Optimering af jægernes indberetning af vildtudbytte - PDF\nDownload "Optimering af jægernes indberetning af vildtudbytte"\n1 Optimering af jægernes indberetning af vildtudbytte Afrapportering til Vildtforvaltningsrådet fra arbejdsgruppen om Optimering af jægernes indberetning af vildtudbytte Maj 2005 Anni B. Rytter Niels Kanstrup Tommy Asferg IBM Danmark Danmarks Jægerforbund Danmarks MiljøUndersøgelser Afdeling for Vildtbiologi og Biodiversitet Søren Eis Skov- og Naturstyrelsen Silkeborg Statsskovdistrikt Indholdsfortegnelse Jarl Krausing Skov- og Naturstyrelsen Frilufts- og Vildtforvaltningskontoret\n2 1. INDLEDNING Den internationale kontekst Det juridiske grundlag Historik Vildtudbyttestatistikkens kalender cyklus STRATEGISK RAMME FOR VILDTUDBYTTEINDBERETNINGEN Hvilken biologisk værdi har indberetning af vildtudbytte? Forvaltningen af det danske vildt: Et samarbejde mellem aktører Elektroniske muligheder / udfordringer Den geografiske udfordring MULIGE TILTAG FOR OPTIMERING AF JÆGERNES INDBERETNING AF VILDTUDBYTTE Stikprøvebaseret indberetning Jagttegn betinget af indberetning Pålæg strafafgift på næste års jagttegn Politianmelde jægere som ikke indberetter rettidigt Pålæg administrationsgebyr ved opkrævning af efterfølgende års jagttegn Betale porto for indsendelse af vildtudbytteskemaer Udsende rykker til jægere efter udløb af frist Ryk frist for indberetning af vildtudbytte fra 1. november til 1. maj Udvikle web-baseret jagtjournal for den enkelte jæger Udvikle system for indberetning af vildtudbytte ved brug af telefon Optimere brugervenlighed på jagttegnssystemets hjemmeside Optimere driftssikkerhed på jagttegnssystemets hjemmeside ARBEJDSGRUPPENS PRIORITEREDE ANBEFALING KONKLUSION\n3 1. Indledning De danske jægeres procentvise indberetning af vildtudbytte befinder sig på et historisk utilfredsstillende lavt niveau. Fra i perioden at have befundet sig på et niveau omkring 80-90%, er jægernes vildtudbytteindberetning i de seneste år faldet til 58,4 % for 2002/2003. Udover at den enkelte jæger er forpligtet til at indberette vildtudbytte i medfør af jagt- og vildtforvaltningslovens 43, så giver den manglende indberetning anledning til tiltagende usikkerhed for så vidt angår afskydningen (jagtlig dødelighed) generelt og i relation til lokalbestande og mindre udbredte artspopulationer i særdeleshed. Den aftagende indberetning kan endvidere være udtryk for et dalende engagement blandt jægere i opretholdelsen af en kollektiv baseret vildtovervågning, men også udtryk for en aftagende kontakt mellem myndighed og jægerstand. Denne udvikling er i så fald ikke alene alarmerende, men også uholdbar, hvilket skal ses i lyset af lovens formålsbestemmelse om at sikre arts- og individrige vildtbestande og skabe grundlaget for en bæredygtig forvaltning. Ændring i indberetningsmetodik er formentlig en medvirkende årsag til den lave indberetningsprocent. På Vildtforvaltningsrådets møde den 5. december 2003 blev det besluttet, at nedsætte en arbejdsgruppe, som med baggrund i den stadigt faldende indberetningsprocent skulle undersøge muligheder for at realisere en højere indberetningsprocent. Idet der i øvrigt henvises til kommissoriet for arbejdsgruppen, skal her anføres, at arbejdsgruppen blev bedt om at: (i) (ii) (iii) vurdere fordele og ulemper i tidligere og nuværende indberetningssystemer, og overveje eventuelt andre og nye tiltag som baggrund for sine anbefalinger fremlægge for Vildtforvaltningsrådet konkrete forslag til ændringer i indberetningssystemet, der kan bidrage til en væsentligt højere indberetningsprocent, samt endeligt at fremkommer med en tidsplan for ændringernes gennemførsel. Arbejdsgruppen sammensattes af repræsentanter fra Danmarks Jægerforbund (Niels Kanstrup), DMU (Tommy Asferg), IBM Danmark (Anni B. Rytter) og Skov- og Naturstyrelsen (Søren Eis og Jarl Krausing). Gruppen har mødtes tre gange. Skov- og Naturstyrelsen har varetaget sekretariatsfunktionen. 1.1 Den internationale kontekst EU's fuglebeskyttelsesdirektiv (EF/79/409) fra 1979 udgør den fælles ramme for Unionens indsats for at bevare de naturligt forekommende vilde fugle indenfor dens grænser. Direktivet anerkender jagt som en fuldt legitim aktivitet (artikel VII) og indeholder således en liste over de europæiske jagtbare fuglearter (Annex II). Kommissionen har endvidere i 2003 udgivet en vejledning i bæredygtig jagt, som nærmere beskriver forholdene omkring jagt i relation til fuglebeskyttelsesdirektivet. EU's habitatdirektiv tilvejebringer endvidere det bredere grundlag for bevarelsen af Europas vilde dyr og planter, og herunder naturligvis også pattedyrene og dermed de jagtbare pattedyr. Også dette direktiv anerkender jagt som en legitim udnyttelse af vilde dyrebestande, men fastsætter i Annex IV en liste over arter, der kræver streng beskyttelse. Der stilles ikke i disse direktiver specifikt krav om etablering af en vildtudbyttestatistik, men eftersom medlemsstaterne er forpligtet til at sikre en bæredygtig udnyttelse af vildtet i forbindelse med jagten, er kommissionen gået aktivt ind i arbejdet med, for det første at søge afdækket, hvilken statistikindsamling som finder sted i medlemsstaterne, samt at søge etableret en fælles-europæisk standard for vurdering af vildtudbyttet. Ved Kommissionens foranledning er der således i løbet af 2003 gennemført en spørgeskemaundersøgelse i medlemsstaterne om vildtudbyttestatistikkens tilblivelse i de enkelte lande, samt i marts 2005 afholdt en teknisk Workshop Towards a Common Monitoring Scheme of Hunting Bag in the European Union, som bl.a. havde til formål at vurdere muligheder for en fælles-eu model for vildtudbytteindberetning. Disse aktiviteter har klart påvist, at den danske vildtudbyttestatistik er noget af et særkende i Europa. Kun ét land (Litauen) havde et vildtudbytteindberetning af ældre dato, og vurderingsgrundlaget i Danmark er med sine (historisk set) 60-80% vildtudbytteindberetning ganske enestående. Så vidt vides opnår kun Norge en 3\n4 større indberetningsprocent (92). England har ikke en systematisk vildtudbytteindberetning på plads (ej heller et jagt-licens system) og de føderale stater (Tyskland og Østrig) samt Frankrig har strukturelle problemer foranlediget af landenes decentrale og autonome forvaltning på jagtområdet. Frankrig er for indeværende ved at udvikle en national vildtudbyttestatistik, som påtænkes baseret på månedlige telefoninterviews med ca jægere udvalgt efter en lang række kriterier. Ved ovennævnte workshop blev Danmark kritiseret for i vildtudbytteskemaet at gruppere dyk- og svømmeænder samt gæs i vildtudbyttestatistikken. Fra Dansk side henvistes til de parallelle danske vingeundersøgelser, samt andre opfølgende undersøgelser ved Danmarks Miljøundersøgelser. Som allerede anført ovenfor er der endnu ikke specifik forpligtelse for indberetning af jagtudbytte i relation til fuglebeskyttelses- og habitatdirektiverne, hvorfor Danmark i en overskuelig fremtid forventes at kunne opfylde enhver international forpligtelse herom. Det er dog ikke dermed givet, at der ikke kan opstå en situation indenfor de nærmeste år, hvor Danmark på linie med andre EU medlemsstater kunne afkræves en afrapportering på variable, som ikke indgår i den danske vildtudbyttestatistik. Som et eksempel kan nævnes, at den i afsnit 1.1. nævnte workshop tydeliggjorde et stort ønske fra bl.a. den cypriotiske og græske jagtmyndighed om, at forpligte EU medlemsstater til at indberette jægeres præferencer for på den måde at kunne forklare udsving i den artsspecifikke udbyttestatistik. Kun et vedholdende pres fra bl.a. dansk side bevirkede, at denne anbefaling ikke indgik i mødets konklusioner. Det er derfor nødvendigt, at Danmark deltager aktivt i den internationale debat om vildtudbytteindberetningen og bl.a. sikrer, at et eventuelt fælles-eu indberetningssystem ikke påfører Danmark en række forpligtigelser som ikke bidrager, men snarere måske svækker en strengt målrettet og relevant dataindsamling. 1.2 Det juridiske grundlag Indberetning af vildtudbyttet er lovpligtig, jf. jagt- og vildtforvaltningslovens 43. En sådan forpligtigelse har eksisteret uafbrudt siden 1941, hvor ordningen indførtes m.h.p. at vurdere den samfundsmæssige værdi af det nedlagte vildt. I medfør af jagt- og vildtforvaltningslovens 54, stk.1, kan manglende indberetning straffes med bøde. Det forudsætter, at den ansvarlige jagtmyndighed (Skov- og Naturstyrelsen) foretager politianmeldelse. Denne mulighed er aldrig taget i anvendelse, hvilket bl.a. skyldes det forvaltningsmæssige problem, som erfaringsmæssigt opstår i relation til de flere hundrede skemaer som enten fremsendes i ufuldstændig eller ulæsbar stand. Politianmeldelse skal også ses i lyset af det til alle tider ret høje antal jægere som ikke indberetter, og det dermed følgende høje antal politisager som i givet fald skulle anmeldes og gennemføres årligt. Selv ved en indberetningsprocent på 80 ville der være tale om ca politianmeldelser og følgende bødeudstedelser m.m. Der er ikke hjemmel i loven til at udstede administrative bødekrav. Der er heller ikke i den eksisterende lov hjemmel til at nægte personer jagttegn på grund af manglende indberetning af vildtudbyttet, ligesom der ikke er hjemmel til at pålægge jægere en ekstra afgift for manglende indberetning. Der er til gengæld med jagt- og vildtforvaltningslovens 53 mulighed for at opkræve et gebyr i forbindelse med fremsendelse af rykkerskrivelser. Gebyret må alene dække den forvaltningsmæssige omkostning ved for sen indberetning. Et ekstra gebyr på kr. 25,- for sent indberettende jægere har tidligere være anvendt i perioden 1985 til den 1/4 1994, hvor der blev indført ny jagtlov. Blandt andet de store administrative omkostninger ved ordningen havde en del af skylden for gebyrets bortfald. Det kan således konkluderes, at det på den ene side kæver en lovændring at betinge jagttegn med rettidig indberetning af vildtudbyttet for det foregående jagtår, eller at pålægge ikke-indberettende jægere en ekstra afgift, og på den anden side, at ikke alle muligheder indenfor den eksisterende lovs rammer er i fuld anvendelse i dag. 4\n5 1.3 Historik Procedurerne for indsamling af vildtudbyttestatistikken har ændret sig flere gange siden 1941, hvor indberetningssystemet etableredes, jf. beskrivelse i Faglig Rapport fra DMU (Tommy Asferg), nr. 473, Korrektion for manglende indberetninger til vildtudbyttestatistikken, hvortil henvises for en nærmere redegørelse af systemets udvikling. Heri kan det blandt andet udledes, at der er en klar sammenhæng mellem ændringer i indberetningsprocedurer og udvikling i antallet af indberettende jægere: Jo færre postgange mellem myndighed og jægere ved indberetning af vildtudbytte, fornyelse af jagttegn og betaling af jagttegn, desto højere indberetningsniveau. Det er således tidligere blevet tilstræbt, at indberetning og betaling gennemførtes via én myndighedskontakt, hvilket var gældende i perioden Ved revision af jagttegnsbekendtgørelsen i 1999 ændredes denne praksis, således at betaling af jagttegn og indberetning af vildtudbytte blev adskilt i to processer. Der var rent fysisk problemer med at tilpasse vildtudbytteskemaet (pladsmangel) til girokortets bagside, og det var et problem, at mange jægere overså eller glemte at udfylde vildtudbytteskemaet på indbetalingskortets bagside. Endeligt var det problematisk, at vildtudbytteskemaet ikke automatisk blev medsendt ved betaling via elektronisk pengeoverførsel via bank eller hjemme-pc. Afslutningsvist skal også nævnes, at den lange indberetningsfrist (1. november) i sig selv antageligt har resulteret i, at mange jægere glemte at indberette vildtudbytte. Ved den gennemgribende modernisering af jagttegnssystemet i 2001 åbnedes endvidere op for indberetning af vildtudbytte via internettet, hvorved indberetning blev gjort helt uafhængig af øvrige processer. På den positive side har dette medført, at stadigt flere indberettende jægere anvender internettet til indberetning, hvorved portoomkostningen bortfalder for den indberettende jæger. På nuværende tidspunkt indberetter ca. 25% af jægerne via internettet. På den negative side har bl.a. ovennævnte faktorer øjensynligt bevirket et stadigt faldende antal indberettende jægere. Det har her været medvirkende, at den internetbaserede indberetning i det første år var behæftet med tekniske problemer, hvilket kan have fået jægere til enten at afstå fra indberetning eller eventuelt tro, at de havde indberettet. Efter jagtlovsrevisionen i 1994 er endvidere det gebyr, som ikke-indberettende jægere blev pålagt, bortfaldet. Baggrunden herfor synes at være de ikke uvæsentlige administrative omkostninger, der var forbundet med gebyropkrævningen. Det var i forbindelse med revisionen i 2001 endvidere hensigten, at tilbageholde udstedelse af års-jagttegnet indtil vildtudbytteindberetning var modtaget, men denne intention kunne ikke udmøntes, netop med baggrund i den manglende lovhjemmel. 1.4 Vildtudbyttestatistikkens kalender-cyklus I medfør af jagttegnsbekendtgørelsens 24 er sidste frist for indberetning af vildtudbytte den 1. november hvert år. På denne dato indberettes vildtudbyttet fra den foregående jagtsæson, dvs. ikke den igangværende sæson. F.eks. skal der den 1. november 2005 indberettes vildtudbytte fra jagtåret 2004/05 (1. april marts 2005). Fra jagtsæsonens afslutning i februar måned er der således en frist på 9 måneder for jægeren til at indberette vildtudbytte. Processen for indberetningen er illustreret nedenfor i figur 1 på side 6. De fremsendte skemaer og de via internettet indberettede data samles hos JWN Data, som manuelt indtaster de fremsendte skemaer i en database. Det var oprindeligt tanken, at aflæsningen kunne gennemføres ved maskinel optisk læsning, men meget store fejlmarginer nødvendiggjorde manuel indtastning. Skemaer med mangelfulde/ulæsbare oplysninger samt skemaer hvor porto er manglende eller utilstrækkelig fremsendes til DMU / Afdeling for Vildtbiologi og Biodiversitet. Dette materiale er til dags dato ikke blevet indarbejdet i vildtudbyttestatistikken, idet en nærmere afklaring skal finde sted i forhold til Post Danmark f.s.v. angår de indberetninger som ikke har haft tilstrækkelig porto 5\n6 Med baggrund i DMU s parallelle vingeundersøgelser kontrolleres og kvalificeres vildtudbytteindberetningen yderligere på f.eks. køn og alder på fuglevildt. Skema via web Jagttegnssystemet ved IBM Public sector DMU Publicering af vildtudbyttestatistik Skema med JWN Data Opfølgende spørgeskema undersøgelser Publicering af vingeundersøgelser Indsendelse af vinger fra jægere og vildthandlere Vildtudbytteindberetningen indgår i den bredere forvaltning af jagttegnssystemet, herunder i de til systemet knyttede procedurer og tidsfrister. Jagttegnssystemet er i sin helhed særdeles komplekst og indebærer bl.a. årlig kommunikation med omkring jagttegnsberettigede, yderligere målrettet kommunikation med jagttegnsløsere, jagtprøveaspiranter, udenlandske jægere, 800 buejægere og 700 våbenkursuslærerer. Systemet opererer på baggrund af et tæt teknisk samarbejde og løbende dataudveksling mellem Skov- og Naturstyrelsen, Frilufts- og Vildtforvaltningskontoret, alle statsskovdistrikterne, Politiets KRIM-register, CPR-registret, Miljøministeriets Center for Koncernforvaltning, DMU, Dansk Jagtforsikring A/S, IBM Public sector, JWN Data, Den Danske Bank, Post Danmark A/S, Bikuben og Danmarks Jægerforbund. Systemets kompleksitet og størrelse afstedkommer ganske store ugentlige og månedlige kørsler på systemet i forbindelse med opdatering af jægerregistret i forhold til KRIM og CPR oplysninger, samt i forbindelse med udsendelse af forskelligt materiale, herunder Vildtinformation, jagttegn, og indbetaling af afgifter og forskellige gebyrer. Systemet opererer derfor gennem en meget stram kalender året igennem, hvor hver eneste uge indeholder en række postgange og kørsler, således som defineret af jagtsæsoner, prøveperioder og betalings-, tilmeldings-, og indberetningsfrister. Disse forhold betinger, at der antages en meget konservativ tilgang ved ændringer på systemet, da muligheden for fleksibilitet er temmelig begrænset og da det kan være en udfordring at opretholde overblikket over konsekvenserne af eventuelle ændringer på systemet. For så vidt angår vildtudbytteindberetningen, udsendes vildtudbytteskemaet til alle aktive jægere i jægerregistret i starten af marts måned sammen med girokortet ved opkrævning af afgift for et nyt jagttegn. Jægere gøres i den forbindelse opmærksom på indberetningsforpligtigelsen, ligesom også de seneste års udgaver af Vildtinformation har oplyst om denne forpligtigelse. Fra 2004 er udsendt en erindringsskrivelse i november måned til de jægere som ikke har indberettet vildtudbyttet inden den 1. november. Der udsendes ikke en kvittering til de jægere, som har indberettet deres jagtudbytte korrekt og rettidigt. Der udsendes endvidere ikke i dag en rykkerskrivelse til jægere som ikke har indberettet rettidigt. Fra og med i år (2005) fremsendes indberetningsskemaer til også de udenlandske jægere som har løst jagttegn i den forgående jagtsæson, hvorved endnu ca jagttegnsløsere gives mulighed for at indberette vildt. 6\n7 Cyklus for indløsning af et jagttegn for jagtår 05/06 (1. april marts 2006) er på den baggrund som beskrevet i det følgende: 04/02-05 Alle jægere tjekkes i Politiets Kriminalregister. (Herefter løbende tjek af nye jægere, samt ugentligt check af jægere med ændret status i Kriminalregistret). 09/02-05 Indbetalingskort til jagttegn printes. (Herefter løbende udsendelse til nye jægere). Til følgeskrivelsen til indbetalingskortet er vildtudbytteskemaet for jagtår 04/05 (1. april marts 2005) vedhæftet. Indbetalingskortene og vildtudbytteskemaet kuverteres sammen med Jagttabellen, Schweisshunderegister og Vildtinformation. Specielt for jagtåret 2005/06 er også PBS tilmeldingsblanket sendt med denne forsendelse, idet der fra og med dette år er udviklet mulighed for indbetaling via PBS. 01/03-05 Indbetalingskort til jagttegn udsendes. Fra 15/03-05 Udsendelse af jagttegn sker kort tid efter betaling af jagttegn er registreret. 31/10-05 Seneste dato for indberetning af vildtudbytte for jagtår 04/05. 31/10-06 Seneste dato for indberetning af vildtudbytte for jagtår 05/06. Af ovennævnte fremgår det, at fra jægeren evt. har modtaget sit jagttegn i april måned, går der ca. 1 1/2 år før hans vildtudbytte (eller intet bytte) skal være indberettet. 2.0 Strategisk ramme for vildtudbytteindberetningen Vildtudbytteindberetning er i sagens natur et dynamisk instrument, hvor der løbende skal tages højde for variationer i sammensætninger af arter og udvikling i jægerskaren, varierende overvågnings- og forskningsbehov, samt udvikling i elektroniske værktøjer og det formelle lovgrundlag (forpligtigelser). Det er således også naturligt i forbindelse med dette arbejde at fremkomme med helt grundlæggende spørgsmål i relation til vildtudbytteindberetningens form og formål. Arbejdsgruppen har med andre ord søgt at vurdere, om vildtudbyttestatistikken opfylder nuværende og forventeligt kommende behov, og om de forhåndværende muligheder for en løbende elektronisk modernisering og kvalificering af indberetningssystemet udnyttes tilstrækkeligt. Fire vejledende spørgsmål har bistået arbejdsgruppen i disse overvejelser, men er ikke søgt besvaret eksplicit med henblik på præsentation i denne rapport. Disse er følgende: Ændrer vildtudbytteindberetningen værdi i de kommende år som grundlag for en biologisk overvågningsmetode, og / eller som middel til at opretholde dialog med jægere, samt fastholde jægeres direkte engagement i vildtforvaltningen? Kan eller bør vildtudbytteindberetningen over tid erstattes af anden dataindsamlingsmetode og metode til vurdering af jagttryk? 7\n8 Bør vildtudbytteindberetningen suppleres / parres med anden informationsindhentning, i.e. skudsstatistik, artsovervågning m.m. også ved en forventet overgang til fuldkommen elektronisk indberetning? Hvilken betydning får Strukturkommissionens arbejde for vildtudbyttestatistikken? Arbejdsgruppen har defineret følgende overordnede målsætning for indberetning af vildtudbytte: Ved deres korrekte indberetning af vildtudbytte, således som muliggjort gennem et effektivt og brugervenligt indberetningssystem, tilvejebringer jægerne et statistisk grundlag, som gør det muligt sammen med andre monitorerings- og vurderingsmetoder at fastsætte de jagtbare arters populationsstørrelser og udvikling, samt i overensstemmelse med såvel nationale som internationale forpligtigelser at give grundlagt for sikring af en bæredygtig jagtlig udnyttelse af disse arter på såvel et nationalt som et lokalt niveau. Herved tilkendegives, at vildtudbytteindberetningen overordnet set bør anskues udfra to vinkler. For det første udfra den biologiske værdi, som de data, der genereres af indberetningssystemet, repræsenterer i forhold til vurdering af udbytte og bestande, og for det andet udfra den værdi, som indberetningen har som et udtryk for de danske jægeres medansvar i forvaltningen af den danske vildtbestand. På den baggrund er følgende kriterier for den fremtidige indberetning af vildtudbytte defineret: Den danske indberetning af vildtudbyttestatistik skal: Opfylde internationale forpligtigelser Bidrage til vurderingen af bestandsstørrelser og bestandsudvikling for det det jagtbare vildt Sikre et pålideligt værktøj til brug for primært fastsættelse af jagttider Være gennemtænkt udfra parametre som effektivitet, rimelighed, pålidelighed, brugervenlighed og driftssikkerhed, således at systemets opretholdelse kan ske med minimal omkostning for den enkelte jæger og for den statslige forvaltning Ansvarliggøre jægerne som aktører i forvaltning af vildtet (samforvaltning) Baseres på en positiv forståelse mellem myndighed og jæger for en bæredygtig forvaltning af vildtbestandene snarere end på en for jægeren negativt opfattet rapporteringsforpligtigelse, der i øvrigt bruges til at begrænse jagtudøvelsen unødigt. Ovenstående kriterier er holdt i erindring ved vurderingen af de mulige tiltag opstillet i kapitel 3 og i arbejdsgruppens anbefalinger beskrevet i kapitel Hvilken biologisk værdi har indberetning af vildtudbytte? Vildtudbyttestatistikken er en vigtig del af overvågningen af de jagtbare vildtarter i Danmark. For pattedyrene er vildtudbyttestatistikken den eneste årlige overvågning, mens den for fuglenes vedkommende suppleres med data dels fra indsamling af vinger fra nedlagte ænder, gæs, vadefugle og måger, dels fra tællinger på udvalgte lokaliteter og tidspunkter (lokalt, regionalt og undertiden landsdækkende). Vurderingen af udviklin- 8\n9 gen i vildtbestandene sker på baggrund af disse data, idet der for en del arter er en generel sammenhæng mellem udviklingen i bestanden og udviklingen i afskydningen. Afskydningstallene vil være behæftet med større usikkerhed, jo flere jægere der undlader at indberette vildtudbytte. Og når usikkerheden på afskydningstallene øges, vil det i stigende grad være nødvendigt at forvalte ud fra et forsigtighedsprincip, dvs. begrænse jagten mere end det måske ville være nødvendigt, hvis der havde været mere pålidelige data til rådighed. Også udfra et biologisk/fagligt synspunkt er det oplagt, at en 100% indberetning bør tilstræbes i og med at den repræsentative værdi af de opfølgende spørgeskemaundersøgelser som DMU gennemfører i relation til forskellige grupper af jægere er direkte afhængig af hvor stor en andel af den specifikke jægertype som er dækket af indberetningsgraden. DMU kan således med større sikkerhed vælge de relevante repræsentative jægere ud. Dertil kommer, at jægerne igennem pligten til at indberette udbytte får en særlig indsigt i betydningen af deres deltagelse i moniteringen af jagten og den påvirkning af bestandene (samforvaltning). Vildtudbyttestatistikkens differentieringsgrad Den datamængde, der opnås ved vildtudbyttet kan inddeles i tre dimensioner: Kendskab til fordeling på vildtarter (i visse tilfælde grupper af arter, f.eks. svømmeænder, dykænder og gæs), kendskabet til nedlæggelsesstedet (i det nuværende system nedlæggelsesamt) og nedlæggelsestidspunkt (i det nuværende system jagtåret). Udbyttestatistikken kan således ses som en database, hvor man kan forbinde hver indberettende jæger med et antal nedlagt individer fordelt på arter (artsgrupper), amt og år. Dette kan i sig selv anvendes som grundlag for forvaltning, ligesom der er tradition for, at materialet anvendes til spørgebrevsundersøgelser for specifikke forvaltningsområder. Ligeledes anvendes vingeindsamlingen til at bryde grupperne af Andre svømmeænder, Andre dykænder, Gæs og Måger ned på artsniveau. Her opnås desuden kendskab til køns- og alderssammensætning, nedlæggelsessted og tidspunkt samt jagtform. Det er på denne baggrund relevant at drøfte, hvilken differentieringsgrad, man vælger på de tre dimentioner. Man kunne ved selve indberetningen kræve langt mere detaljeret oplysninger om både art (evt. køn og alder), sted og tidspunkt, ligesom man også modsat kunne kræve færre oplysninger f.eks. om nedlæggelsessted, der som følge af kommunalreformen under alle omstændigheder skal revurderes (se 2.1.3). Det er arbejdsgruppens opfattelse, at der bør foretages så få ændringer som muligt under hensyn til at sikre kontinuiteten og dermed anvendeligheden af data. Bortset fra nedenstående overvejelser om geografisk opdeling, anbefaler arbejdsgruppen bevarelse af den nuværende differentiering. Vildtudbytte opfattes i forvaltningen som en indikator for bestandsstørrelser, således at ændringer i udbyttet kan ses som udtryk for en ændring i bestanden. Det reelle udbytte vil over en periode afspejle bestanden, hvis den procentvise, jagtlige dødelighed er konstant. Dette kan ikke altid forudsættes at være tilfældet. Lovindgreb (såvel område, som tids- og metodemæssigt) vil ændre den jagtlige dødelighed, ligesom jægerne igennem deres vurdering af bestandsudviklingen kan ændre adfærd og begrænse eller øge den procentvise afskydning. Der er således to faktorer, der skal tages i betragtning, hvis det indberettede udbytte skal bruges som mål for bestanden: en jagtfaktor og en jægerfaktor. Forskellige metoder anvendes til at foretage korrektioner for disse faktorer. Det følger heraf klart, at jo højere indberetningsgrad desto større sikkerhed i vurderingen af vildtpopulationerned udvikling, hvilket er af afgørende betydning for bl.a. at kunne fastsætte forsvarlige jagttider. Hvis indberetningen falder øges usikkerhed og dermed risiko for reduktion i jagttider generelt eller for arter og lokaliteter specifikt. Det ER således i jægernes egen interesse, at indberette deres vildtudbytte. 2.2 Forvaltningen af det danske vildt: Et samarbejde mellem aktører 9\n10 De danske jægere har siden 1941 demonstreret en vilje til at samarbejde om, og bidrage til, sikringen af en bæredygtig vildtforvaltning i Danmark, og de danske myndigheder og forskningsinstitutioner har som forudsætning herfor helt bevidst søgt at basere vildtudbytteindberetningen på en fælles overenskomst med jægerne. Det har for Skov- og Naturstyrelsen og DMU været vægtet højt, at de danske jægere informeres om behovet for indberetning, samt at det overfor jægeren demonstreres, hvorledes data er blevet anvendt og publiceret. Det er også denne tilgang, der har afstedkommet en hovedvægt på at udvikle oplysning og informationsaspekter, samt serviceringen af jægerne, snarere end på anvendelse af repressalier overfor ikke-indberettende jægere. Jægernes indberetning af vildtudbytte kan motiveres enten igennem en form for tvang (stok) eller mere positiv tilskyndelse (gulerod). Det er arbejdsgruppens opfattelse, at det danske system skal bygge på en kombination af de to, men at det obligatoriske, lovbundne system tilsiger en strikt forvaltning, der skal gøre det klart for jægerne, at indberetning ikke et en option, men et krav. Indberetning er således udtryk for en dialog mellem myndighed, forskningsinstitution og den individuelle jæger, som i sig selv præsenterer en stor værdi, og som bør fastholdes ved løsning af det nuværende indberetningsproblem. Det er derfor af fortsat afgørende vigtighed, at indberetningssystemet ikke alene betragtes som en teknisk sur forpligtelse, men at det overfor den enkelte jæger understreges og påvises, at netop hans/hendes indberetning er et vigtigt bidrag i forvaltningen af den danske vildtbestand og derfor også til sikringen af en bæredygtig jagt. Jægerens forpligtigelse til at indberette vildtudbytte bør derfor afbalanceres mod Skov- og Naturstyrelsens moralske forpligtelse og interesse til at sikre en så effektiv og brugervenlig model for indberetning som mulig. Netop med henblik på at sikre en sådan balance er det nødvendigt, at Skov- og Naturstyrelsen og DMU møder jægeren dér hvor han/hun færdes, samt at jægeren har forståelse for de udfordringer/problemer der ligger i at sikre indberetning fra omkring jægere årligt. 2.3 Elektroniske muligheder / udfordringer Om end den elektroniske udvikling har muliggjort en videreudvikling af indberetningssystemet, er det dog et faktum, at kun ca. hver tredie danske jæger har adgang til internettet, medens det dog generelt for de danske husstande drejer sig om ca. 80 %. De danske jægere er således i gennemsnit mindre brugere af den teknologi som internettet tilvejebringer, hvilket til dels kan tilskrives den danske jægers aldersammensætning. Uanset ovenstående præsenterer den seneste elektroniske udvikling store muligheder af relevans for vildtudbytteindberetningen, samt for den potentielle dialog herom mellem jægere, DMU og Skov- og Naturstyrelsen. Indberetning af vildtudbytte på internettet og en eventuel etablering af et kartotek over adresser på de danske jægere kunne tilvejebringe helt nye muligheder for at udbygge dialogen mellem jægerne, DMU og Skov- og Naturstyrelsen samtidigt med, at indberetningen ville kunne kvalificeres yderligere på arter, køn, alder, jagttidspunkter, m.m. og dermed imødekomme forskningsinteresser såvel som eventuelt kommende internationale forpligtigelser. Det kunne for eksempel overvejes, om der skal indføres et dobbeltsystem, så de jægere, der er særligt motiverede for elektronisk indberetning, og som samtidig er villig til at bidrage med flere oplysninger end dem, der kræves af det obligatoriske system, kan indberette ekstra oplysninger i så fald frivilligt evt. med en form for belønning. En differentiering til individniveau (køn og alder), lokalitet (evt. koordinater) og nedlæggelsestidspunkt (dato og klokkeslæt) synes her som udgangspunkt relevant, ligesom der kan suppleres med yderligere oplysning om jagtform etc. Et sådant system kan ses som en slags løbende indsamling af data 10\n11 på spørgebrevsundersøgelsesniveau. Ud fra dette kan det vurderes i hvilket omfang det obligatoriske system på sigt kan erstattes af mere moderne systemer, uden dog at jægerinddragelseselementet mistes. Man kunne således forestille sig, at DMU kunne arbejde med en større kreds af kernejægere som led i de allerede nu foretagne opsøgende undersøgelser af vildtudbyttet. Til en sådan model er dog knyttet ikke uvæsentlige metodiske problemer med henblik på at sikre at en sådan jægerskare reelt er repræsentativ for jagten på de enkelte vildtarter. Muligheden er endvidere oplagt for bl.a. at oprette individuelle jagtjournaler på internettet, som til enhver tid vil kunne opdateres af jægeren og som på en simpel måde kunne afsendes som den årlige indberetning. Den enkelte jæger vil for eksempel også kunne få en statistik over, hvad netop han/hun har nedlagt over årene og under hvilke omstændigheder disse jagter har fundet sted (geografi, datoer, tidspunkter m.m.). Det ligger også ligefor, at jægere gives mulighed for at indberette deres vildtudbytte ved brug af telefon og SMS. Det er umiddelbart forventningen, at indberetning via telefon udgør et meget relevant alternativ eller supplement til den indberetning som i dag finder sted gennem almindelig postgang og via internettet. Der er antageligt langt flere jægere som har mobiltelefon end der er jægere som har adgang til internettet. SMSteknologien ville også kunne anvendes den anden vej, hvorved f.eks. DMU vil kunne efterspørge mere specificeret viden, og SNS ville kunne udsende erindringsmeddelelser og andre oplysninger af relevans for jægeren. De grundlæggende teknologier er allerede til rådighed, og Skov- og Naturstyrelsen og DMU har med henvisning til behovet for at møde jægeren hvor denne færdes en interesse i, ved anvendelse af disse teknologier, at forberede en mere fleksibel vifte af indberetningsmetoder, dog således at indførelse af nye metoder ikke giver forvirring og dermed svækker det samlede system. Det er dog i den forbindelse afgørende, at mere traditionelle indberetningsmetoder ikke alene opretholdes, men også videreudvikles af hensyn til den store andel af jægerne som forventeligt ikke umiddelbart vil tage nye elektroniske værktøjer i brug. I mange år endnu vil indberetning ved udfyldelse af indberetningsskemaer i hånden og fremsendelse med almindelig post fortsætte. 2.4 Den geografiske udfordring Vildtudbyttestatistikken er i dag baseret på indberetning på amtsniveau. Efter 2007 skal denne struktur ændres i lyset af amternes nedlæggelse, kommunernes sammenlægning og regionernes oprettelse. Regionsniveauet synes for grovmasket, medens den nye stor-kommunestruktur udfra et fagligt synspunkt ville være et godt alternativ, idet indberetningen derved også kan kobles til bl.a. afgrødestatistik som er ordnet på kommunalt niveau. Endelig vil en kommunal struktur sikre kontinuitet i indberetningen, da den kan parres med den nuværende amtslige inddeling. En mulighed som har været behandlet i arbejdsgruppen er en forenkling af indberetningen, således at jægeren alene oplyser, at han/hun har nedlagt vildt på sjælland, Fyn, Bornholm eller Jylland, og at det er via de opfølgende spørgeskemaundersøgelser, at den geografiske dimension kvalificeres yderligere. Dette vil medføre et behov for en forøgelse af jægerskaren som udfylder spørgeskemaer, og er yderligere problematiseret ved en muligvis fagligt set utilstrækkelig geografisk katagorisering. En alternativ mulighed kunne være indberetninger, som snarere følger overordnede habitattyper eller muligvis geologiske og / eller biologiske parametre. Dette kompliceres af, at de danske jagtbare vildtarter har meget forskellige habitattyper. For indberetning for terrestriske arter ville grænsedragning i til søs (f.eks. Limfjorden og bælterne) synes relevant modsat for vandfugle. Etablering af et internationalt anerkendt grit kunne sikre kompatibilitet for trækkende arter. Det bør indgå i overvejelserne, om der (jf ) kan ske en integrering af den geografiske indberetning, evt. således at der alene bliver tale om indretning af udbytte på landsniveau, subsidiært landsdele, mere subsidiært storregioner. Ved behov for yderligere differentiering suppleres for givne arter eller forvaltningsområder med spørgebrevsundersøgelser. Det er i denne sammenhæng vigtigt, at der foreligger en fast, løbende strategi for gennemførelse og finansiering af sådanne undersøgelser. 11\n12 Det er arbejdsgruppens opfattelse, at der derfor allerede i år (2005) bør iværksættes et arbejde, som sigter mod en afklaring heraf, således at jægerne kan informeres herom forud for jagtsæsonen 2006/ Mulige tiltag for optimering af jægernes indberetning af vildtudbytte I det følgende præsenteres en række mulige tiltag som kan tages i anvendelse i en indsats for at sikre højere indberetningsprocenter. Jævnfør nedenstående figur er disse tiltag rangordnet efter to grundlæggende præmisser: For det første efter, hvorvidt det pågældende tiltag er betinget af ændring af jagt- og vildtforvaltningsloven, og for andet efter, hvorvidt det pågældende tiltag er et udtryk for styrkelse af repressalier overfor ikke-indberettende jægere, eller om tiltaget er udtryk for styrkelse af jægernes motivation og mulighed for at indberette så let som muligt. Tiltagene på gulerodssiden udelukker ikke tiltagene på stoksiden snarere tværtimod: Jo mere oplyste jægerne er om indberetningspligten og jo mere jægerne assisteres ved indberetningen, desto bedre begrundes det at anvende hårdere repressalier overfor de jægere som ikke indberetter vildtudbytte. Det kan endvidere aflæses, at ingen tiltag på gulerodssiden aftstedkommer behov for lovændring, medens de tre første tiltag på stoksiden vil fordre en ændring af jagt- og vildtforvaltningsloven. 1. Pligtig indberetning afløses af et stikprøvebaseret system 2. Tilbageholde næste års jagttegn ved manglende indberetning Lovændring 3. Pålæg strafafgift på næste års jagttegn ved manglende indberetning Eksisterende lov 4. Politianmelde jægere som ikke indberetter rettidigt 5. Pålæg administrationsgebyr på næste stok års jagttegn ved manglende indberetning 6. Betale porto for indsendelse af vildtudbytteskemaer gulerod 7. Udsende rykker til jægere uden opkrævning af gebyr 8. Ryk indberetningsdato fra 1. november til 1. maj 9. Udvikle web-baseret jagtjournal for den enkelte jæger 10. Udvikle system for indberetning af vildtudbytte via (mobil) telefonen 11. Optimere brugervenlighed på jagttegnssystemets web-side 12. Optimere driftssikkerhed på systemets web-side specifikt. Figur 2: Oversigt over tiltag, som er vurderet m.h.p. at optimere vildtudbytteindberetningen 3.1 Stikprøvebaseret indberetning Det opgives at inddrive vildtudbyttestatistik fra alle jagttegnsløsere. I stedet defineres en stikprøvepopulation som er statistisk tilstrækkelig stor til at kunne beregne nationale data for de enkelte vildtarter. 12\n13 Det har fra mange sider også internationalt været argumenteret, at man burde kunne stille sig tilfreds med en 60% indberetning, idet man på den baggrund bør kunne opstille et meget sikkert statistisk materiale (som det er blevet nævnt ovenfor, er f.eks. Frankrig ved at etablere et stikprøve baseret system med kun indberettende jægere, svarende til ca. 0,16 % af jægerskaren, hvilket arbejdsgruppen umiddelbart vurderer som helt utilstrækkeligt). Årsagen til at den nuværende situation med en indberetningsprocent på 60 ikke er statistisk tilfredsstillende er, at de 60% indberettende jægere ikke er udvalgt efter stikprøvemetoder. Der er således ingen garanti for, at alle relevante aspekter og risici dækkes ind ved denne indberetning. Der er med andre ord teoretisk sandsynlighed for at visse arter eller lokalområder er enten over- eller underrepræsenteret i det foreliggende materiale. På tilsvarende vis er der risiko for at visse jægertyper falder udenfor statistikken f.eks. jægere som kun skyder sika-vildt (kun ca. 100 jægere). Spørgsmålet om, hvorvidt man i Danmark skulle nærme sig en tilsyneladende mere traditionel stikprøvebaseret europæisk model for vurdering af vildtudbytte kan ikke umiddelbart besvares rent metodisk, idet en sådan model alt andet lige vil skulle indeholde forskellige typer og størrelser af stikprøvepopulationer, alt efter hvilke arter som søges dækkes ind ved vurderingen. En egentlig udredning vil være nødvendig for at kunne fastslå, hvor stor en stikprøvepopulation der bør være i en dansk kontekst. Til gengæld er spørgsmålet forvaltningsmæssigt relativt nemt at forholde sig til. Såfremt udsendelse af vildtudbytteskemaer og indberetningsforpligtelsen bortfaldt, vil der kunne spares en del ressourcer som i dag anvendes på udsendelse af materiale og indlæsning af data i database. Til gengæld vil der skulle afsættes ressourcer til administration af et stikprøvebaseret system, herunder til løbende og mere detaljerede validitetsundersøgelser. Afgørende er imidlertid, at overgang til et sådan system vil indebære et brud med ikke blot en globalt set unik ubrudt dataopbygning siden 1941, men også et afgørende brud med den dialog mellem jæger, myndighed og forskningsinstitution generelt, som det har taget 64 år at bygge op. Målsætningen om en sikring af en bæredygtig jagt er betinget, at af alle relevante interessenter er ansvarligt engagerede i forvaltningen af det danske vildt. Det kan på den baggrund ikke anbefales på nuværende tidspunkt og på det foreliggende grundlag at forkaste indberetningsforpligtigelsen for alle jagttegnsløsere. Et videre udredningsarbejde herom bør som forudsætning for indførsel af et stikprøvesystem sikres, således at der er en klar forståelse for konsekvenserne af en sådan beslutning. 3.2 Jagttegn betinget af indberetning I rammerne af det nuværende system vil en betingelse af jagttegnet medføre at jægere, der ikke indberetter, eller som ikke rettidigt indberetter vildtudbytte fra det foregående år vil blive sorteret fra ved udsendelse af det følgende års jagttegnsgirokort. Denne model, der isoleret set vil blive opfattet som det hårdeste repressalie for den enkelte jæger, fordrer en ændring af jagt- og vildtforvaltningsloven, da der ikke i den eksisterende lov er hjemmel til at tilbageholde jagttegnet ved manglende indberetning. Der knytter sig det forvaltningsmæssige problem til denne model, at der årligt modtages flere hundrede indberetningsskemaer, som af den ene eller anden grund er er utilstrækkeligt udfyldte, beskadigede eller fremsendt med utilstrækkelig porto. Der vil umiddelbart kunne opstå tvivl om påviseligheden af om folk har indberettet vildtudbyttet eller ej, eftersom der på nuværende tidspunkt hverken udsendes kvitteringsskrivelser til de jægere som har indberettet vildt (bortset fra jægere, der indberetter via internettet og som kan printe en kvittering ud), eller rykkerskrivelser til de jægere som ikke har indberettet vildt. Konsekvensen vil alt andet lige være, at Skov- og Naturstyrelsen vil modtage flere hundrede klager om året, som efterfølgende skal sagsbehandles. 13\n14 Omvendt vil problemet delvist kunne løses ved netop at udsende rykkerskrivelse til de jægere som ikke har indberettet. En rykker vil give den pågældende jæger mulighed for at fremsende eller genfremsende vildtudbytteindberetningen. Med ca ikke-indberettende jægere vil denne løsning medføre en meromkostning bare til porto på ca. kr , hvortil kommer administrationsomkostninger og ressourcer til brug for klagesagsbehandling. Arbejdsgruppen anbefaler, at der ikke på nuværende tidspunkt tages skridt til at betinge jagttegnet med indberetning af vildtudbytte. Dette repressalie er det hårdeste for den enkelte jæger og andre tiltag bør afprøves først. Denne løsning bliver først aktuel, når de øvrige anbefalede tiltag ikke indenfor en nærmere bestemt årrække opfylder en række succes kriterier (se nedenfor i kapitel 4). 3.3 Pålæg strafafgift på næste års jagttegn Som supplement til det eksisterende system vil denne model indebære udsendelse af en rykkerskrivelse til de jægere som ikke rettidigt indberetter vildtudbytte. Omkostninger hertil vil kunne dækkes af provenu fra en til formålet fastsat administrativ afgift. Det er denne model som i de senere år er taget i anvendelse i Norge, efter sigende med stor succes. Man har i Norge således etableret en indberetningsprocent på 92, samt skabt et mer-provenue på Nkr. 10 millioner årligt på basis af strafafgiften i det første år, som følge af en strafafgift på Nkr 100,-pr. jæger. Om end det positive ved denne model er, at det alene er de ikke-indberettende jægere som straffes /afgiftspålægges, så er der ligesom ved den foregående model et forvaltningsproblem omkring påviseligheden af at have indberettet vildtudbytte eller ej. Men også her vil denne problematik umiddelbart kunne løses ved fremsendelse af rykkerskrivelse. Også denne model fordrer en ændring af jagt- og vildtforvaltningsloven, da der ikke i den eksisterende lov er hjemmel til at opdrive en administrativ strafafgift hos jægeren. Det må også afklares om skatte- og afgiftsstoppet gør denne model anvendelig, da der reelt vil være tale om en afgiftsforhøjelse for de jægere som ikke indberetter vildtudbytte. Arbejdsgruppen anbefaler ikke, at denne model tages i anvendelse på nuværende tidspunkt. Først når de i øvrigt anbefalede tiltag er gennemført og der i øvrigt er søgt afklaring på afgiftsstoppets betydning, bør det overvejes at indføre denne ordning, såfremt en række succes kriterier for de anbefalede tiltag ikke nås (se nedenfor i kapitel 4). 3.4 Politianmelde jægere som ikke indberetter rettidigt Efter jagt- og vildtforvaltningslovens 54, stk. 1 nr. 1, jf. 43, stk.1, er det strafbart ikke at indberette vildtudbytte til Skov- og Naturstyrelsen. Forudsætningen er, at Skov- og Naturstyrelsen politianmelder ikke- indberettende jægere til politiet med henblik på udstedelse af bøde. Ordningen er aldrig blevet anvendt, hvilket der er flere årsager til. For det første har Skov- og Naturstyrelsen ikke ønsket at kriminalisere et så højt antal personer som denne mulighed lægger op til. Som tidligere nævnt vil ordningen selv ved en indberetningsprocent på 80 medfører ca anmeldelser om året. I 2004 ville ordningen have medført politianmeldelse af mere end borgere. Det må også antages, at en sådan pludselig byrde på politiets skuldre ville blive dårligt modtaget også set i lyset af politiets øvrige opgaver. Det har i arbejdsgruppen været overvejet om det var muligt at finde et kriterium for politianmeldelse som ville medføre kun et begrænset antal politianmeldelser om året, for eksempel af jægere som i 2 eller 3 jagtsæsoner (i træk) ikke har indberettet vildtudbytte. Om end det nok er muligt, er der ingen tvivl om at antallet udfra disse kriterier stadigt vil være højt, da det er tænkeligt, at det er de samme jægere som i gentagne år ik- 14\n15 ke indberetter vildt. Der er på den anden side også en risiko for at forskelsbehandle borgere alt afhængig af hvilken politikreds de er tilknyttet, og alt afhængig af det kriterium som ligger til grund for beslutning om politianmeldelse. Det kan derfor fortsat ikke umiddelbart anbefales at gøre anvendelse af denne mulighed. Såfremt det alligevel overvejes bør der defineres helt klare og utvetydige kriterier for politianmeldelse, samt indgås forhandlinger med politiet om hvorledes man fra politimyndighedens side vil stille sig overfor en sådan opgave. 3.5 Pålæg rykkergebyr ved opkrævning af efterfølgende års jagttegn. 53 i Jagt og vildtforvaltningsloven gør det muligt at opkræve et rykker gebyr i forbindelse med sikring af vildtudbytteindberetningen. I årene blev denne mulighed udnyttet med et gebyr på kr. 25,- som opkrævedes sammen med afgiften for det efterfølgende års jagttegn. Årsagen til bortfaldet af dette gebyr var administrative betænkeligheder, der bl.a. bestod i at føre bevis for, at en jæger reelt ikke havde opfyldt sin forpligtelse i henhold til loven i form af vildtudbytte og de klager fra jægere, der i den forbindelse opstod. I forbindelse med bortfaldet af gebyret diskuteres, hvorvidt man på dette tidspunkt skulle iværksætte særlig rykkerprocedure og/eller udsendelse af særlig indberetningsskemaer til ikke-indberettende jægere som afløsning for det hidtidige gebyr. Men henvisning til, at man ikke på det tidspunkt var helt klar over gebyrets effekt, besluttedes det at afvente udviklingen i de følgende år. Såfremt der herefter kunne konstateres et dokumenteret fald i antallet af vildtudbytteindberetninger skulle det overvejes, om man på den baggrund skulle indføre særlig rykker eller straffe procedurer. Dette er ikke sket, da man bl.a. fra tidligere ændringer i indberetningssystemet havde oplevet pludselige nedgange i indberetning som efterfølgende steg igen efter nogle år. Den ovenfor nævnte påviselighedsproblematik kan også her løses ved udsendelse af den omtalte rykkerskrivelse og i øvrigt ved hurtig optisk læsning af modtagne indberetningsskemaer - men det er umiddelbart vurderingen, at der vil udestå nogle forvaltningsmæssige problemer knyttet til besværet med at administrere endnu en beløbsstørrelse m.m. F.eks. vil der i regnskabsmæssig sammenhæng opstå problemer i relation til de indbetalinger som finder sted gennem net-bankerne, hvor jægere ofte taster forkerte beløb ind eller bevidst indbetaler beløb under det påkrævne. Forskellige tålegrænser og administration af endnu et giroindbetalingskort vil skulle defineres og udvikles i samarbejde med IBM Danmark. Gebyret vil kunne have en størrelse som kunne dække omkostningen ved ovennævnte forvaltningsaspekter og udsendelse af rykkerskrivelse samt dækning af porto for selve vildtudbytteindberetningen. Hvis det antages, at materiale og udsendelsesomkostning til rykkerskrivelse samt eventuelt særligt giro-indbetalingskort for det efterfølgende jagtår vil udgøre ca. kr. 15, og at porto for indsendelse af vildtudbytteskemaer er kr. 4,50 vil gebyret kunne fastsættes på følgende måde: Rykkerskrivelse ( jægere x kr. 15,-): kr Betalt porto ved indberetning ( x kr. 4,50) kr Samlet omkostning ved ordning: kr Med ca ikke-indberettende jægere svarer dette til et gennemsnitligt gebyr på ca. kr. 20, hvortil dog skal lægges administrative omkostninger. Taget i betragtning, at gebyret i perioden udgjorde kr. 25, vil det ikke være urimeligt med et rykkergebyr over dette niveau, også m.h.p. at sikre den ønskede effekt. Et rykkergebyr på kr. 50 kunne være et godt udgangspunkt, men bør nærmere beregnes. Modellen som arbejdsgruppen hermed skal anbefale, indebærer at de ikke-indberettende jægere modtager en rykkerskrivelse kort tid efter udløbet af den almindelige frist, samt oplysning om, at der, såfremt de ikke sikrer indberetning inden en nærmere kort frist, vil blive pålagt et gebyr på det efterfølgende års jagttegn. 15\n16 3.6 Betale porto for indsendelse af vildtudbytteskemaer Denne model medfører blot, at portoen til indberetning af vildtudbyttet allerede er betalt, hvorfor jægeren fritages for at skulle løse porto. I de meldinger som indkommer fra jægere til bl.a. Skov- og Naturstyrelsen i tilknytning til vildtudbytteindberetningen, er utilfredsheden med at skulle løse porto den oftest udtrykte. En dækning af portoudgiften kan tænkes ske på 2 måder. For det første gennem en generel stigning i jagttegnsafgiften, og for det andet ved finansiering gennem det rykkergebyr som pålægges de jægere, der ikke indberetter vildtudbytte, jævnfør ovenstående afsnit 3.5. Det er her lagt til grund, at der er tale om en integreret ordning som kan finansieres ved et særligt rykkergebyr. Muligheden for at hæve jagttegnsafgiften generelt til dækning af portoomkostningen vurderes dels ikke levedygtig på grund af det nuværende skatte- og afgiftsstop, og dels ikke god, da også de jægere som indberetter via internettet pålægges at finansiere almindelig porto for jægere der ikke indberetter via internettet. Arbejdsgruppen skal på den baggrund anbefale, at der sikres finansiering af porto til indberetning af vildtudbytte, såfremt denne kan finansieres over det rykkergebyr som anbefales indført for de jægere, som ikke indberetter vildtudbytte. 3.7 Udsende rykker til jægere efter udløb af frist Der udsendes ikke i dag rykkerskrivelse til jægere som ikke har indberettet vildtudbytte ved udløb af indberetningsfristen. Udsendelse af en sådan rykkerskrivelse vil have en omkostning på minimum kr (15 kr. x ikke indberettende jægere). Isoleret betragtet vurderes denne mulighed ikke at være effektiv, da den ikke er koblet til et repressalie ved fortsat manglende indberetning når henset til, at bødestraf ikke i dag anvendes. Jagttegnsbudgettet giver ikke i de allernærmeste år plads til en så usikker anvendelse af jagttegnsmidlerne. Omvendt vil udsendelse af rykkerskrivelse sammen med et koblet repressalie forventeligt kunne have ganske betydelig effekt. Det er af tidligere undersøgelse kommet frem, at mere end 30% af de ikke-indberettende jægere begrunder den manglende indberetning med forglemmelse. Anvendelse af rykkerskrivelse skal således ses i sammenhæng med de ovenfor nævnte modeller, og bærer i givet fald arbejdsgruppens anbefaling. 3.8 Ryk frist for indberetning af vildtudbytte fra 1. november til 1. maj Indberetning af vildtudbytte skal i dag ske inden 1. november i det efterfølgende jagtår. Som det tidligere er blevet fastslået har jægeren således 9 måneder til at indberette sit vildtudbytte. Som anført i afsnit 3.7 ovenfor er det ikke utænkeligt at den lange frist er medvirkende til, at mange jægere ganske simpelt glemmer at indberette vildt, nu hvor indberetningen ikke automatisk er koblet til betaling for det efterfølgende års jagttegn. Der er forvaltningsmæssigt intet til hinder for at flytte indberetningsfristen frem, således at indberetningsfristen for eksempel er den 1. maj umiddelbart efter udløb af den jagtsæson som indberetningen omhandler. En omlæggelse vil endvidere passe fint ind i den afrapportering som DMU har i relation til de løbende vingeundersøgelser. DMU vil således kunne producere en samlet afrapportering i det tidlige efterår på såvel vingeundersøgelserne som også vildtudbytteindberetningerne, hvorfor denne mulighed har arbejdsgruppens opbakning. 16\n17 3.9 Udvikle web-baseret jagtjournal for den enkelte jæger Med henblik på at hjælpe den enkelte jæger til at bogføre og indberette vildtudbytte, genoptog Skov- og Naturstyrelsen i 2004 praksis med at udsende en egentlig jagtjournal til jægerens egen løbende brug, samt satte fokus på problematikken i Vildtinformation Der foreligger endvidere teknologisk mulighed for at etablere et internet-baseret system for jagtjournaler, hvor den enkelte jæger på baggrund af sit identitetsnummer på jagttegnet kan oprette sig selv som bruger og gives mulighed for efter hver jagt, at registrere sit udbytte i den detaljeringsgrad som han ønsker. Ved sæsonens afslutning kan han bekræfte sit udbytte og afsende skemaets kerneoplysninger direkte ind i jagttegnssystemets database. En sådan mulighed, som har arbejdsgruppens opbakning vil ikke blot gøre det lettere for jægerne at indberette, men vil også kunne give jægeren mulighed for at føre statistik over sin jagt i indeværende og tidligere år. Der vil endvidere kunne åbnes op for en to-vejskommunikation mellem jægeren på den ene side og DMU og Skov- og Naturstyrelsen på den anden side Udvikle system for indberetning af vildtudbytte ved brug af telefon Skov- og Naturstyrelsen er for nærværende i dialog med firmaer som er specialiseret i denne type tjenester med henblik på at vurdere, hvilke muligheder som foreligger med den nyeste teknologiske udvikling. Den grundlæggende årsag er, at det er vurderingen at langt flere jægere er fortrolige med telefon/biltelefon end med internetbaserede løsninger. Det er en reel mulighed at indberette via telefon enten på selve såten eller efter jagten. Dette kan gøres på flere forskellige måder hvoraf blot skal nævnes en: Simpel indtale af udbytte på telefonen. En stemme kunne f.eks. byde den pågældende jæger velkommen og anmode om dennes identitetsnummer eller CPR nummer. Herefter behøver jægeren blot at indtale sit udbytte som svar på en række spørgsmål i relation til art og lokalitet. Hvis jægeren i forvejen har oprettet sig som bruger af systemet (via telefon eller internet), kan han begrænse spørgsmålene til kun at omfatte de relevante lokaliteter og arter. For langt de fleste jægere vil det være relevant kun at oplyse om ganske få arter og kun ét amt. Indberetningen kan således i de fleste tilfælde ske meget hurtig. Den indberetning som sker via telefon, vil endvidere kunne feede direkte ind i den internetbaserede jagtjournal som omtaltes i afsnit 3.9. Mulighed 3.9 og 3.10 vil gå langt i retning af at møde jægeren hvor han eller hun færdes, hvorfor arbejdsgruppen som udgangspunkt anbefaler begge løsninger enten uafhængigt af hinanden eller i en integreret form. Hvor prisen for systemet naturligvis er en afgørende variabel, anbefales det dog at de første skridt i retning af en sådan elektronisk opdatering tages Optimere brugervenlighed på jagttegnssystemets hjemmeside Det er fra mange jægeres side blevet fremført, at Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside til brug ved indberetning af vildtudbytte ikke er tilstrækkelig brugervenlig. Det er specifikt et problem, at opsætningen indtil 1. marts 2005 har efterladt det indtryk, at kun 5 arter kan indlæses af gangen, hvorved jægeren typisk ved overgang til de 5 efterfølgende felter tror, at de først indberettede data er gået tabt. Det er de imidlertid ikke og hjemmesiden indeholder en beskrivelse af hvorledes indberetningen skal ske. Efter den 1. marts 2005 er der nu lagt yderligere 5 linier til, således at i alt 10 indberetningslinier vises. Endvidere er det for mange jægere forvirrende, at de skal opgive et sumtal for udbyttet af arter i de enkelte amter. Dette er dog mere en service for jægeren, således at han kan kontrollere, at han har indberettet det rigtige antal nedlagt vildt. At der kan opstå misforståelser er dog under alle omstændigheder en indikation på at siden kan gøres mere brugervenlig. 17\n18 Det bør således tilstræbes at gøre det muligt at opstille en tabel som viser samtlige felter på en gang eventuelt hele skemaet sådan som jægeren allerede kender det, samt tydeligere redegør for hensigten med sumtallene Optimere driftssikkerhed på jagttegnssystemets hjemmeside Det har endvidere i løbet af 2004 været et problem, at selve hjemmesiden til brug for indberetning er gået ned i flere omgange og endda i et enkelt tilfælde over 2 dage. Skov- og Naturstyrelsen har i 2004 i samarbejde med IBM Danmark og Miljøministeriets Center for Koncern Forvaltning skiftet server m.h.p. at gøre hele jagttegnssystemet mere driftssikkert. Siden da er hjemmesiden ikke gået ned. Processen med at driftsikre hjemmesiden bør være kontinuerlig og styrelsen bør, såfremt der opstår behov, tage yderligere skridt til sikre systemets drift i forhold til de eksterne brugere herunder jægerne. 4. Arbejdsgruppens prioriterede anbefaling Med baggrund i ovenstående gennemgang anbefaler arbejdsgruppen en model, hvorefter der sker en skærpelse på de repressalier som rammer jægere, der ikke indberetter rettidigt, samtidigt med, at der også i relation til servicering af de indberettende jægere sker en opgradering på spørgsmålet om indberetningsmetoder. Arbejdsgruppen lægger vægt på, at der skal ske en balanceret tilgang, således at jægerens lovfæstede forpligtelse til at sikre (højere) indberetningsprocenter ses i lyset af interessen fra myndighedernes side til i højere grad at møde jægeren hvor denne er. Helt konkret anbefales Vildtforvaltningsrådet at tage stilling til følgende model: Fra og med sæsonen 2006 genindføres et rykkergebyr som pålægges de jægere, der ikke indberetter korrekt eller rettidigt. Gebyret opkræves i forbindelse med indløsning af det efterfølgende års jagttegn. I løbet af 2005 opstilles klare kriterier for, hvornår indberetningspligten ikke er opfyldt med henblik på publicering i Vildtinformation 06 og på indberetningshjemmesiden. Fra og med 2006 skydes fristen for indberetning af vildtudbyttes frem fra 1. november til 1. maj. Det vil sige, at jægerne senest den 1. maj 2006 skal indberette vildtudbytte fra jagtåret 2005/06. Fra og med 2006 udsendes en rykkerskrivelse til de ikke-indberettende jægere, hvori de gøres bekendt med risikoen for at blive forelagt et rykkergebyr ved indløsning af efterfølgende års jagttegn, såfremt de ikke indberetter deres vildtudbytte indenfor en nærmere fastsat kort tidsfrist. Fra og med 2006 betaler Skov- og Naturstyrelsen jægernes porto for fremsendelse af vildtudbytteskemaer. Ovennævnte rykkergebyr skal være tilstrækkeligt stort til at dække omkostning ved udsendelse af rykkerskrivelse til ikke-indberettende jægere og administration af særligt giroindbetalingskort til dækning af gebyr + efterfølgende års jagttegnsafgift, samt til at dække omkostning ved at betale porto for de vildtudbytteskemaer som jægerne er forpligtet til at fremsende. Det er således en forudsætning, at udsendelse af rykkerskrivelse, pålæggelse af rykkergebyr og betaling for porto på vildtudbytteskemaer holdes udgiftsneutral ved finansiering alene gennem det opkrævede rykkergebyr. 18\n19 I løbet af 2005/06 udvikles og testes et system for indberetning af vildtudbytte via telefon, med henblik på lancering i 2006 (prisafhængigt). I løbet af 2005 og frem til jagtsæsonens begyndelse i foråret 2006 udvikles et system som gør det muligt for jægere at opretholde og vedligeholde jagtjournaler på internettet med henblik på videreforsendelse til Skov- og Naturstyrelsen (prisafhængigt). I løbet af 2005 sikres der klarhed i spørgsmålet om den geografiske dimension i vildtudbytteskemaet. Der lægges ikke umiddelbart op til en stramning og dermed ændring af jagt- og vildtforvaltningsloven. Denne mulighed anbefales det at holde i baghånden, såfremt ovenstående ikke medfører den ønskede effekt. Det grundlæggende succeskriterium for den anbefalede model er, at der senest i jagtsæsonen 2007/08 er opnået en indberetning af vildtudbytte fra mindst 80 % af jægerne. Beslutning om at ændre loven med henblik på at pålægge ikke-indberettende jægere en egentlig strafafgift bør først tages i anvendelse, hvis ikke succes-kriterierne til den anbefalede model opfyldes. Betingelse af jagttegn med rettidig indberetning af vildtudbytte bør kun tages i anvendelse som en sidste nødløsning, hvis heller ikke pålæg af egentlig strafafgift har sikret en tilstrækkelig effekt. 5. Konklusion Danmark har siden 1941 opbygget et af verdens bedste systemer for indberetning af vildtudbytte. Denne status tilstræbes opretholdt ikke alene for traditionens skyld, men især i hensyntagen til det grundlæggende behov, der er for at sikre en fortsat bæredygtig jagt på det danske vildt. Den nuværende krise som systemet er præget af er ikke uoprettelig, men kan elimineres ved en målrettet indsats fra såvel myndigheders som også fra jægerside. Begge parter har pligt hertil. Dog hviler der et særligt ansvar på de danske jægere, der bør opretholde og pleje en selvjustits, hvor indberetning af den nedlagte vildt til stadighed er en hel naturlig del af det at gå på jagt. Det tjener hverken vildtet, jægerskaren eller den bredere danske befolkning, at der skabes usikkerhed om de danske vildtbestande. Konsekvenserne heraf kan alt andet lige være uoverskuelige og vil yderste konsekvens kunne medføre stramninger i de gældende regler for det jagtbare vildt og jagttider. 19


Crêperie des Amis, Lorient - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Keroman Submarine Base & K3 Bunker\nAlle restauranter i Lorient Restauranter i nærheden af Crêperie des Amis\nAlle aktiviteter i Lorient Aktiviteter i nærheden af Crêperie des Amis\nSøg Europa›Frankrig›Brittany›Morbihan›Lorient›Restauranter i Lorient›Crêperie des Amis\nNr. 1 af 5 Dessert i Lorient Nr. 18 af 183 Spisesteder i Lorient Udmærkelsescertifikatet Gem\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 135 rue Paul Guieysse, 56100 Lorient, Frankrig +33 2 97 21 28 81\nLorient, Morbihan 128 anmeldelser Reservér Le Jardin Gourmand\nLorient, Morbihan 216 anmeldelser Reservér Henri et Joseph\nLorient, Morbihan 120 anmeldelser Reservér Le Pic\nLorient, Morbihan 147 anmeldelser Reservér Creperie La Rozell\nLorient, Morbihan 255 anmeldelser L'Alsace à quai\nLorient, Morbihan 296 anmeldelser Mere Le Sabayon\nLorient, Morbihan 261 anmeldelser creperie saint nicolas debec chrsitophe\nLorient, Morbihan 65 anmeldelser Creperie saint georges\nLorient, Morbihan 180 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nBegynd din anmeldelse af Crêperie des Amis Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Crêperie des Amis, kiggede også på\nLorient, Morbihan creperie saint nicolas debec chrsitophe\nLorient, Morbihan Alle restauranter I Lorient (224)\nHar du været i Crêperie des Amis? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n135 rue Paul Guieysse, 56100 Lorient, Frankrig Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Crêperie des Amis og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Crêperie des Amis og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Crêperie des Amis Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 26 anmeldelser Stade du Moustoir\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 33 anmeldelser The Galway Inn\n33 anmeldelser Le Tandoor\n12 anmeldelser Speed Burger


Matthæus 18 Dansk (1917 / 1931)\nBibel > DAN > Matthæus 18\n1I den samme Stund kom Disciplene hen til Jesus og sagde: »Hvem er da den største i Himmeriges Rige?« 2Og han kaldte et lille Barn til sig og stillede det midt iblandt dem 3og sagde: »Sandelig, siger jeg eder, uden I omvende eder og blive som Børn, komme I ingenlunde ind i Himmeriges Rige. 4Derfor, den, som fornedrer sig selv som dette Barn, han er den største i Himmeriges Rige. 5Og den, som modtager et eneste saadant Barn for mit Navns Skyld, modtager mig. 6Men den, som forarger een af disse smaa, som tro paa mig, ham var det bedre, at der var hængt en Møllesten om hans Hals, og han var sænket i Havets Dyb.\n7Ve Verden for Forargelserne! Thi vel er det nødvendigt, at Forargelserne komme; dog ve det Menneske, ved hvem Forargelsen kommer!\n8Men dersom din Haand eller din Fod forarger dig, da hug den af, og kast den fra dig! Det er bedre for dig at gaa lam eller som en Krøbling ind til Livet end at have to Hænder og to Fødder og blive kastet i den evige Ild. 9Og dersom dit Øje forarger dig, da riv det ud, og kast det fra dig! Det er bedre for dig at gaa enøjet ind til Livet end at have to Øjne og blive kastet i Helvedes Ild.\n10Ser til, at I ikke foragte en eneste af disse smaa; thi jeg siger eder: Deres Engle i Himlene se altid min Faders Ansigt, som er i Himlene. 11[Thi Menneskesønnen er kommen for at frelse det fortabte.]\n12Hvad tykkes eder? Om et Menneske har hundrede Faar, og eet af dem farer vild, forlader han da ikke de ni og halvfemsindstyve og gaar ud i Bjergene og leder efter det vildfarne? 13Og hænder det sig, at han finder det, sandelig, siger jeg eder, han glæder sig mere over det end over de ni og halvfemsindstyve, som ikke ere farne vild. 14Saaledes er det ikke eders himmelske Faders Villie, at en eneste af disse smaa skal fortabes.\n15Men om din Broder synder imod dig, da gaa hen og revs ham mellem dig og ham alene; hører han dig, da har du vundet din Broder. 16Men hører han dig ikke, da tag endnu een eller to med dig, for at »hver Sag maa staa fast efter to eller tre Vidners Mund.« 17Men er han dem overhørig, da sig det til Menigheden; men er han ogsaa Menigheden overhørig, da skal han være for dig ligesom en Hedning og en Tolder. 18Sandelig, siger jeg eder, hvad som helst I binde paa Jorden, skal være bundet i Himmelen; og hvad som helst I løse paa Jorden, skal være løst i Himmelen.\n19Atter siger jeg eder, at dersom to af eder blive enige paa Jorden om hvilken som helst Sag, hvorom de ville bede, da skal det blive dem til Del fra min Fader, som er i Himlene. 20Thi hvor to eller tre ere forsamlede om mit Navn, der er jeg midt iblandt dem.«\n21Da traadte Peter frem og sagde til ham: »Herre! hvor ofte skal jeg tilgive min Broder, naar han synder imod mig? mon indtil syv Gange?« 22Jesus siger til ham: »Jeg siger dig: ikke indtil syv Gange, men indtil halvfjerdsindstyve Gange syv Gange.\n23Derfor lignes Himmeriges Rige ved en Konge, som vilde holde Regnskab med sine Tjenere. 24Men da han begyndte at holde Regnskab, blev en, som var ti Tusinde Talenter skyldig, ført frem for ham. 25Og da han intet havde at betale med, bød hans Herre, at han og hans Hustru og Børn og alt det, han havde, skulde sælges, og Gælden betales. 26Da faldt Tjeneren ned for ham, bønfaldt ham og sagde: Herre, vær langmodig med mig, saa vil jeg betale dig det alt sammen. 27Da ynkedes samme Tjeners Herre inderligt over ham og lod ham løs og eftergav ham Gælden. 28Men den samme Tjener gik ud og traf en af sine Medtjenere, som var ham hundrede Denarer skyldig; og han greb fat paa ham og var ved at kvæle ham og sagde: Betal, hvad du er skyldig! 29Da faldt hans Medtjener ned for ham og bad ham og sagde: Vær langmodig med mig, saa vil jeg betale dig. 30Men han vilde ikke, men gik hen og kastede ham i Fængsel, indtil han betalte, hvad han var skyldig. 31Da nu hans Medtjenere saa det, som skete, bleve de saare bedrøvede og kom og forklarede for deres Herre alt, hvad der var sket. 32Da kalder hans Herre ham for sig og siger til ham: Du onde Tjener! al den Gæld eftergav jeg dig, fordi du bad mig. 33Burde ikke ogsaa du forbarme dig over din Medtjener, ligesom jeg har forbarmet mig over dig. 34Og hans Herre blev vred og overgav ham til Bødlerne, indtil han kunde faa betalt alt det, han var ham skyldig. 35Saaledes skal ogsaa min himmelske Fader gøre mod eder, om I ikke af Hjertet tilgive, enhver sin Broder.«


Sun N Sand Resort - Hotello.dk\n2701 S Ocean Blvd, Myrtle Beach, 29577-4848, South Carolina kystområder, USA\nOm Sun N Sand Resort\nSun N Sand Resort ligger på stranden i Myrtle Beach og tæt på Art Museum of Myrtle Beach, Midway Park og The Market Common. I nærheden er også Myrtle Beach State Park og Family Kingdom Amusement Park.\nEfter en dag på stranden kan du benytte de forskellige faciliteter på Sun N Sand Resort såsom en udendørs pool, en indendørs pool og fitnesscenter. Har du lyst til en kølig drink? Så prøv strandbaren eller en af de andre faciliteter på dette resort, herunder en strandbar og en bar/lounge.\nGæsterne kan indtage et måltid mad på stedets restaurant. Gratis trådløs forbindelse til internettet er til rådighed i fællesarealerne, og der er en computerstation på stedet. Der tilbydes gratis parkering på stedet.\nDe 224 værelser med aircondition på Sun N Sand Resort har kaffe-/temaskine og hårtørrer. Gæsterne kan bruge den gratis trådløse internetforbindelse på værelset. 32tommers fladskærms-tv'er med premium-kabelkanaler. Badeværelserne har en kombination af bruser/badekar og gratis toiletartikler. Der er mikrobølgeovn og køleskab på værelset. Yderligere faciliteter omfatter strygejern/strygebræt og mørklægningsgardiner. Rengøring tilbydes dagligt. Alle gæsteværelser blev renoveret i maj 2013.


email – Online Minds\nGoogle vil hjælpe dig mod de der piiiiinlige e-mails, du ville ønske, du ikke havde sendt\n1 kommentar til Google vil hjælpe dig mod de der piiiiinlige e-mails, du ville ønske, du ikke havde sendt\nDe fleste af os kender det nok.\nUden at jeg skal udlevere mig selv, så er alkohol og computerbrug en rigtig dårlig idé, der af og til resulterer i, at man får sendt en eller flere e-mails, som man måske ikke liiiiiiige havde sendt, hvis man var ved sine fulde fem den skæbnesvangre weekend-nat.\nMen brugere af Googles mailsystem Gmail har nu ikke længere noget at frygte. Netop til situationer som disse lancerer Gmail nu 'Mail Goggles'-funktionen, som du kan læse mere om på Gmail-bloggen.\nUdfordringen, som skal forhindre os stakkels dødelige i at gøre noget, vi fortryder går kort fortalt ud på, at brugeren skal løse nogle matematikopgaver, inden mailen bliver sendt. Brugeren kan indstille, hvornår på ugen 'Mail Googles' skal være aktivt.\nDen nye feature er en del af Gmail Labs, som er diverse små tweaks til Gmail, som man kan slå til eller fra og i visse tilfælde konfigurere.\nDet er endnu uvist, om Google Android vil indeholde en lignende feature til mobiltelefonen ;-)


Clinique - Gel Creme - Dramatically Different Hydrating Jelly 50 Ml → Køb billigt her - Gucca.dk\nClinique - Gel Creme - Dramatically Different Hydrating Jelly 50 Ml\nMed denne fugtgivende gel fra Dramatically Different linjen fra det anerkendte mærke Clinque får du ultimativ fugt og pleje til din hud. Denne gel fungerer som en fugtighedscreme der ved hjælp... Læs mere.\nMed denne fugtgivende gel fra Dramatically Different linjen fra det anerkendte mærke Clinque får du ultimativ fugt og pleje til din hud.\nDenne gel fungerer som en fugtighedscreme der ved hjælp af Cliniques Clean Shield Technology™ giver dig fugt og næring i 24 timer. Formlen er oliefri og efterlader huden blød, ensartet og styrket. Elasticiteten og fugtniveauet i huden øges.\nDramatically Different gel er allergitestet, parfumefri og velegnet til alle hudtyper.\nHoldbarhed: 24 timer\nSikkerhed i Internethandel anser vi som helt essentiel, og den er derfor altid i fokus hos os. For at give dig tryghed når du køber hos os, anvender vi selvfølgelig kun en NETS godkendt løsning for online betaling. Så online køb og betaling hos os er ensbetydende med fuld sikkerhed.\nVi giver altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilke varer, du har købt hos os. Med andre ord betyder det, at hvis du af en eller flere årsager ikke måtte ønske at beholde din vare, så send blot varen retur til os, og dine penge bliver refunderet. Du er selvfølgelig altid velkommen til at tage kontakt til os, hvis du måtte have spørgsmål, før du sender en vare retur.\nVi er klar over, at du venter på din vare, og vi har derfor skruet op for leveringstempoet, så varen kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Hvis vi er lagerførende, vil du oftest modtage varen indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du ud for hver enkelt vare altid kan følge nuværende lagerstatus. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, er du velkommen til at tage kontakt til os.\nDu har i vores shop mulighed for at foretage betaling på flere forskellige måder. Du skal naturligvis vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Du er altid garanteret en tryg og sikker handel, og det er uanset hvilke af vores betalingsformer du foretrækker at gøre brug af. Du får alle betalingsmuligheder her. Husk på, at når du gør brug af betalingskort, trækkes pengene først den dag vi afsender varen til dig.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til vores webshop, beder vi dig kontakte os omgående. Du kan sende e-mail eller ringe til os imellem 10-15 alle hverdage, og vi er altid klar til at hjælpe dig - med godt humør og et smil.\nNår du handler hos os, kan du efterfølgende spore, hvor langt forsendelsen er kommet. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at gå ind på din egen personlige ordreside. På din personlige ordreside kan du følge med i, hvornår vi sender din forsendelse. Når forsendelsen er afsendt fra vores lager og er på vej til dig, får du en mail med leveringsinformation fra os.\nGelcreme, Fugtgivende Gel, Gel Til Tør Hud, Clinique, Hudpleje\nDin anmeldelse af Clinique - Gel Creme - Dramatically Different Hydrating Jelly 50 Ml\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_hudpleje path__forside path__andreafdelinger path__hudpleje path__ansigtscreme path__hudpleje path__ansigtscreme path__clinique path__cliniquegelcremedramaticallydifferenthydratingjelly50ml


BUPL: Faxe skal prioritere normeringer og ledelse på SFO'er - BUPL\nBUPL: Faxe skal prioritere normeringer og ledelse på SFO’er\nSFO’erne i Faxe Kommune skal have ny tildelingsmodel, der styrer SFO’ernes økonomi. BUPL har sendt høringssvar, hvor vi blandt andet påpeger, at normeringerne skal prioriteres og at der skal flere ressourcer til pædagogfaglig ledelse\nOpdateret d. 29. januar 2019\nI Faxe Kommune skal politikerne tage stilling til en ny måde at tildele penge til SFO’erne på. Der er fremsat flere forslag og BUPL har sendt høringssvar til kommunen. Her lægger vi blandt andet vægt på, at normeringen i SFO’erne prioriteres og opfordrer politikerne til at stå fast på, at skolerne skal overholde de krav til normeringer og andelen af pædagoguddannede medarbejdere, som fremgår af den nye tildelingsmodel.\nBUPL påpeger desuden, at der skal flere ressourcer til pædagogisk ledelse på SFO’erne, og at der skal tages særligt hensyn til små institutioner. Forvaltningen har fremsat tre forslag. Sagen behandles på børn- og læringsudvalgets møde den 27. februar 2019.\nBUPL’s høringssvar til Faxe om ny tildelingsmodel på SFO’erne


Erhvervsnetværk Glyngøre vokser fortsat | Limfjord Update\nNår du tager på ferie, går tyven på arbejde - 18 timer siden\nHvornår må du holde varmefri? - 2 dage siden\nFra Glyngøre forfølger Poul Erik Jespersen og mandskabet fra virksomheden Flex Trim fortsat drømmen og missionen om at levere markedets bedste slibeløsninger til overfladepudsning verden over. Men selvom ambitionerne er høje, starter det hele stadig i Glyngøre. Flex Trim er seneste nye medlem, som også bakker op om det lokale erhvervsliv i Glyngøre.\nVed årsskiftet er der kommet en række nye medlemmer til netværket for de lokale erhvervsdrivende i Glyngøre. Men allerede inden nytår kunne Thomas Rosenkrands, som er tovholder for Erhvervsnetværk Glyngøre, byde velkommen til de første nye medlemmer fra 2017.\nRestauratøren hos Limfjordens Hus gjorde status på de første 2 år i Glyngøre og så frem til de næste mange år. Samtidig besluttede han sig for at blive medlem i Erhvervsnetværk Glyngøre. Da SKOV også meldte sig ind i netværket, tog flere virksomheder den samme beslutning og takkede ja til et medlemskab. Med virksomhederne INTERFJORD og Advokatfirmaet Jeppe L. Jepsen nåede medlemstallet op på 21 medlemmer.\nMen netværket vokser fortsat. For en anden Glyngøre-virksomhed, nemlig Flex Trim, er seneste nye medlem. Thomas Rosenkrands glæder sig over endnu et medlem med solide kompetencer og ressourcer, som ønsker at bakke op om netværket.\n– Erhvervsnetværk Glyngøre handler jo både om at støtte op om sit lokalområde og øget samarbejdet i det lokale erhvervsliv. Det er derfor skønt, at netværket tiltrækker alle typer virksomheder, både små og store, men også de nyklækkede iværksættere og de som er etablerede, siger Thomas Rosenkrands.\nManden bag Flex Trim har stor erfaring med at starte en virksomhed helt fra bunden.\nDet må kunne gøres nemmere – og bedre. Sådan tænkte maskinsnedker Poul Erik Jespersen for 20 år siden, da han stod med et slibeværktøj i hånden på sin arbejdsplads. Men det blev ikke bare ved tanken.\n20 år senere står Poul Erik Jespersen stadig i spidsen for sin virksomhed Flex Trim i Glyngøre, som udvikler patenterede slibeløsninger til træ-, metal- og kompositindustrien verden over. Som 68-årig forfølger han fortsat sin drøm om at være markedets førende med nye og bedre løsninger.\nPå virksomhedens adresse i Glyngøre udvikles mange af de nye løsninger i testcenteret. Løsninger, som gennem årene er blevet til mere end 50 patenterede produkter, der gør overfladeslibning hurtigere, nemmere og mere effektivt. Flex Trim beskæftiger i dag 25 personer med egne afdelinger i Tyskland, Sverige, USA og Kina.\nTags Erhvervsnetværk Glyngøre, Flex Trim, Poul Erik Jespersen, Thomas Rosenkrands\nLæserbrev: Bedre arbejdsmiljø – pisk eller gulerod?


Da Vanløse vandt - parasport.dk\n- Vi har ikke vundet en kamp i tre sæsoner, fortæller Claus ”Rusten” Cubbin under opvarmningen i Vanløse Hallen. Det gør ikke den 37-årige Vanløse-spiller noget.\n- Det er fedt bare at få lov til at spille kampe. Selv om jeg bor langt væk og skifter fire tog for at komme herind, så ser jeg stadig frem til at komme hver gang.\nClaus Cubbin spiller på Vanløse Floorballs fjerdehold, der er et særligt hold for mennesker med udviklingshandicap. Holdet er etableret som et samarbejde mellem Vanløse Floorball og Lavuk, som er en række tilbud for mennesker med udviklingshandicap, og de spiller på tredje sæson i den almindelige Danmarksturnerings serie 1 øst.\nHer har de, som ”Rusten” fortæller, aldrig vundet en kamp.\n- Det paradoksale er, at de kommer hver eneste gang. Og de tror på, at de kan vinde. Og det gør man jo kun, fordi man synes det er fedt, fortæller træner og leder Brian Samsboe, en lav, tæt mand, med tykke briller og et fast og roligt gemyt.\nHan får løn af Lavuk for tage sig af holdet, og både han og Vanløse Floorball-formand Merete Øverup fortæller, at det er en forudsætning for at holdet findes og fungerer så godt som det gør.\n- Jeg er rigtig glad for samarbejdet med Lavuk, for ellers tror jeg ikke vi ville kunne løfte opgaven. Det er jo nogle spillere der kræver pædagogisk støtte, og der er det vigtigt at der er en som Brian, der får løn og kan lægge de timer i det. Og så kan vi f.eks. hjælpe med at sende ham på trænerkurser, siger Merete Øverup\nDenne søndag aften spiller holdet hjemme mod Glostrup Goblins Floorball Club, og træneren forudser en lige kamp. Dem er der blevet flere og flere af over de tre sæsoner.\n- I de første år tabte vi stort, men nu kan vi spille næsten lige op med mange af holdene. Vi taber med 1, 2, 3 mål, men vi scorer altid, siger Brian Samsboe, mens spillerne skyder på mål i den ene ende af hallen.\nHoldet var oprindeligt et aktivitetstilbud i Lavuk, men blev for en håndfuld år siden en del af Vanløse Floorball for at få bedre træningsfaciliteter. Her trænede de som motionshold i nogle år, indtil klubbens daværende formand foreslog, at de stillede op i den almindelige Danmarksturnering.\n- Så prøvede jeg at forberede spillerne så godt som jeg kunne på en hård udfordring – som de tog til sig, siger Brian Samsboe.\n- Hvordan forberedte du dem?\n- Jeg har bare stået standhaftigt og sagt, jeg er der, og jeg skal nok hjælpe jer og tage øretæverne med jer, og jeg tror på jer. De havde kamptræning fra halhockey, men var vant til at vinde. Da de tabte meget i første sæson, tænkte jeg, at det nok var slut. Men så kom de og spurgte, hvornår sæsonen startede igen.\nHoldet træner to gange om ugen, én gang i Lavuk-regi, og én gang i klubben, og spiller kampe i weekenden, og over årene har spillerne udviklet sig enormt.\n- Det er kommet i etaper. Først var det bare at være på den store bane og lære at lave pasninger, som nu skulle være dobbelt så hårde, men lige så præcise. Nu er vi så begyndt at arbejde med det taktiske. Med brudzoner og hvordan vi kan styre kamp, når vi ikke har bolden og den slags, fortæller Brian Samsboe.\nDen vellykkede inklusion\nOg da kampen først går i gang, er det tydeligt at Vanløsespillerne sagtens kan være med. De dominerer fra start og lægger tryk på, mens Glostrup står lavt og truer på omstillinger og løse bolde op til deres hurtige 10’er.\nHjemmeholdet har desuden den klare fordel, at de stiller med to kæder, som de skifter flittigt mellem, mens Glostrup kun lige kan stille hold. Det begynder at kunne mærkes mod slutningen af første periode, hvor Vanløse får udbytte af dominansen, og vender 1-2 til 3-2.\n- Vi skal have dem ud og løbe med nogle afleveringer, for så går de døde, lyder peptalen fra træneren i pausen.\nParaholdet er i dag blevet suppleret med tre spillere fra klubbens motionshold og en u-17 målmand, så de kan stille med to 6-mands kæder. Motionsspillerne er ikke nødvendigvis bedre end Lavuk-spillerne, men de bidrager med ro på holdet.\n- Brian siger, at vi er gode for dem at støtte sig op af, og jeg tager hans ord for det. Men man skal ikke undervurdere dem, de har spille floorball i mange år, fortæller Jørgen Rønnow fra motionsholdet.\nMotionsspillerne er et eksempel på hvor godt inklusionen i klubben efterhånden fungerer. Et par af paraspillerne har også været oppe at spille med klubbens tredjehold.\n- Vi vil gerne være en floorball klub for alle, og jeg synes det er fedt at have holdet i klubben og fantastisk at de spiller med i serie 1. Det er også dejligt, at nogle af vores motionsspillere spiller med. Brian skriver jo ud i vores Facebook-gruppe, når de mangler spillere, og der er masser af opbakning, siger Vanløse Floorball-formand Merete Øverup.\nAnden periode fortsætter som første sluttede. Vanløse trækker fra med et par hurtige mål, og bagud 5-2 begynder Glostrupsspillerne at få skader. Først må en spiller humpe ud efter en takling, og senere slår deres målmand hånden ved en scoring. Efter et længere spilstop vender han tilbage på banen, men med en mand i undertal er det spil til et mål, og da anden periode fløjtes af, er Vanløse foran 9-3.\nStemningen er høj i Vanløselejren inden tredje og sidste periode.\n- Vi skal bare holde den føring i sidste periode, bare lave nogle flere mål, siger Claus Cubbin.\n- Ja. Bare lave tre, fire mål i den sidste periode, så kører det, siger Tom Madsen.\n- 10 mål, siger Rasmus Sejr med et grin.\nMen der bliver ingen tredje periode. Glostrup-holdet forføjer sig til omklædningsrummet, og da de vender tilbage, er det med beskeden om, at de trækker sig. De kan ikke længere stille hold.\nOg sådan går det til at Vanløse Floorballs fjerdehold vinder deres første kamp i Danmarksturneringen nogensinde.\nSejren føles bare ikke så sød som den burde. Spillerne giver lavmælt og bandende udtryk for deres frustrationer. Alle ville helst have spillet tredje periode med, og vinde kampen rigtigt.\nVenskaberne er vigtigst\nAt vinde en kamp er selvfølgelig en milepæl for paraholdet. Men det er langt fra det vigtigste for spillerne. Det er det at blive bedre. At spille i den rigtige turnering. Det er kammeratskabet og oplevelserne.\n- Det her er deres liv, deres sport, deres holdepunkt. Og drengene holder jo sammen, de holder fester på kryds og tværs. Og der er også en lille gruppe på 5-6 stykker som ikke spiller i de her kampe, men som er med og er en lige så stor en del af holdet, fortæller Brian Samsboe.\nNogle af spillerne er desuden blevet så gode, at de er inde over Special Olympics landsholdet, og dermed har mulighed for at deltage ved internationale floorball-stævner. Det gælder blandt andet Claus ”Rusten” Cubbin, og hans gode ven, 22-årige Rasmus Sejr.\n- Vi har været i Ukraine sammen og i Østrig to gange. Det fede er at lov til at vinde nogle kampe, men også at være sammen uden for kampene, fortæller Claus Cubbin, og fortæller om en gang han skulle overnatte hos kammeraten.\n- Vi skulle være i lufthavnen klokken syv om morgenen, men jeg bor langt væk. Så Rasmus sagde straks, at jeg kunne sove hos ham. Han skulle bare lige hjem og spørge først. Men det gik fint, og man hjælper hinanden. Det er fedt.\n- Ja, siger Rasmus, der på grund af sin cebrale parese, er en mand af få ord.\n”Hvad skal vi råbe?”\nDa holdet samles nede ved det ene mål, er den dårlige stemning væk.\n– Hvad skal vi råbe? Jeg kan ikke huske det, spørger én af spillerne i sjov. Men de ved det godt. Alle spillere på alle hold i hele Danmark ved det. De råber triumferende højt:\n- HVEM VAR DET DER VANDT I DAG, DET VAR DEM FRA VANLØSE AF. HEY! HEY! HEY!\nSå kommer det, som en forkølet eftertanke fra Claus ”Rusten” Cubbin: - Store patter!\n- Jeg kunne ikke lade være, griner han.\n”Man må godt skubbe til en med et handicap”\nVanløse Floorballs parahold deltager i den almindelige Danmarksturnering, og det har de andre klubber i serie 1 øst taget imod.\n- Vi oplever tit, at en modstander kommer og siger, at det her er livsbekræftende og fedt at se. Måske har han en bror, der også har et eller andet. Det er fedt at få brudt tabuerne, fortæller Vanløsetræner Brian Samsboe.\n- De første sæsoner stod modstanderen og kiggede og tænkte, ”hvad fanden sker der her”. Så trak de sig lidt i kampene, fordi de ikke vidste hvordan de skulle spille mod os. Så kom vi ofte foran, Indtil de fandt ud af, at man godt kan skubbe til med et handicap.\nDagens modstander, Glostrup Goblins, bakker også op om paraholdet.\n- Det er fedt at der er hold i Storkøbenhavn til dem. Og de kan spille med, kan du se, så det er fint, siger Glostrups Steffen Petersen.\nVanløse Floorballs parahold\nVanløse Floorballs fjerdehold er et parahold, der spiller i den almindelige Danmarksturnering.\nHoldet er etableret i samarbejde med Lavuk, en række tilbud for mennesker med udviklingshandicap, men er åbent for alle med fysiske eller psykiske udviklingshandicap.


Cookie- og privatlivspolitik - IT Sikkerhedsfirma | Schmitto A/S\nHvis du sletter eller blokerer cookies vil annoncer kunne blive mindre relevante for dig og optræde hyppigere. Du kan desuden risikere at websitet ikke fungerer optimalt samt at der er indhold, du muligvis ikke kan få adgang til.\nVi indsamler og behandler typisk følgende typer af oplysninger: Et unikt ID og tekniske oplysninger om din computer, tablet eller mobiltelefon, dit IP-nummer, geografisk placering, samt hvilke sider du klikker på (interesser). I det omfang du selv giver eksplicit samtykke hertil og selv indtaster informationerne behandles desuden: Navn, e-mail.\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: ole@schmitto.com . Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nTelefon: 4025 3921\nCVR: 2530 0505


Når alle har lukkede øjne - Peter Packroff - Erhverv\nBy adminMarch 24, 2015Online-sjusk, Visuel identitet\nDet gør ondt helt ind i min sjæl, når jeg ser et så super flot webdesign som på Jacobsen fra Carlsberg, som nok ikke har kostet gratis. Der er flere fejl og “bugs” på siden, men mest ondt i øjet gør denne, hvor teksten forsvinder, uden hverken at tilpasse sig responsivt eller have en slider.\nAt de ikke engang har testet siden i Chrome, eller på ingen måde efterfølgende følger op på deres landingpages, forstår jeg ikke. Det er endnu en understregning af, at “web” jo kun er eet eller andet virtuelt et sted derude.\nTænk hvad der ville ske, hvis de fandt en stavefejl på Jacbosen øl-etiketten? Ville de også bare lukke øjnene?


The Life of The Ignorant Mind\nNår man sætter sig til rette for at se en Coen-film er det næsten givent at man går derfra med en oplevelse af ikke bare at have set "endnu en film", men at man faktisk føler at have set noget unikt.\nBarton Fink er skrevet mens Coen-brødrende led af skriveblokering på den ligeledes fremragende "Miller's Crossing" og ikke overraskende omhandler filmen en forfatter, der, på baggrund af et succesfuld teaterstykke, headhuntes til Hollywood for at skrive en film om wrestling. På sit ret snuskede hotel stifter han bekendtskab med Charlie (Goodman), der måske kan hjælpe ham ud af skriveblokeringen.\nDet bedste ved Coen-brødrenes film er hvor omhyggeligt og tre-dimensionelt opbygger deres karakterer. Barton Fink er en mand, der konstant går efter at lave teater og film om "The Common Man" samtidig med at han er så ignorant at han på ingen måde kan sympatisere med dem; han omtaler endda sig selv som en "Creator"; han er hævet over masserne. Selv da Charlie, som måske rummer The Common Man, forsøger at trænge igennem til Fink affejer forfatteren ham blot. "You don't listen!" udbryder Charlie endda i filmens klimaks.\nMen først og fremmest så jeg filmen som en syret, sort komedie om Hollywood og dens dekadens og falskhed, personificeret af Fink, Finks arbejdsgiver, den højtråbende studio-executive, der har evigt travlt med at prise Fink og selvfølgelig den fordrukne og voldelige Mayhew, De er allesammen brikker i det spil, der udgør det tomme Hollywood-liv, der på afstand virker glamourøst, men samtidig er et helvede, bogstaveligt talt, at komme helskindet igennem.\nDisse temaer (og mange andre) bliver minutiøst refereret af Coen og Roger Deakins' tvetydige fotografering, og det er længe siden at min hjerne i den grad har arbejdet aktivt mens jeg så en film. Til sidst bliver det hele endda en smule for meget, men måske var mit filmsind så overstimuleret at jeg simpelthen ikke kunne tage mere. Jeg glæder mig ihvertfald til et gensyn, så jeg igen kan nyde den nøje planlægning af hvert enkelt frame.\nSkuespillet er også helt igennem fantastisk. John Turturro er som skabt til rollen som den indelukkede Fink og Goodman er, på sin hel egen, bamsede facon, både sympatisk, sjov og skræmmende som den påtrængende Charlie. Derudover er der også plads til Michael Lerner, som stjæler hver scene han er i, som den overgearede studio-executive.\nTemaerne er mange, hver en replik er fremragende skrevet og skuespillet sikrer den ypperste troværdighed. Jeg kan ikke vente til gensynet!\n5/6 (subject to change)


Scott Radian-stangserien - En foreløbig test\nScott Radian Stangserie\nScott Radian stængerne. En foreløbig vurdering.\nI forhold til omtalen på min faceBook side, så er der her en længere gennemgang af RADIAN stængerne.\n906 – 9 fod # 6 (uden bunddup)\nI de mere end 35 år jeg har arbejdet som kasteinstruktør, har jeg på intet tidspunkt kastet med en stang, der er bedre en Radian 9 #6 (den uden bunddup).\nEn let elegant stang med en finish, der er utrolig flot. Hjulholder, håndtag og beviklingerne er i særklasse enkle, men som nævnt særdeles flotte.\nHjulet monteres og sidder urokkeligt fast, linen føres gennem øjerne og få svirp for at få linen ud til en længde, der vil spænde stangen, giver løfter om en god oplevelse.\nFørste kast strækker omkring 20 meter inklusive forfanget. Næsten al linen rives af hjulet og tre blindkast senere lægges en strakt line med forfang og en stor Goddard Sedge.\nNu rives de sidste få meter af hjulet og yderligere to meter bagline. To blindkast er nok, hvorefter alt er strakt ud med de to meter bagline hængende i stangøjerne og den store flue næsten i direkte linje fra topøjet.\nBåde letkastet og langtkastende – Stangen er bare utrolig. Dens vægt antyder overhovedet intet om hvilke kræfter, der er i stangen, når den for alvor udfordres\nHar i dag (den 18. juli) fightet to fisk på stangen på henholdsvis 2,3 og 1,6 kg. Stangen er ikke bare en langkaster men utrolig god at fighte fisk på.\nTirsdag (den 16. juli) testede jeg stangen i Århus Å ved Harlev Put & Take. Korte kast og underhåndskast klares uden problemer.\nStangen er testet med følgende liner: Scierra HMT #6, Scientific Anglers Supra #6, SA Mastery VPT #6, SA Mastery Wet Tip Clear #6 og en line i #6 som min faste fiskemakker Kristian ikke kunne huske navnet på.\n906 – 9 fod # 6 (med bunddup)\nHelt klart en fremragende stang. Den står bare lidt i skyggen af ovennævnte udgave. Den første af Radian-serien, jeg prøvede. Det var på græs i og den lille sø nederst i Vennelystparken, Aarhus, og jeg var dybt imponeret over stangens kasteegenskaber.\nKaster utroligt ubesværet og elegant. En stang til det lette fiskeri i de større danske åer og på kysten.\n907 – 9 fod # 7 (med bunddup)\nKan sammenlignes med ovenstående stang i udseende og finish. Men selvfølgeligt den klasse tungere, der ændrer stangens brugsområde til tungere fiskeri.\nStangen er blevet testet meget hårdt med både 18 & 20 grams skydehoveder og leverede utroligt lange kast\n106 – 10 fod #6\nDen bedste 10 fods stang jeg har prøvet gennem tiderne. Som de øvrige stænger i Radian-serien en helt utrolig god stang.\nVed dagens fiskeri i Harlev Put & Take kastede den helt forrygende flot og meget - meget langt. Blev testet med skydehovedet fra SA og lagde minimum 35 meter og endnu længere i de sidste tre kast (mellem 35 og 45 meter)\nStangen er testet med følgende liner: Scierra HMT #6, Scientific Anglers Supra #6, SA Mastery VPT #6, SA Mastery Wet Tip Clear #6\nFighten af en regnbue på 1,4 kg voldte overhovedet ikke stangen nogen form for problemer. En 4 kg+ plus regnbue rettede krogen ud 6 – 7 minutters hård fight. Det var absolut ikke stangens skyld\n906 – 9 fod #4\nIgen en fremragende stang med utrolige kaste egenskaber for så let en stang.\nMin faste fiskemakker Kristian Schwartz brugte den i mere end to timer og landede en rigtig god stærk regnbue på 1,9 kg. Uden at det voldte stangen nogen form for problemer.\nKristian brugte en Rio Dart på stangen og mente, at han aldrig har prøvet noget lignende.\nKristian har fisket med en Loop Opti Stream #4 gennem fem år. Hans største ros til stangen er igen stangens evner til at kaste mod vinden og stadig levere et strakt forfang.\nJeg er fuldstændig enig med Kristian. Har brugt stangen i et par times tid sammenlagt. Og normalt bruger jeg en Scierra Hyvel Morgan #4 eller Pico’en i samme klasse. Radian-stangen forener det bedste fra de to nævnte stænger på fuldstændig utrolig måde. Hyvel-stangen kaster meget langt og Pico’en er yderst elegant ved de korte kast. Scott RADIAN 906 – 9 fod #4 leverer ubesværet begge dele. - Og meget bedre og mere præcis bedre i forhold til de to nævnte stænger.\nFørst og fremmest bør de testede stængers evne til at præstere meget lange kast og alligevel præsentere fluen for enden af et strakt forfang fremhæves. En egenskab der er helt enestående for RADIAN-stangserien\nScots RADIAN-stangserie (de jeg har testet) er både langkastere og utroligt fine fiskestænger\nUtrolig flot finish. Flotte håndtag, smukke hjulholdere på alle de testede modeller. Til slut en detalje som både jeg Kristan, Georgina og jeg slet ikke kan stå for – De to markeringer med 12 og 20 tommer er bare genialt tænkt og meget smukt udført. En stor hjælp ved vurderingen af fiskenes længde.\nElegance parret med rå kastekraft på en helt unik måde