. Store forretter, der smager ens i Cabo. Denne restaurant er så autentisk serverne havde problemer med forståelse for. Jeg vil sige at servicen var under gennemsnittet.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Mi Mexico Lindo.\nAdresse: 5 Pleasant St, Methuen, MA 01844


Virksomhed | VisitBonus.dk\nVisitBonus.dk er en økonomisk, lettilgængelig kundeklub for virksomheder, der ønsker at tiltrække gode stamkunder med bonuspoint og specielle bonustilbud. Forretningen kan ved hjælp af VisitBonus distribuere automatiske e-mails med bonustilbud til sine kunder.\nI modsætning visse såkaldte “dealsites” sites fungerer VisitBonus ikke som økonomisk mellemmand mellem forretningenog dens kunder, idet kunderne køber og betaler bonustilbud direkte hos forretningen.\nDer kræves ingen specielle tekniske forudsætninger såsom særlige EDB-systemer, kortlæsere eller betalingskort for at anvende VisitBonus.dk. En forretning behøver kun en PC med en Internet browser og en almindelig printer.\nDer tilbydes en gratis prøveperiode for nye forretninger i VisitBonus. Prøveperioden inkluderer bl.a. et antal gratis poletter, som forretningen kan anvende til betaling for evt. ekstra serviceydelser i VisitBonus.\nDer er ingen bindingsperiode eller faste gebyrer; men virksomheden kan efter behov købe ekstra poletter.


Forsker og pædagog: Giv plads til forældrenes kritik | BUPL\nForsker og pædagog: Giv plads til forældrenes kritik\nRelationen mellem forældre og pædagoger er præget af et stærkt ideal om konsensus, viser Ane Refshauge Høyrups forskning. Hun opfordrer pædagoger til slippe deres ekspertstatus lidt og give mere plads til forældrenes kritik.\nUdgivet den 25. marts 2019\nRelationen mellem forældre og pædagoger i vuggestuen er præget af et stærkt ideal om lighed, enshed og konsensus. Det er forudsætningen for oplevelsen af tillid. Hvis den svigter, har det en store følelsesmæssige konsekvenser for pædagogerne.\nDet viser forskning i 2019 i relationen mellem pædagoger og forældre, hvor ph.d. og lektor på UCL Ane Refshauge Høyrup, der også er uddannet pædagog, dykker helt ned i relationen mellem pædagoger og forældre. Pædagoger og forældre udfører et kæmpe ’tillidsarbejde’, der går ud på at skabe og vedligeholde en tillidsfuld relation. Hvis det ikke lykkes, er følelsen fatal.\n»Pædagogerne tager det meget tungt og oplever det meget voldsomt. Det, jeg blev slået af, var den oplevelse af nærmest at være blevet svigtet, når forældrene ikke gjorde sådan, som pædagogerne forventede,« siger Ane Refshauge Høyrup, der har været på feltarbejde i fire vuggestuer og observeret og interviewet pædagoger og forældre.\nSvært at udfordre antagelser\nEn af Ane Refshauge Høyrups centrale konklusioner går på, at vuggestuerne i dag er underlagt et meget stærkt ideal om lighed og konsensus. Det er helt ikke uproblematisk, mener hun.\n»Det er hyggeligere at være i relationer, der er tillidsfulde, og hvor vi enige med hinanden, og det hele bare glider. Men det er problematisk, at det bliver en regel for relationen at vi skal være enige med hinanden. For det bliver svært at udfordre,« siger hun.\n»Når idealet er, vi skal have tillid til hinanden, og at vi skal have sympati for hinanden, hvordan skal vi så kunne kritisere hinanden?«\nPersonligheden på arbejde\nAnette Stoltenberg Hansen er pædagog i vuggestuen Porskjær ved Aarhus. Hun genkender følelsen af, at kritik fra forældre rammer hårdt, når det opstår.\n»Når forældrene ikke har tillid til os rammer det både på det faglige, men også på det mere private og personlige plan. For det er voldsomt ubehageligt, hvis folk synes, man er utroværdig eller ikke til at regne med, også selvom man er på arbejde,« siger hun.\nPlads til kritikken\nAne Refshauge Høyrup opfordrer pædagoger til at reflektere over, hvad idealet om konsensus betyder for relationen til forældrene i institutionen. Hendes pointe er, at det er en samfundsmæssig udvikling og logik, som er i hele det danske og skandinaviske samfund, at vi stræber efter at være lige med hinanden. Så man kan ikke løse det som personalegruppe i en vuggestue,\n»Men man kan se, hvad man kan rokke ved. Hvis man vil og tør at give lidt slip på den der ekspertautoritet,« siger hun og uddyber:\n»For mig er det ikke en modsætning at holde sig ydmyg til forældrene og samtidig bevarer sin ekspertstatus. Måske viser man faktisk en større faglig sikkerhed, hvis man tør som personalegruppe at give lidt mere plads til kritikken.«\nPædagog Anette Stoltenberg er enig.\n»Nogle gange, sker der jo ting, som er kritisable og så er det vigtigt, at vi tør stå ved det. For sådan er det også nogle gange i institutioner. At vi overser noget, eller ikke gør det godt nok. Så er det ok, at forældrene kommenterer på det, synes jeg. Netop hvis vi skal bevare den tillid, er det vigtigt at være lydhør.«\nAne Refshauge Høyrup er Ph.d. og lektor på University College Lillebælt. Hun er optaget af hverdagslivets relationer og interaktioner mellem børn, pædagoger og forældre i pædagogiske institutioner. Ane Refshauge Høyrup er også uddannet pædagog og har tidligere arbejdet i en daginstitution.\nAne Refshauge Høyrups Ph.d. handler om, hvordan pædagoger og forældre forsøger at etablere, opretholde og udtrykke gensidig tillid. Ane Refshauge Høyrup har gennemført et etnografisk feltarbejde henover 11 måneder i fire vuggestuer. Hun har lavet kvalitative interviews med 13 pædagoger, 4 ledere og 18 forældre, foruden besøg og iagttagelser hos 6 familier fra de primære institutioner.\nFind og download ’Tillidsarbejde og tydelighed. Et studie af tillid, magt og afhængighed mellem pædagoger og forældre i danske vuggestuer’ af Ane Refshauge Høyrup på ebooks.au.dk


3 ting, der gør det nemmere at være hest i din stald - bikelog.dk\nDet er et stort arbejde at have en hest, og alene i gulerødder bliver det årligt mange tusinde kroner. Hvis du ikke allerede har en hest, skal du derfor stærkt overveje, om du har tiden og pengene til det, fordi det er et ekstremt tidskrævende projekt. Hvis du er fuldt afklaret med, hvad du vil, giver vi dig her 3 gode råd til ting, som gør livet i din stald lidt bedre for hesten.\nSørg for skridsikre måtter\nHeste er store dyr med nogle meget følsomme led, hvor særligt heste til løb har det med at overbelaste muskler og led. En stald er ofte ikke indrettet med det mest ståvenlige gulv, og derfor kan du drage nytte af skridsikre måtter til at give både dig og hesten de bedste forhold. Med staldmåtter til heste skal de ikke anstrenge sig så meget for at stå oprejst.\nGiver du dine heste frit udsyn fra stalden?\nTilværelsen kan godt blive lidt triviel for din hest, hvis den står i en lukket stald hele dagen. Derfor benytter man sig af såkaldte dobbelt stalddøre, hvor der er mulighed for at åbne både top og bund, så den kan kigge ud det meste af dagen – uden at den løber væk naturligvis.\nUndgå urin i bunden af stalden med træpiller\nTræpiller til hestestald er ekstremt funktionelle, fordi de suger urin og andet væske til sig. Man bruger det som erstatning for hø, og så er det ovenikøbet ganske nemt at muge ud i. Træpiller kan fås ganske billigt hos mange forskellige leverandører.\nadmin 13. juni 2020 21. juni 2020 Staldinventar No Comments\nForældreguide: Hjælp dine børn til bedre skolegang →


Forside GUX Pædagogik GUX Fokusområder Andetsprogspædagogik\nBaggrund: Da undervisningssproget i meget af undervisningen foregår på elevernes andet- eller fremmedsprog, anses det for nødvendigt, at alle undervisere må arbejde med en sproglig bevidsthed uanset fag. Der bør i alle fag og al undervisning skabes plads til sproglig bearbejdning af det faglige stof, og al undervisning bør være planlagt og udført ud fra en andetsprogspædagogisk tilgang. Alle elevens sprog skal kunne bruges som ressource i undervisningen, og til eksamen.\nIntention: Undervisningen er lige effektiv uanset undervisningssprog. Hvis undervisningssproget er andet-eller fremmedsprog, så er undervisningen lige så effektiv, som hvis undervisningssproget er modersmålet.\nMål: Undervisningen skal give plads til tænke- og oversættelsespauser i elevernes mundtlige kommunikation, og i høj grad lade eleverne også forklare og diskutere det faglige stof på deres modersmål. Underviseren bør bevidst arbejde med styrkelse af elevernes før-faglige ordforråd ligesom, og der ofte bør udarbejdes ekstra noter til udleverede kopier og lektier. Alle gymnasiefag bør indeholde et element af kommunikativ sprogundervisning, hvor eleverne indgår i forskellige sprogstimulerende aktiviteter med skiftende arbejdsmåder, forskellige emner og formål. I kommunikativ undervisning bør vægtes elevernes sprogindlæring og sprogbrug højere end sproglig præcision. Der arbejdes med læringsaktiviteter, der ikke afhænger af en indledende sproglig forståelse, men skaber baggrund for en faglig forståelse, hvorpå sprog og fagsprog efterfølgende kobles. Elevernes forskellige sprog skal bruges som ressource i læringssituationen.\nBliv klogere på andetsprogspædagogik\nAndetsprogspædagogikken er et centralt princip på GUX. Men hvad er egentlig andetsprogspædagogik? Bliv klogere her.\nGode råd om andetsprogspædagogik\nUdarbejdet af Lise Otte og Søren Rahr i forbindelse med andetsprogspædagogisk aktionsforskningsprojekt.\nDette materiale er målrettet lærere fra Danmark, som skal undervise i gymnasiet/på en ungdomsuddannelse i Grønland for første gang, men kan af alle bruges som en introduktion til andetsprogspædagogikken. Her kan du finde information om:\nde sproglige udfordringer man møder, når man skal undervise i Grønland\ngode råd til at tackle nogle af de sproglige udfordringer\nMaterialet inkluderer inspiration til læsestof om andetsprogspædagogik samt videointerview med en sproglærer.\nSe interview med med Lise-Lotte Laursen som underviser i dansk og engelsk på handelsskolen NI Nuuk. Hun har desuden en master i ESOL (English for Speakers of Other Languages) og har stor erfaring i at undervise flersprogede elever/studerende. I interviewet fortæller hun om nogle af de sproglige udfordringer som danske lærere møder, når de skal undervise i Grønland, og hun kommer med konkrete tips til nye undervisere. Se videoen før eller efter at have læst nedenstående. Link: https://vimeo.com/95306249, kode: andetsprog.\n”Forstår I det”?\nVi kan ikke altid være sikre på, at vores elever forstår det budskab vi gerne vil levere i undervisningen. Hvis man spørger "Har I forstået det"? eller "Er der nogen spørgsmål"? så er det ikke sikkert at man får et svar. En af grundene til den rungende tavshed i klassen kan være, at det er svært at stille spørgsmål hvis man ikke er helt sikker på, om man har forstået, eller hvor meget man egentlig har forstået. For hvad er det så lige man skal spørge om? I stedet kan man få en elev til at gengive, hvad der er blevet snakket om og på den måde kan man danne sig et overblik over hvad de har fået med.\nKend elevernes sproglige baggrund\nDet er interessant at kende sine elevers sproglige opvækst. Er de vokset op med to sprog eller kun et? Hvornår har de lært dansk? Hvornår fik de engelsk i skolen? Har de andre sprog på repertoiret? Er der en speciel dialekt der hvor de kommer fra? Hvem taler de grønlandsk med? Hvem taler de dansk med? Hvad er svært ved det ene eller det andet sprog? En god intro-aktivitet i et sprogfag kan være at lade eleverne interviewe hinanden og evt. fremlægge for klassen eller skrive en lille opgave om en af deres kammeraters sproglige baggrund. På den måde får man som lærer et indblik i deres styrker og svagheder og man får en fornemmelse af deres egne holdninger til de forskellige sprog.\nSelvom man har meget at fortælle som lærer, så er det ofte en fordel at begrænse sin talestrøm og give eleverne mere taletid. Man kan fx stille et spørgsmål (skriv det gerne på smartboard eller tavle) og lade eleverne tale med sidemanden i to minutter, før man beder nogen om at svare. Det kan skabe mere aktivitet at lade eleverne selv vælge hvilket sprog de vil "summe" på. Når eleverne først har diskuteret emnet på dét sprog de har størst fortrolighed ved, er det nemmere for dem at give svaret på et andet sprog. Læseanvisninger Nogle elever kan blive meget fokuserede på det de ikke forstår i en tekst. Måske vil de hævde, at de ikke forstår noget som helst, fordi der er nogle svære ord, der forstyrrer dem. Derfor kan det være en stor hjælp, hvis man giver klare anvisninger, når man beder dem om at læse en tekst. Skal de forstå alle ord? Eller er der blot tre overordnede spørgsmål de skal kunne svare på? Tekstens længde Det er også værd at se på længden af den tekst man vil bruge. Eleverne kaster sig sandsynligvis ikke videbegærligt over en lang og svær tekst. Men hvis man serverer tingene i mindre bidder, glider det måske lettere ned. Er det nødvendigt at læse 4 sider, eller kan man nøjes med 10 centrale linjer eller en halv side til at starte med?\nGymnasielærere bruger ofte (uden at tænke over det) sproglige billeder, ordsprog, fremmedord og faste udtryk, som kan være svære at forstå for eleverne. Der kan ligeledes være ting i dagligdagen, eller genstande i landskabet, som ikke eksisterer i Grønland, som eksempelvis carport og hæk. Derfor kan det være en rigtig god idé at stoppe op og stille spørgsmål til nogle af de ord og vendinger, som måske kan volde problemer, og for eksempel spørge: "hvad betyder 'kontekst'"? eller "hvad betyder 'imidlertid'"? Gør det til en vane at skrive ordene på tavlen eller samle dem i en form for arkiv (det kan være elevernes job); skriv dem på små kort og lav en lille quiz, som kan hives frem de sidste ti minutter af timen. Ved at tale om sproget, skabes der tryghed og nysgerrighed, så eleverne selv spørger eller undersøger ord de ikke forstår. Læs teksten om "Gråzonesprog og klar tale" for mere information om sproget i undervisningen.\nHusk også de fire sprogdiscipliner: at tale, at lytte, at skrive, at læse. Nye ord og begreber sidder bedre fast hvis man træner dem gennem alle fire discipliner. Det er lidt som med små børn og legoklodser: ind i munden og ud igen.\n"Gennem faget lærer man sproget, og gennem sproget lærer man faget". Fagudtrykkene er selvfølgelig vigtige at træne, og det kan være nødvendigt at vende tilbage til dem løbende for at se om eleverne husker dem. Man kan fx lave små huskespil, ordlege eller øvelser. Ofte synes eleverne den slags lege er sjove - og endnu bedre: de kan selv lave øvelserne eller spillene til hinanden.\n"Graphic organizers" kan gøre dit materiale mere overskueligt. Stoffet organiseres samtidig med at eleverne træner fagudtryk. Se eksempelvis her: www.eduplace.com/graphicorganizer/ Inspirerende websites:\nAnagrammer: byt rundt på bogstaverne i et ord og lad de andre gætte dit fagudtryk fx ”nyeste fotos”= fotosyntese. Eller hvad med ”bortadoption trut alk nu = bruttonationalprodukt. Leg selv videre: www.ebn.dk/anagram/\nBingoplader til repetition eller evaluering www.teachnology.com/web_tools/materials/bingo/\nHer kan du lave dine egne spil og øvelser: http://www.toolsforeducators.com\nHer er der inspiration til bevægelse i undervisningen:\nBrain breaks: En lille aktiv pause, som giver ny energi til hjernen: http://brainbreaks.blogspot.com\nSå på bevægelse i undervisningen med cooperative learning.\nCooperative learning - undervisning med samarbejdsstrukturer af Spencer Kagan\nGråzonesprog og klar tale: materiale og øvelsessamling til faglærerensarbejde med fagsproget (bygnings- og brugerservice)" udgivet af Ministeriet for børn og undervisning. Denne tekst sætter fokus på tosprogede studerende og de sproglige vanskeligheder de kan have, når de skal lære nye fag på deres andet sprog. Selvom denne tekst er specielt rettet mod "bygnings- og brugerservice"- linjen på erhvervsuddannelserne, så kan øvelserne sagtens overføres på andre fag.\nVi bevæger os fra praksis til en mere teoretisk gennemgang af centrale begreber, inden for sprogtilegnelse som kan være nyttige at kende, når man skal undervise i Grønland. Uddraget er fra "Sprogpakken.dk - sprogtilegnelse i teori og praksis".\nNår man taler om tosprogede, er det nødvendigt at præcisere, hvilken gruppe man taler om, fordi tosprogethed defineres på flere måder. I dagtilbudsloven og folkeskoleloven i Danmark defineres tosprogede som børn, der har et andet modersmål end dansk, og som først ved kontakt med det omgivende samfund lærer dansk. I den offentlige debat betegnes tosprogede ofte som indvandrere fra ikke-vestlige lande, men ud fra en sproglig forståelse af begrebet tosproget er man tosproget, hvis man bruger to sprog i sit daglige liv (i modsætning til fremmedsprog, som er sprog, som man kun bruger i særlige situationer). Derfor er børn også tosprogede, hvis moren er dansk og faren englænder, hvis de vel at mærke lærer begge sprog. Tosprogede betegnes simultant tosprogede, hvis de begynder at lære begge sprog fra begyndelsen, typisk fordi forældrene taler hver deres sprog til barnet. Hvis børn først begynder at lære ét sprog, og senere begynder at lære et andet kaldes de sekventielt tosproget.\nKognitive og sproglige fordele\nSet fra et sprogligt perspektiv lærer tosprogede samlet set mere sprog og mere om sprog end etsprogede. Tosprogede har adgang til viden om tosproglige systemer og dermed en naturlig tilgang til at anskue sproget fra et metasprogligt perspektiv. Tosprogede kan sammenligne sætningsstruktur, bøjningsformer, skriftsprog, udtale m.m. på de to sprog og kan dermed nemmere forstå et sprog som et system, der skal læres. Derudover udviklerdette, at skulle lære to sprog, i højere grad de generelle kognitivekompetencer, som anvendes i sprogtilegnelsen, hvilket styrker tosprogedes generelle kognitive læringskompetencer.\nTosprogedes ordforråd er typisk fordelt på de to sprog, således at den tosprogede ikke har ord for alle koncepter på begge sprog, men har nogle på det ene sprog, andre på det andet og nogle på begge sprog. Fordelingen af ordene er påvirket af hvilken sammenhæng, de kendes fra og bruges i. Fx kanden tosprogede have flere ord for genstande, som hører til i hjemmet på modersmålet end på dansk. Omvendt vil der være ord, den tosprogede kenderpå dansk, men ikke på modersmålet, fordi de kun optræder i ensammenhæng, hvor der tales dansk. (...)\nTosprogede bruger ofte ord eller vendinger fra det ene sprog, når de taler detandet sprog. Dette fænomen kaldes kodeskift. Nogle opfatter det som udtrykfor, at børnene ikke kan skelne mellem de to sprog, men det er snarere udtrykfor, at de udnytter udtryksmuligheder og ord fra begge sprog. De tosprogedekan gøre det, fordi de mangler et ord på det ene sprog, som de kender på detandet, men det kan også være for at opnå en særlig effekt i kommunikationen.Der kan altså være flere grunde til kodeskift, men det er grundlæggende et uproblematisk udtryk for, at den tosprogede bruger ressourcer fra begge sine sprog.\nTransfer betegner det forhold, at tosprogede laver 'sprogfejl' (fx afvigelser fraden etsprogede norm i udtale, grammatik eller ordvalg) i det ene sprog, fordide bruger normerne fra det andet sprog. Det mest velkendte eksempel er, når der tales med en fremmed accent (dvs. man bruger udtalen fra et sprog på et andet sprog). I begyndelsen af andetsprogstilegnelsen vil der være kraftig påvirkning fra førstesproget på andetsproget, men dette skal ikke ses som et problem, da det er udtryk for, at modersmålet bruges som redskab til at lære andetsproget. Børn vil efterhånden finde ud af hvilke sproglige regler, der gælder for hvilket sprog, på samme måde som de etsprogede børn lærer modersmålets regler at kende - ved at afkode mønstrene i sproget. Transfer kan både gå fra førstesproget til andetsproget og den anden vej.\nIntersprog (eller mellemsprog) er en betegnelse, der bruges for den fase dentosprogede er i, når denne lærer andetsproget. Ordet er egentlig lidt misvisende, da det antyder, at sproget i denne fase befinder sig et sted mellemto sprog, hvilket ikke er tilfældet. Der bruges altid ét sprog, fx dansk, og der ertale om en fase i tilegnelsen af dansk, som svarer til den fase som etsprogede børn er i, når de lærer dansk. Derfor er intersprog ikke noget, der særligt gælder for tosprogede. På samme måde som etsprogede laver tosprogede fx også overgeneraliseringsfejl (fx ved at bruge regelmæssig flertalsbøjning på et uregelmæssigt navneord så som 'is-er'). En mindre del af de tosprogedesafvigelser fra etsprogsnormen i denne tilegnelsesfase skyldes at de tosprogedeanvender strukturer fra deres første sprog (se transfer ovenfor).\nKilde: http://www.sprogpakken.dk/materialer/Sprogtilegnelse%20i%20teori%20og%20praksis%20-%20tekst.pdf s.6-8\nForløb til journalistik\nUdarbejdet af Lise Otte og Søren Rahr, GUX Nuuk i forbindelse med andetsprogspædagogisk aktionsforskningsprojekt.\nHer følger en række faglæreres refleksioner over hvordan man kan inddrage journalistik og grønlandske medier i undervisningen i GUX.\nFagdidaktiske overvejelser over brug af den journalistiske genre ved tværfaglige forløb, med fokus på flersprogethed.\nFokus på den lokale journalistiske genre giver mulighed for at trækkeflersprogetheden i de grønlandske medier ind i klasserummet. Der indgår i allesprogfag mulighed for inddragelse af ikke-litterære tekster. Desuden kan et journalistisk forløb, med fordel, tilrettelægges tværfagligt med eksempelvis samfundsfag, mediefag, kulturfag eller tones efter studieretning. Forløbet kan tilrettelægges, så det indeholder grundelementer i studiemetodik. Endvidere kan et sådant forløb lægge op til brug af forskellige modaliteter og kombinationer af tekst, lyd og billede.\nDen journalistiske genre kommer til udtryk i en lang række fastlagte genrekonventioner, med en meget stor variation i sproglig kompleksitet, så forløbet kan tilrettelægges med en klar progression efter niveau og klassetrin.\nDe mange journalistiske undergenrer, såsom nyhedstelegrammer, nyhedsartikler, reportage, kommentar, anmeldelser, er genkendelige og stillerkrav om forskellige prototypiske sproglige træk, som kan synliggøres for eleverne. Den journalistiske genre giver endvidere eleverne mulighed for, at inddrage deres multilinguale og multimodale forudsætninger samterfaringshorisont og interesseområder. Forløbet sigter mod at opnå et reflekteret kendskab til den journalistiske genre som forudsætning for aktivdeltagelse i samfundsdebatten i et demokratisk samfund.\nGrønlandske medier er i overvejende grad flersprogede (aviser, magasiner,bogudgivelser, elektroniske medier m.m.). Igennem arbejdet med disse mediertrækkes flersprogethed ind i klasserummet på en måde der udvider den traditionelle forståelse af sprogfag i uddannelsessystemet som adskilte fagområder og rummer en intention om aktiv inddragelse af elevernes samlede sproglige repertoire i det sprogpædagogiske arbejde. Denne arbejdsmetoderummer muligheder for sprogsammenligning og metalingvistiske refleksionerpå tværs af sprog.\nJournalistik som tværsprogligt projekt - et eksemplarisk undervisningsforløb\nForløbet udspringer af et journalistisk projekt over 8 -10 moduler med en 3.G klasse på GUX Nuuk.\nEleverne arbejdede med tre udvalgte undergenrer: nyhedsreferatet, reportagen og kommentaren. I referatet er sproget overvejende neutralt, hvorimod reportagen fokuserer på journalistens oplevelser og evt. sanseindtryk. I kommentaren er sproget subjektivt og argumenterende. Lærerne valgte disse tre undergenrer for at skabe progression, og for at undersøge hvilke sproglige udfordringer, der ville opstå inden for genrerne, og ikke mindst for at iagttage elevernes tilgang til projektet. Projektet skulle desuden danne et fælles grundlag for tekstanalyse, hvor eleverne skulle blive mere bevidste om, at en analyse er det samme, hvadenten den foregår på grønlandsk, dansk eller engelsk.\nBrainstorm/mindmap: genopfriskning af emnet. Hvor meget kan elevernehuske om emnet fra de tre sprogfag?\nGruppearbejde. Eleverne arbejder i nyhedsredaktionen på en flersproget avis. De skal skrive tre tekster inden for det samme emne, og alle disse tekster skal skrives på grønlandsk, dansk og engelsk. Emnet skal være noget som de brænder for fx politik, musik, miljø, sport eller mode, men de skal holde sig til det samme emne i alle tre tekster. Reserveemne om skolens kantine (hvis de ikke selv kan finde på noget), som alle elever har en mening om, og som desuden er et oplagt sted at iagttage mennesker og opsamle sanseindtryk.\nGenre 1: Nyhedsreferat\nLæs et eksempel på et nyhedsreferat (se fx www.avisnet.dk 17-årig fængslet efter vold i S-tog).\nHvad kendetegner et nyhedsreferat? Fælles opsamling på klassen.\nEgen produktion: Skriv et nyhedsreferat.\nGenre 2: Reportage\nLæs et eksempel på en reportage (www.avisnet.dk ”Vi er ikke bange –selvfølgelig ikke”).\nHvad kendetegner en reportage? Fælles opsamling på klassen.\nEgen produktion: Skriv en reportage.\nGenre 3: Kommentar\nLæs et eksempel på en kommentar (fx fra avisnet.dk ”Hvad laver din teenagesøn i aften”?).\nHvad kendetegner en kommentar? Fælles opsamling på klassen.\nEgen produktion: Skriv en kommentar.\nwww.avisnet.dk (www.aiu.dk er under opbygning og erstatter avisnet i den nærmeste fremtid)\nJonna Engberg-Pedersen m.fl.: Contexts, Gyldendal 2004: TOOLS afsnittet: ”how to read a text”.\nEleverne modtog projektet meget positivt. De følte stort ejerskab over ”3p’s multilingual project” og syntes det var godt at de kunne beskæftige sig med noget konkret fra deres omgivelser - noget som de selv havde en mening om.\nAktivitetsniveauet var højt og der blev snakket meget om sprog, fx:\n- Hvilket sprog de nemmest / hurtigst kunne formulere sig på.\n- Hvorfor det var sværere at skrive en kommentar på grønlandsk end på dansk.\n- At engelsk nogle gange lyder federe end andre sprog.\n- At det bliver nemmere at skrive jo mere man gør det.\n- Hvilken type ordforråd de havde på hhv. grønlandsk, dansk og engelsk.\n- Hvor meget de skifter mellem grønlandsk og dansk i løbet af en dag.\nAlt i alt gav projektet eleverne en højere bevidsthed om sprog og de muligheder man har i samfundet, når man kan begå sig på flere sprog. Desuden gav det en stor tilfredsstillelse at arbejde med teksternes layout og indsætte flotte billeder.


Grafitti som kunstart kan siges at være en kriminel form for kunst. Dette hænger sammen med, at kunstnere inden for denne genre reelt set laver hærværk, hvis det foregår på offentlige bygninger. Helt generelt kan man sige, at det kunstneren gør er strafbart. Med dette indlæg forsøges der at sætte fokus på, hvad grafitti er og hvorfor det ikke nødvendigvis kun er kriminelle, der forsøger at vandalisere andres ejendomme, der findes inden for denne kunstart.\nStarten på grafitti i Danmark\nEssensen med grafitti er, at kunstneren efterlader sin signatur som en visuel signatur på et givent objekt. Oprindeligt set blev denne signatur benyttet som grundlaget for, at man kunne sikre sig respekt blandt andre mennesker, hvilket for eksempel kunne være konkurrenter af den ene eller den anden art. Da hver eneste signatur er unik, blev den benyttet som bevismateriale fra ord ensmagtens side, når man forsøgte at straffe dem, som udførte grafitti.\nDa man for første gang blev opmærksom på grafitti i Danmark, forsøgte man i første omgang at bekæmpe udbredelsen af det. I København så man blandt andet, at der blev oprettet Grafitti-patruljen, som var en enhed inden for Københavns Politi, der forsøgte at stoppe de personer, som udførte grafitti. Dette viste sig dog senere ikke at kunne lade sig gøre, hvilket førte til, at enheden blev opløst igen i år 1991, da det viste sig som en umulig opgave at bevise, hvem der stod bag handlingen, hvis de ikke kunne fange vedkommende på fersk gerning.\nHvordan ser samfundet på grafitti?\nI et relativt lille samfund som det danske er der alligevel vidt forskellige holdninger om, hvordan grafitti skal opfattes. Nogle mennesker er nemlig i stand til at se de kunstneriske kvaliteter, der ligger i værket, mens andre blot ser, at der er blevet malet på offentlige bygninger, hvorved de mener, at der er tale om gement hærværk. De vidt forskellige holdninger hænger sandsynligvis sammen med, at der er en uskreven regel om, at grafitti helst skal placeres et sted, så det ses at flest mulige mennesker, hvorved det hurtigt kan blive et et irritationsmoment.


Jul 2021 - Send blomster | København Amager Frederiksberg\n+45 3296 8946 Ring til os\nPris 49,- Hele København\nBestil Julekalender, adventkrans, kalenderlys, julebuketter eller andre kreative julekreationer, hvis du har mulighed så kig forbi vores blomster butik på Islands brygge som lige nu bugner af inspiration til julen og lækre varer som kranse, kugler, jule lys, kugletrær, jule kalendre og rigtig meget andet jule hygge.\nVi leverer til København, Amager, Frederiksberg og mange andre steder.\nKan du ikke finde det du søger, ring på Tlf- 3296 8946\nBestil jule hygge online\nFra DKK 249,00 Bestil\nFloristens gavekurv 2021\nDKK 431,00 Bestil\nDKK 329,00 Bestil\nGavekurv til chokolade elskeren\nDKK 440,00 Bestil\nJulebuket floristens valg\nDKK 79,00 Bestil\nMarcipanbrød med hindbær\nMarcipanbrød med orange\nMarcipanbrød med rom\nServietter guld med stjerner\nDKK 30,00 Bestil\nServietter med snefnug\nServietter sølv med stjerner\nÆske med lækre Chokolader\nDKK 149,00 Bestil\nBlomsterbuket jule røde farver.\nFra DKK 199,00 Bestil\nDen store julekurv\nDKK 566,00 Bestil\nJulehilsen leveret lige til døren Pris 49,-\nBlomsterkranse, udvalget er stort.\nJuletiden er her og det er tid til at pynte op.\nVores kranse er håndbundet og kommer derfor kun i begrænset antal, kig ned i butikken, så finder vi en krans til dig\nBlomster til en du holder af, god kollega eller bare en som fortjener det, vi lever din julehilsen til den du vil glæde\nDu kan opgradere din bestilling med enten vin, chokolade eller andre specialiteter.\nHusk også at bestille et kort til blomsterbuketten, vi har lige nu, fin jule kort\nDu kan bestille blomsterbuketten online på siden her eller kontakte os på Tlf-3296 8946, vi står klar til at hjælpe.\nBestil din brudebuket eller rådhusbuket online eller ring til os på Tlf-3296 8946 så finder vi den rette løsning for jer.\nvi leverer jeres blomsterbuketter til den valgte adresse og pynter op hvis i ønsker\nBestil en kompakt blomsterbuket i dag, ved bestilling af blomster eller vin, inden klokken 15:00 kan vi levere din bestilling samme dag.\nGlæd en i julen med en smuk julebuket. Tag et kig i shoppe eller kom ned forbi i butikken, hvor vi I fældelskab sammensætter en julebuket efter dine ønsker.\nVi bringer gerne din hilsen ud også den 24 dec.\nDu kan altid regne med at vi leverer friske blomster hele året rundt.\nHusk du kan opgradere din blomster bestilling med vin og chokolade eller en af vores andre lækre specialiteter.\nGavekurv, jul i æske, jul i pose eller en dejlig flaske champagne mulighederne er mange, vi bringer din hilsen ud også juleaftensdag\nBestil din evigheds Gavekurv online på siden her.\nVi leverer til hele Købehavn og hele Amager. Vi lever også d 24 dec\nDu kan også afhente din blomsterbuket eller bare kigge forbi vores butik.\n2300 København S – Islands brygge\nKøbehavn og Amager\n“Da det var Mors dag d.12/5 2019, jeg ville have den smukkeste buket til mor, jeg ville have en buket af kvalitet og samtidig få en god kundeservice valgte jeg, Deleuran’s Blomster på Islands Brygge. Det er ikke sidste gang jeg kommer.“\n“Helt igennem fantastisk service! Godt udvalg af blomster og planter med flotte nuancer af farver til enhver anledning!\nVærd at tage et smut forbi!\n“Tak fordi i reddede min dag og glemsomhed, min søster blev meget glad for den smukke buket! I får 5 stjerner for: fleksibilitet, god kundeservice og dejlig glad imødekommenhed. Vi ses helt sikkert snart igen! KH Jeanette“\nVi leverer brudebuketter, brystbuketter til hele København og amager\nBryggens blomster leverandør


Favoriserer DR på uretfærdig vis Det Kongelige Teater? Ekspert ønsker debatten – DR er afvisende - Kulturmonitor\nDR's nye julekalender 'Julefeber' udspiller sig på Det Kongelige Teater. Foto: Christian Geisnæs. Grafik: Torsten Høgh Rasmussen\nDer er grund til at diskutere, om DR’s store fokus på Det Kongelige Teater er “uretfærdigt”. Det mener professor og ekspert i branding, turisme og image på Copenhagen Business School, Sebastian Zenker ifølge Politiken.\nProfessoren rejser spørgsmålet i forbindelse med DR’s tv-julekalender ‘Julefeber’, som udspiller sig på teatret, og efter at DR i september sendte dokumentarserien ’Hübbe har magten’. Før det har tv-stationen blandt andet vist serien ’I forreste række’ om kongelige balletdansere, DR Ultra har arrangeret en sleep over på Gamle Scene, og DR-programmerne ’Historiequizzen’ og ’Kulturmagasinet Gejst’ har filmet på teatret.\n“DR giver eksponering til en særlig spiller på markedet. Det skaber for det første en enorm opmærksomhed. For det andet styrker det – i dette tilfælde – Det Kongelige Teaters brand og hæver stedets kulturelle troværdighed og kapital, når det eksponeres på en anerkendt public service-station. Og for det tredje kommer teatret ud til et meget bredt publikum, man som institution selv vil have svær ved at nå,” siger Sebastian Zenker i forbindelse med den aktuelle tv-julekalender ‘Julefeber’, som han beskriver som massiv promovering af teatret.\nDet bedste sted for historien\n‘Julefeber’ handler om 13-årige Bjørn, der bor sammen med sin far og lillesøster i Urbanplanen på Amager. På grund af pengeproblemer lader faren i desperation en skummel fyr rykke ind i deres lejlighed, mens de i al hemmelighed selv flytter ind på Det Kongelige Teater, hvor faren arbejder i kantinen – og herefter udspiller det meste af ‘Julefeber’ sig så med nationalscenen som kulisse.\nHos DR afviser dramachef Christian Rank, at DR favoriserer nationalscenen.\n“I forhold til denne konkrete fortælling mener jeg, at Det Kongelige Teater er det bedste sted. Men naturligvis kunne vi have placeret vores julekalender over hele landet, hvis vi havde vurderet, det havde været bedst for historien. DR fortæller historier fra hele landet. Når det er sagt, er det selvfølgelig mere omkostningstungt, fordi vi skal flytte hele vores produktionsapparat ud i landet. Så det har nogle gange en betydning for, hvor meget og hvordan vi gør det,” siger Christian Rank til Politiken.\nDet Kongelige Teaters udviklingsdirektør, Dorthe Paulli, har tidligere fortalt Kulturmonitor om teatrets samarbejde med DR om julekalenderen samt potentialet i at være kulisse for en tv-julekalender.\n“Helt overordnet har vi fokus på at være et teater, der også er for børn, unge og familier. Derfor er det også en helt enestående mulighed for at nå nye målgrupper, at vi med julekalenderen kommer direkte ind i en masse stuer. Vi ved fra forskellige målinger, at rigtig mange mennesker er glade for Det Kongelige Teater, men vi ved jo også, at det ikke er alle, der kommer her. Nu får vi så en mulighed for at bringe teatret ud til dem på en ny måde, og den tilstedeværelse er fantastisk,” lød det blandt andet fra Dorthe Paulli, som også fortalte, at nationalscenen planlægger forskellige tiltag i forlængelses af ‘Julefeber’.\nchristian rank, copenhagen business school, det kongelige teater, dorthe paulli, dr, julefeber, sebastian zenker, tv-julekalender


Skat.dk: Ophævelse af praksis om flytning af kapital-, rate- og aldersopsparing i pengeinstitutter - styresignal\nKapitalpension, opsparing i pensionsøjemed, ratepension, rateopsparing i pensionsøjemed, aldersopssparing, flytning, overførsel\nMed virkning fra d. 1. juli 2014 kan overførsler og flytninger mellem pengeinstitutter af kapital-, rate- og aldersopsparinger i pengeinstitutter alene ske efter reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41 og § 41 A.\nDen hidtidige særlige praksis om, at kapital-, rate- og aldersopsparinger uanset reglerne i § 41 og § 41 A altid kan flyttes til et andet pengeinstitut eller en anden kapitalpensionsfond, når pensionsopspareren (kontohaveren) flytter hele sin opsparing i pensionsøjemed, rateopsparing eller aldersopsparing fra et pengeinstitut m.fl. til et andet pengeinstitut m.fl. ophæves.\nVed ophævelsen af den hidtidige praksis bortfalder kravet om oversendelse af fysiske aftaledokumenter ved flytning af kapital-, rate- og aldersopsparinger mellem pengeinstitutter m.fl. og institutterne m.fl. kan anvende digitale løsninger ved overførsler.\nDen hidtigige praksis om flytninger mellem pengeinstitutter m.fl. af kapital-, rate- og aldersopsparinger, der er beskrevet i Den juridiske vejledning 2014-1, afsnit C.A.10.2.8.7, kan anvendes ved flytning af ordninger, hvor flytningen er gennemført senest den 30. juni 2014.\nDen hidtidige praksis ophæves dog ikke for eksisterende opsparinger i pensionsøjemed, der er oprettet inden d. 1. januar 1958 og omfattet af overgangsreglen i pensionsbeskatningslovens § 13.\nDen juridiske vejledning 2014-1, afsnit C.A.10.2.8.7\nMed virkning fra d. 1. juli 2014 kan overførsler, herunder flytninger mellem pengeinstitutter m.fl. af kapital-, rate- og aldersopsparinger oprettet d. 1. januar 1958 eller senere alene ske efter reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41 og § 41 A.\nDen hidtidige praksis om, at eksisterende kapital-, rate- og aldersopsparinger i pengeinstitutter m.fl. uanset reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41 stk. 1, nr. 3 og 5, samt § 41 A altid kan flyttes til et andet pengeinstitut, ophæves.\nDe nuværende regler i pensionsbeskatningsloven har gjort den hidtidige praksis for flytning af kapital-, rate- og aldersopsparinger overflødig, når ordningen er oprettett d. 1. januar 1958 eller senere, idet disse ordninger altid vil kunne overføres til et andet pengeinstitut m.fl. efter reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41 og § 41 A\nOphævelsen af den særlige praksis fjerner det tilknyttede krav om, at der skal ske oversendelse af fysiske aftaledokumenter ved flytning af kapital-, rate- og aldersopsparinger mellem pengeinstitutter, og pengeinstitutterne kan fremover anvende digitale løsninger ved overførsler.\nFor de få tilbageværende opsparinger i pensionsøjemed, der er oprettet før d. 1. januar 1958, og omfattet af overgangsreglen i pensionsbeskatningslovens § 13, og som endnu ikke er udbetalt til pensionsopspareren, vil en ophævelse af den hidtidige praksis bevirke, at ordningen ikke kan flyttes til et andet pengeinstitut m.fl. uden tab af afgiftsfrihed for en del af udbetalingen.\nDen hidtidige praksis om flytning af pensionsopsparinger mellem pengeinstitutter gælder derfor fortsat for disse ordninger.\nKapital-, rate- og aldersopsparinger, der er oprettet den 1. januar 1958 eller senere\nKapital-, rate,- og aldersopsparinger, der er oprettet den 1. januar 1958 eller senere, vil altid kunne overføres til et andet pengeinstitut m.fl. efter reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41 og § 41 A.\nDerfor er der efter SKATs opfattelse ikke længere behov for at opretholde den særlige praksis om, at eksisterende kapital-, rate- og aldersopsparinger i pengeinstitutter m.fl. uanset reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41, stk. 1 nr. 3 og 5, samt § 41 A, altid kan flyttes til et anden pengeinstitut m.fl.\nDe hensyn, der lå til grund for indførelsen af den særlige praksis, er ikke længere til stede, fordi de løbende ændringer af reglerne i pensionsbeskatningsloven om opsparinger og rateopsparinger i pensionsøjemed, og aldersopsparinger har fjernet de uhensigtsmæssigheder, der var årsagen til indførelsen af denne praksis.\nOphævelsen fjerner det til den særlige praksis knyttede krav om oversendelse af fysiske aftaledokumenter, og pengeinstitutterne m.fl. kan fremover anvende digitale løsninger ved alle overførsler og flytninger.\nOpsparinger i pensionsøjemed, der er oprettet før den 1. januar 1958\nFor de meget få tilbageværende opsparinger i pensionsøjemed, der er oprettet før 1. januar 1958, samt omfattet af overgangsreglen i pensionsbeskatningslovens § 13, og som endnu ikke er udbetalt ved pensionsopsparerens fyldte 70. år, eller ved dennes afslutning af sit ansættelsesforhold efter det 70. år. jf. pensionsbeskatningslovens § 27, stk. 1 nr. 1, er den særlige praksis om flytninger mellem pengeinstitutter m.fl. dog fortsat relevant.\nOphæves den hidtidige praksis for disse ordninger, kan de ikke flyttes til et andet pengeinstitut m.fl., fordi en flytning, der foretages efter reglerne om overførsler i pensionsbeskatningslovens § 41, stk. 1 nr. 3 og 5, vil medfører tab af afgiftsfrihed for den del af udbetalingen, der kan henføres til visse indbetalinger jf. pensionsbeskatningslovens § 27, stk. 1, nr. 2.\nDen hidtidige særlige praksis om flytninger skal derfor fortsat kunne anvendes for disse ordninger.\nEn pensionsordning omfattet af pensionsbeskatningslovens kapitel 1 kan i sin helhed overføres herunder flyttes til en tilsvarende eksisterende eller nyoprettet pensionsordning i et andet pengsinstitut m.fl. efter reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41 og § 41 A.\nVed cirulære nr. 196 af 21. december 1984 til pensionsbeskatningsloven blev indført en særlige praksis om, at flytning af eksisterende opsparinger i pensionsøjemed (kapitalpension) i pengeinstitutter og kapitalpensionsfonde altid kunne overføres til et andet pengeinstitut m.fl uanset reglerne i pensionsbeskatningslovens § 41. Denne praksis kom også til at omfatte de senere indførte rateopsparinger, samt fra 1. januar 2013 også de nye aldersopsparinger.\nCirkulæret blev ophævet ved og erstattet af Skattedepartementets cirkulære om pensionsbeskatningsloven nr. 24 af 16. december 1996, som senere er indarbejdet i Den juridiske vejledning, og ophævet ved Skattedepartementets cirkulære nr. 38 af den 15. april 1999.\nDen ene af årsagerne til indførelsen af den særlige praksis om flytning af opsparinger i pensionsøjemed mellem pengeinstitutter m.fl. var, at pensionsopspareren på daværende tidspunkt var forhindret i at anvende overførselsreglerne i pensionsbeskatningslovens § 41, stk. 1 nr. 5 på opsparinger i pensionsøjemed, hvis den pågældende ikke havde en aktuel arbejdsgiver.\nGrunden hertil var, at en overførsel af en opsparing i pensionsøjemed ikke kunne ske uden medvirken af en aktuel arbejdsgiver, fordi disse ordninger på daværende tidspunkt kun kunne oprettes som arbejdsgiveradministrerede ordninger, men ikke som privattegnede ordninger. Havde pensionsopspareren ikke en aktuel arbedsgiver, kunne der ikke oprettes en nytegnet ordning i et andet pengeinstitut, som den eksisterende arbedsgiveradministrerede ordning kunne overføres til.\nAlle typer af pensionsordninger, der er omfattet af pensionsbeskatningslovens kapitel 1, herunder af pensionsbeskatningslovens § 41 og § 41 A, kan efter de gældende regler opretttes både som arbejdsgiveradministrerede og som privattegnede ordninger.\nReglerne om overførsler i pensionbeskatningslovens § 41 og 41 A kan derfor anvendes for alle kapital-, rate-, og aldersopsparinger oprettet efter d. 1. januar 1958, idet der altid vil kunne nytegnes en ordning af samme type i et andet pengeinstitut m.fl., hvortil midlerne på den oprindelige ordning kan overføres, uden at det har utilsigtede skattemæssige konsekvenser for pensionsopspareren.\nDen særlige praksis om flytning af kapital,- rate,- og aldersopsparinger mellem pengeinstitutter giver ikke længere pensionsopspareren en bedre skattemæssig retsstilling ved flytninger end de gældende bestemmelser i pensionsbeskatningslovens § 41 og § 42 A om overførsler, og den hidtidige praksis ophæves, da den er overflødig for disse ordninger.\nAfskaffelsen af den særlige praksis for flytninger mellem pengeinstitutter m.fl. af kapital-, rate-, og aldersopsparinger oprettet efter 1. januar 1958, hvor det modtagende pengeinstitut m.fl. indtræder i den pensionsaftale, der oprindeligt blev indgået mellem pensionsopspareren og det afgivende pengeinstitut m.fl., fjerner kravet om, at de oprindelige fysiske aftaledokumenter skal påtegnes og oversendes til det modtagende pengeinstitut m.fl. og pengeinstitutterne vil fremover kunne foretage overførsler og flytninger digitalt.\nDen anden årsag til indførelsen af den særlige praksis var, at den afgiftsfrihed, der er hjemlet i pensionsbeskatningslovens § 27, stk. 1, nr. 2 for en del af udbetalinger fra opsparinger i pensionsøjemed, der er oprettet før 1. januar 1958 og omfattet af overgangsreglen i pensionsbeskatningslovens § 13, og hvortil årets indbetalinger ikke på noget tidspunkt har oversteget det største beløb af de indbetalinger, der er foretaget i årene 1969-1971, vil bortfalde, hvis ordningen overføres efter pensionsbeskatningslovens § 41 til en eksisterende eller nytegnet ordning oprettet efter 1. januar 1972.\nUden den særlige praksis om flytninger mellem pengeinstitutter m.fl. vil pensionsopspareren derfor ikke kunne flytte en sådan "gammel" ordning til et andet pengeinstitut m.fl. uden skattemæssige konsekvenser.\nDa der stadig kan være enkelte af disse "gamle" ordninger, der endnu ikke er udbetalt til pensionsopspareren, vil der fortsat være behov for, at den hidtidige særlige praksis om flytning til et andet pengeinstitut m.fl. fortsat kan anvendes for disse ordninger.\nStyresignalet har virkning for flytning mellem pengeinstitutter m.fl. af kapital,- rate-, og aldersopsparinger oprettet d. 1. januar 1958 eller senere, når flytningen er gennemført efter d. 30. juni 2014.\nDette styresignal vil blive indarbejdet i Den juridiske vejledning 2014-2 og ophæves dagen efter offentliggørelsen af vejledningen.


Johnny Depp anklager Amber Heard for at have misbrugt ekskærester: De er ekstremt bange for hende | BT Kendte - www.bt.dk\n24. maj 2019 - 14.10\nJohnny Depp anklager Amber Heard for at have misbrugt ekskærester: De er ekstremt bange for hende\nEfterdønningerne af Johnny Depp og Amber Heards meget offentlige skilsmisse er langt fra ovre. Det forhenværende ægtepar kæmper i retten i en injuriesag, hvor der næsten på daglig basis dukker nye detaljer frem.\nNu påstår Johnny Depp, at han har været i kontakt med flere af Amber Heards ekskærester, som har delt skræmmende historier om hende.\n»Adskillige kvinder, som har været i forhold med frøken Heard, er stået frem for at dele deres personlige oplevelser med brutal vold og andre former for misbrug af frøken Heard,« lyder det fra Johnny Depp.\n»Mine rådgivere har og vil fortsat interviewe ofrene, som er ekstremt bange for frøken Heard.«\n55-årige Depp hiver også en ældre sag op af hatten, som blev afsløret i medierne i 2016.\nHer blev det omtalt, at den i dag 33-årige Amber Heard blev anholdt og tilbageholdt i Seattle Tacoma International Airport i 2009, fordi hun angiveligt begik hustruvold mod sin daværende kone Tasya Van Ree.\n'Pirates of the Caribbean'-stjernen sætter spørgsmålstegn ved, at Heard efterfølgende påstod, at det var en homofobisk betjent, som hun blev anholdt af. Det passer simpelthen ikke, ifølge ham.\nJohnny Depp og Amber Heard fotograferet sammen, da de stadig var et par. (Arkivfoto) Foto: SUZANNE PLUNKETT\nHvorvidt Tasya Van Ree har skiftet holdning til episoden fremgår ikke. Det fremgår heller ikke, om Johnny Depp har været i kontakt med hende i forbindelse med injuriesagen.\nMen i 2016 fortalte Tasya Van Ree ifølge mediet People, at hun ikke var blevet udsat for hustruvold.\nDer var tale om en sag, som pressen havde kørt op.\n»Jeg mindes en hadefuld attitude rettet mod os, som fremstod homofobisk, og da de fandt ud af, at vi var gift og ikke bare 'venner', blev sigtelsen droppet, og hun blev løsladt hurtigt,« lød det.\n»Det er nedslående, at der bliver sået tvivl om Ambers integritet og udlægning af sagen endnu en gang. Amber er en fantastisk, ærlig og smuk kvinde, som jeg har den største respekt for. Vi delte fem skønne år sammen og er fortsat tætte.«\nDepp har slæbt Amber Heard i retten på baggrund af en artikel, hun har skrevet i Washington Post sidste år. Her kræver han et trecifret millionbeløb.\nSelvom hun ikke navngiver ham, er der ifølge Depp ingen tvivl om, at det er ham, hun henviser til, når hun omtaler en række voldsepisoder.\nDa parret blev skilt indgik de et forlig, hvor Heard modtog syv millioner dollars, svarende til cirka 46 millioner danske kroner. Dem donerede hun blandt andet til voldsofre.\nVenner dybt bekymrede for Johnny Depps helbred


Hvad er BNP (bruttonationalproduktet)? Få det korte svar her!\n17. May 2019 22. October 2021 Redaktionen\nPhotocredit: Eyestetix Studio / Unsplash.com\nHvordan opgøres BNP\nVed opgørelsen af BNP er der mange aktører i spil. BNP er nemlig også lig med summen af både privat og offentligt forbrug og investeringer. Nettoeksporten af varer og tjenester (endelig indenlandsk anvendelse) er også medregnet. Endvidere kan BNP defineres som værdien af den samlede indkomst, der fordeles/splittes mellem henholdsvis lønmodtagere, virksomheder og det offentlige.\nSe videoen nedenfor og få den helt korte, hurtige forklaring på BNP fra Danmarks Statistik:\nBNP opgøres i markedspriser\nBNP opgøres i markedspriser, hvilket betyder, at det værdien udregnes inklusiv moms og andre afgifter. Af den grund bør det også nævnes, at værdien af forbruget af fast realkapital er inkluderet (afskrivning). Hvis disse trækkes fra i udregningen af bruttonationalproduktet, vil man opnå et tal, der tolkes som nettonationalproduktet, som forkortes med NNP.\nUdviklingen i BNP mellem to perioder (eksempel vis fra år til år) påvirkes af ændringer i de producerede mængder og af ændringer i priserne. Disse mængder både kan udgøres af både håndgribelige og uhåndgribelige produkter. Endvidere benyttes altid faste priser for at belyse den mængdemæssige udvikling, hvorved inflationens påvirkning af tallene også bliver fjernet. Denne udvikling betegnes i daglig tale som økonomiske vækst. Dermed kan bruttonationalproduktet bruges til at vurdere effektiviseringen af samfundet.\nInternationalt samarbejde har skabt BNP\nDe gældende principper, som man har fastsat for udarbejdelse af nationalregnskaber (herunder også BNP og andre nøgletal) er bestemt og defineret på baggrund af et omfattende internationalt samarbejde. De internationale retningslinjer følges af stort set alle lande. Det betyder, at det er muligt at sammenligne forskellige landes niveau af velstand med hensyntagen til den eksisterende inflation i gældende lokalvaluta.\nEr BNP et udtryk for landets velstand?\nSammenligningen kan enten udtrykkes på baggrund af de enkelte landes samlede BNP og som værdien af BNP pr. indbygger. Anvendelsen af BNP som en enkeltstående vurdering af et givent lands velstand bliver dog kritiseret fra flere sider. Det skyldes primært, at der ikke tages hensyn til uligheder i fordelingen af velstand i et samfund. Samtidig er der en række negative miljøpåvirkninger, der ikke indgår. Dermed bør man ud fra et makroøkonomisk perspektiv, benytte flere nøgletal – og til tider et kvalitativt rationale – til at skabe en bedre sammenligning af de enkelte landes velstand.\nHvad er bitcoins? →


• Billige Aluminium Stænger online [Se bedste tilbud]\nStørstedelen af e-butikker udlover efterhånden flere billige leveringsformer til aluminium stænger. Den mest anvendte er p.t. levering til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter dine nye varer når du har lyst. Fragtløsningen er jo ret praktisk, samt endda ydermere den mest billige mulighed for fragt.\nDu kunne ligeledes planlægge at få varerne sendt til din bolig eller til adressen på dit arbejde. Fragtmuligheden er en gang i mellem en kende dyrere, men desuden meget fremkommelig for aluminium stænger online. Den mest betalelige løsning vil dog til enhver tid være at hente varerne selv, som dog kræver at du befinder dig i kort afstand af internet shoppens byggemarked, eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nFragttiden på aluminium stænger er naturligvis ultra vigtig forudsat vi skal bruge dine nye produkter med det samme, og i det øjemed er det nemlig vigtigt at vi kigger nærmere på det forventede leveringstidspunkt på aluminium stænger. En hel del e-firmaer i Danmark – for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan og Bauhaus – stiller garanti om billig levering på næste hverdag på mange af butikkens varenumre online, hvilket dog betinges af at ordren aflægges tidligere end et fastsat tidspunkt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få bestillingen fikset før de pakkeansatte har fri.\nEn hel del online forretninger frembyder gratis levering på aluminium stænger online, men i de fleste tilfælde kun såfremt du shopper for en fastsat pris. Ellers bør man beslutte sig for den mest letkøbte fragtform, som ofte vil være at få fragtfirmaet til at køre dine produkter til et udleveringssted.\nMange netshops tildeler klik-og-hent hvor du handler billig aluminium stænger online og afhenter i butikken. Eksempelvis Bauhaus, Bygma, Davidsen, Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Stark, Harald Nyborg og Silvan. Byggecentrene foreslår bl.a. afhentning af aluminium stænger i følgende byer:\nOdder, Hvidovre, Virum, Sønderborg, Haderslev, Hedensted, Hørsholm, Holbæk, Haslev, Frederikssund, Horsens, Vallensbæk, Hillerød, Grenaa, Brabrand, Lystrup, Birkerød, Køge, Farum, Stenløse, Middelfart, Vanløse, Helsingør, Jyllinge, Gentofte, Risskov, Allerød, Søborg, Rudersdal, Brønshøj, Ringsted, Tilst, Ikast, Vejle, Kokkedal, Åbyhøj, Aarhus, Fredericia, Rødovre, Skanderborg, Slagelse, Varde, Herlev, Korsør, Dragør, Hobro, Rønne, Viborg, Kalundborg, Valby, Randers, Roskilde, Charlottenlund, Ballerup, Skive, Solrød Strand, Thisted, Kolding, Esbjerg, Næstved, Silkeborg, Hjørring, Aalborg, Brøndby, Tårnby, Taastrup, Brønderslev, Nakskov, Aabenraa, Nørresundby, Holstebro, Frederikshavn, Nærum, Struer, Albertslund, Frederiksberg, Nyborg, Svendborg, Herning, Hedehusene, Greve, Frederiksværk, Odense, Glostrup, Højbjerg, Værløse, Ishøj, Nykøbing Falster, Ølstykke, Lillerød, Vordingborg, Gladsaxe, Lyngby, og København, .\nKlik-og-hent af aluminium stænger er en mulighed i alle områder af landet: Jylland (Østjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Nordjylland, Syddanmark, Sydjylland, Midtjylland), Sjælland (Hovedstaden, Vestsjælland, Midtsjælland, Bornholm, Østsjælland, Lolland, Sydsjælland, Nordsjælland, Amager, Falster) og Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Sydfyn, Østfyn, Midtfyn).\nSes der på data står det klart, at online shoppere typisk leder efter for eksempel køb aluminium stænger og aluminium stænger online. Man ser desuden ofte netshoppere efterspørge bl.a. aluminium stænger priser, billig aluminium stænger og aluminium stænger tilbud, plus de udbredte byggemarkeder som Jem og Fix, Stark, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus, Bygma og Silvan.\nTilbud på aluminium stænger\nDet er i dag temmelig enkelt for almindelige dødelige at sammenholde priser på billige aluminium stænger online i blandt forskellige e-forretninger, og følgelig har mange netbutikker set sig tvunget til at presse priserne på aluminium stænger drastisk, og i øvrigt tilbyde levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det alligevel være gavnligt at studere visse internet virksomheder i Danmark efter udsalg og tilbud på aluminium stænger online før du handler, så man er sikret at få den bedste pris. Se ikke bare hos de velkendte byggekæder som Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Bygma, 10-4 og XL-Byg.\nDu må bare huske på, at hvis en shop udbyder billige aluminium stænger online til en pris der anses for utrolig billig, er det mange gange være et kendetegn på en falsk e-forretning. Shopping med kort er dog inkluderet i en lovbestemmelse, der redder køber overfor svindlende internet handler.\nVi foreslår generelt kortkøb eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed bør du vælge en billig afdragsordning fra fx ViaBill, for så vidt du gerne vil afdrage omkostningerne til aluminium stænger senere. Dette tilbydes normalt hos niche webshops, men ikke de velkendte byggemarkeder som fx Jem og Fix, Davidsen, 10-4, Stark, Bygma, Harald Nyborg, Silvan og XL-Byg.\nNår vi kigger i tendenserne er det klart, at internet shoppere som regel efterspørger eksempelvis billig aluminium stænger og køb aluminium stænger. Man ser desuden jævnligt netshoppere søge efter eksempelvis aluminium stænger online, aluminium stænger tilbud samt aluminium stænger priser.\nTrustpilot tilbyder dig visse gode genveje til at beskue adskillige øvrige konsumenters opfattelser og herved tilråder vi, at du tager et kig på online shoppens anmeldelser forud for at du handler billige aluminium stænger online.\nFacebook giver dig på samme måde altid fantastiske genveje til at få indsigt i e-firmaets kundefokus. Her er der en del online firmaer hvor du kan forfatte en kritik af ordreforløbet, som ligeledes bør benyttes til at fornemme kundetilfredsheden.\nForinden nogen shopper billige aluminium stænger online hos en e-forretning kunne de reelt gøre sig bekendt med indholdet af webshoppens forretningsaftale, men det er gerne ikke specielt ophidsende, specielt med de udbredte byggemarkeder som Silvan, Davidsen, Stark, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Bygma og XL-Byg.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at bemærke hvorvidt webshoppen er e-mærke tilsluttet, fordi det typisk er et kendetegn for at online forretningen accepterer dansk lovgivning, foruden at shoppen rutinemæssigt overvåges af fagmænd som mestrer reglerne på området.\nDet er en rigtig god mulighed for at få hjælp, for så vidt du får dilemmaer som følge af din bestilling af aluminium stænger. For øvrigt rekommanderer vi at kunden er vaks omkring de mest vedkommende regler der gælder for købet af aluminium stænger online, som eksempelvis hvilken ombytningsrettighed online firmaet tilbyder.\nHer er det ligeledes essesentielt, at man permanent opbevarer ens kvitteringsmail, således man når som helst kan bevidne sit køb af aluminium stænger, uafhængig af om man har bestilt hos Silvan, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Davidsen, Bygma eller Bauhaus.


Hyggeligt og rent hotel - Anmeldelse af Albatros Hotel, Syvota, Grækenland - Tripadvisor\nHyggeligt og rent hotel - Albatros Hotel\nB&B / kroer i Syvota\nAnmeldelse af Albatros Hotel\nhyggeligt hotel. Meget rent og pænt over alt. Lidt små men pæne værelser. Lidt lydt på værelset og noget støj fra gangen. God morgenmad med varierende udvalg. Ok beliggenhed i forhold byen(havnen) og de mange små strande, som kan nåes ved en god gåtur(kuperet terræn) eller en taxa\nSpørg 159mettel om Albatros Hotel\n1,0 km fra Albatros Hotel\n0,7 km fra Albatros Hotel\n1,5 km fra Albatros Hotel\n1,2 km fra Albatros Hotel\n0,8 km fra Albatros Hotel\n0,9 km fra Albatros Hotel\nVis flere hoteller i Syvota\nGenerelt fint, men med problemer\nEt meget rent og udmærket hotel, som har en meget fin placering\nPersonalet i receptionen talte og forstod meget lidt engelsk - meget besværligt.\nOg så var "hotel-mor" meget ucharmerende og meget lidt imødekommende med sit trætte og utroværdige smil.\nHåndbruser i udu. Blev dog skiftet samme dag.\nSnavset og ildelugtende vand løb ud over badeværelsegulvet fra vask-afløbet.\nPå andendagen løb sikkerhedsboksen tør for batterier. "Hotel-mor" kunne ikke finde ud af at skifte dem med plus og minus korrekt, så jeg måtte gøre det\nDer blev opkrævet 6 euro for at benytte aircon!\nSpørg mandsbjerg om Albatros Hotel\nSpørg DennisM1881 om Albatros Hotel\nVærelsestip: Vi havde værelse på 1. Sal med balkon mod nord. Kan anbefales når temperaturen er 30 gr.\nSpørg Seniorpar om Albatros Hotel\nFantastisk dejligt rent og pænt hotel med familie atmosfære.\nFlot værelse med balkon og a/c. Lækkert pool område. Wifi der virker godt. Rigtig god morgenmad.\nSjældent har vi været på så rent og ordentligt hotel. Total renoveret.\nMeget smagfuldt indrettet.\nVi kommer gerne igen og kan 100% anbefale til andre.\nBesøg de fine strande 350 m. fra hotellet, den første lille strand hedder Zavia eller Megaliamos, som er lidt større.\nLej en motorbåd for en dag og sejl rundt imellem øerne. Spis godt på de små restauranter i nærheden eller på havnefronten.\nTak for et godt ophold og en god ferie\nLise og Kim fra DK\nSpørg kimbj_rnt om Albatros Hotel\nHotellet er fint, og poolområdet er super! Morgenmaden er der rigeligt af og rengøringen er i top!\nDer er ikke langt til hverken butikker, indkøb, restauranter eller strande. Dog skal der betales for aircondition.\nSpørg henriettesofia om Albatros Hotel


Nissan-forhandler bliver ny leder af Ford - sn.dk - Vordingborg\nFordforhandler Tommy Skovhus Christensen (th) træder et skridt tilbage for at overlade den daglige ledelse til Nissans Frank Karberg. Foto: J.C. Borre Larsen\nArtiklen: Nissan-forhandler bliver ny leder af Ford\nNissan-forhandler bliver ny leder af Ford\nVordingborg - 21. marts 2020 kl. 05:35\n1. april flytter Frank Karberg, 41, sine Nissan-biler ud til Ford-forhandler Tommy Skovhus Christensen A/S på Næstvedvej i Vordingborg for at blive daglig leder af begge forretninger.\n- Det glæder jeg mig til. Det er to bilmærker, som supplerer hinanden. Samlet set vil vi komme ud til flere kunder, siger Frank Karberg.\nFord og Nissan skal fremover køres som én forretning. Men selvom 75-årige Tommy Skovhus Christensen giver stafetten videre til Frank Karberg, trækker han sig ikke tilbage efter 38-år som selvstændig.\n- Jeg kender alle kunderne, men i stedet for at arbejde 10 timer om dagen, vil jeg gå ned i tid. Det er en god måde at overdrage forretningen, vurderer Tommy Skovhus Christensen, der har været Ford-forhandler siden 2009.\nBegge bilforhandlere smiler begge ved tanken om, at de fremover bliver nære kollegaer.\n- Vi har været konkurrenter i mange år, men vi har snakket sammen til møder og julefrokoster i bilbranchen, siger Frank Karberg.\nHan deler i dag bilhus med Henrik Hansen Automobiler i Autoforum på Præstegårdsvej i Vordingborg.\nSom bekendt flytter Henrik Hansen ud i den nye erhvervspark ved afkørsel 41, og så giver det ingen mening for Frank Karberg at blive alene tilbage.\n- Jeg bliver meget mere synlig på Næstvedvej, siger Frank Karberg.\nNissan-bilerne skal stå bagerst i Tommy Skovhus Christensens store udstillingshal, hvor der lige nu holder brugte Ford-biler. Med tiden vil der komme møbler og nyt gulv, så lokalet får det rette Nissan-look.\nMed sig fra Præstegårdsvej tager Frank Karberg to Nissan-mekanikere ud til Ford, så det fælles bilhus samlet kan mønstre seks mekanikere.\n- Vi får en god styrke, siger Tommy Skovhus Christensen.\nNår coronasmitten engang har lagt sig, vil Frank Karberg og Tommy Skovhus Christensen markerer det nye makkerskab med åbent hus.\nNissan og Ford sælges fremover\nunder samme tag på Næstvedvej


Investorer presser virksomheder til Low Carbon strategier | Økonomisk Ugebrev\nDer kan være mange grunde til, at erhvervsvirksomheder i stigende omfang arbejder med CO2 neutrale strategier i deres forretninger. Blandt andet fordi det giver forretningsmæssig mening. Men også fordi kunder, myndigheder og NGO’er lægger pres på dem. For de børsnoterede selskaber er institutionelle investorer de seneste år også blevet en vigtig pressionsgruppe.\nDe professionelle investorer erkender i stigende grad, at de kan reducere risikoen i deres finansielle investeringer ved at have tjek på de traditionelle CSR-risikofaktorer. Det handler ikke kun om, at oliespild, regnskabsfusk, børnearbejde, miljøsvineri og disruption kan koste dyrt på aktiekursen.\nIndenfor de seneste år er investorerne begyndt at se klimarisici – og dermed CO2-reduktion – som én af de...


Fræk Porno Rudersdal / Dating 50\n07.12.2016 by Genevive Difranco with Comments Off on Fræk porno Rudersdal\n”Mens vi venter på porno ” er en forestilling AF kvinder OM kvinder. bliver skånet for autentiske deller og en fræk kæft, og netop denne frimodighed er vanvittigt. Gratis Porno Med Danske Piger En Date øster Snede Escort I Nordjylland patter knepper yngre fyr fræk voksne damer pornofilm. den forbindelse udkig efter. Denice: " Porno er mit liv". Hun har været danmarks mest benyttede pornomodel i mange år. Alligevel elsker årige Se chokvideo: Så frække er tricktyvene.\nFor et år siden måtte den Send en mail til:. Kontakt os hos home Birkerød på tlf..\nDa det ikke lyk- kedes, har tyvene også forsøgt at fjerne sprosse.. Stykket er produceret af teatergruppen FLÆS, og en af skuespillerne bag forestillingen, Sofie Jo Kaufmanas har forståelse for, at Facebook har brug for retningslinjer men ærgrer sig samtidig over censuren. TV 2 LORRY - Nyhedsoverblik - Formiddag.\nherskerinde noveller denice klarkskov\nDildo i røven Køge\nFisse med hår dansk pornografi\nMature kvinder Middelfart\nGratis 6 Favrskov


Lidt om hjernen – Velfungerende\nHome › Lidt om hjernen\nI tilfælde af en pludselig opstået fare vil der udskilles stresshormoner og der sendes signaler til den reptile hjerne om eksempelvis at være på vagt eller føle sig bange. Dette betyder at en række reaktioner sættes igang, hjertet slår hurtigere, blodkar trækker sig sammen, brystkassen udvides, vejrtrækningen bliver hurtigere, muskler spændes, pupillerne bliver større, munden bliver tør og sveden springer frem. Dette illus- trerer den klassiske ”fight, flight or freeze” mekanisme.\nHvordan kan kinesiologi hjælpe med dette\nLægen siger: Der mangler beviser\nDer mangler i den grad videnskabelig bevis for at kinesiologi virker. I Danmark er der et enkelt eksempel som overholdt standarderne for en sådan videnskabelig bevisførsel (se nedenfor), men ellers er det uhyre begrænset.\nKinesiologen og klienternes holdninger og erfaring holder ikke i en videnskabeligt kontekst. Der skal dobbelt blindstudier til og det vil kræve et meget stort studie, også fordi det blandt andet skal tage hensyn til placebo effekten (effekt hvor patienten selv gør sig rask på basis af tro og andre omstændigheder) og behandlerens interageren med klienten.\nEn sådan omfattende bevisførsel kan ikke med rimelighed forventes finansieret i privat regi, da resultatet ikke kan anvendes til at bygge en for- retning på uden at denne nemt kopieres af andre. Dermed kommer investeringen ikke tilbage.\nDerfor skal der andre til og der er stor konkurrence om midlerne i det offentlige og fra almennyttige fonde. Disse lader sig fornuftigt nok rådgive af eksperter og eksperterne indenfor helbred / sundhed stort set uden undtagelse lægeuddannet…\nSå indtil det er videnskabeligt bevist, ja så virker kinesiologi ikke når du spørger en læge. Det er også fair nok, for hver enkelt må svare ud fra sin uddannelse og overbevisning.\nDu kan også opleve at kinesiologi kaldes fup af nogle. Det skal i de fleste tilfælde ses i ovenstående sammenhæng, nemlig at det ikke er bevist videnskabeligt. Enkelte vil udtale at det ikke kan bevises, men omvendt så er det ikke bevist at det ikke vil virke, så her falder en sådan udtalelse igennem under overholdelse af samme / sin egen standard.\nDet danske bevis på at kinesiologi virker\nDisse læger siger: Ja, her virkede det\nLasse Spang Olsen har i en programrække på DR2 undersøgt alternativ behandling. I denne række af 6 programmer tager han 2 læger med på en rejse på tværs af de mange tilbud indenfor alternativ behandling. Lægerne er overlæge Asbjørn Mohr Drewes og overlæge Jannik Helweg-Larsen.\nProgram nummer 6 viste yderligere 2 alternative behandlingsformer, hvoraf den ene netop er kinesiologi. Kinesiologien starter 15:30 minutter inde i programmet.\nPå opfordring af de 2 overlæger indeholder afsnit 6 en blind-test der også tager hensyn til placebo effekten. Her vælger Lasse kinesiologien til dette forsøg. Lasse fortæller at de ikke har fundet andre forsøg som overholder disse standarder …og så er seerens interesse fanget.\nDe 8 forsøgspersoner har alle birkepollen allergi. De opdeles i 2 grupper, hvoraf den ene gruppe på 4 personer “behandles” af en skuespiller og den anden gruppe på 4 personer behandles af en kinesiolog. Forsøget overholder videnskabelige krav og blev tilset af Aalborg Universitet- shospital og konklusionen blev …at det virker.\nGruppen der blev behandlet af kinesiologen bliver helbredt og de 4 i “placebo” gruppen har efter nogle uger ingen ændring. I placebo gruppen var der enkelte der havde en forbedring umiddelbart efter, men det holdt desværre ikke.\nDe 2 læger stilles efterfølgende spørgsmålet meget enkelt af Lasse Spang Olsen: “Virker alternativ behandling – ja eller nej?”. Den ene siger “ja”, den anden at “det ihvertfald virkede i netop dette ene tilfælde”. Begge læger følger op og siger at dette må der ses mere på.\nBemærk dog: Udsendelsen kan ikke ses på DR.dk mere\nDanmarks Radio stiller desværre kun programmerne til rådighed for alle på nettet i 30 dage efter at de har været udsendt på DR2. Afsnit 6 var dermed kun tilgængelig indtil 1. juli 2015. Herefter kan den findes på Facebook under Allergikompagniet.\nVirker kinesiologi så for dig?\n19 ud af 20 af mine klienter siger det virker for dem.\nAt de får en effekt, dog er det ikke alle der oplever en blivende effekt – men de fleste gør.\nDe der oplever en effekt på uger eller måneder er oftest tilfredse med, at til tider svære symptomer kan holdes i skak på denne enkle og blide måde.\nLæs hvad nogle af mine klienter oplever eller prøv selv – kontakt mig for at bestille en tid\n© 2021\tVelfungerende.dk\t| Powered by\tResponsive Theme