Cand.merc.(kom.)-studiet Kandidatafhandling. Engelsk titel: Online firestorms - an analysis of Jensen s Bøfhus and Copenhagen Zoo s online firestorm - PDF\nCand.merc.(kom.)-studiet Kandidatafhandling. Engelsk titel: Online firestorms - an analysis of Jensen s Bøfhus and Copenhagen Zoo s online firestorm\nDownload "Cand.merc.(kom.)-studiet Kandidatafhandling. Engelsk titel: Online firestorms - an analysis of Jensen s Bøfhus and Copenhagen Zoo s online firestorm"\n1 Shit, stormen kommer - en analyse af Jensen s Bøfhus og Zoologisk Haves shitstorms Cand.merc.(kom.)-studiet Kandidatafhandling Engelsk titel: Online firestorms - an analysis of Jensen s Bøfhus and Copenhagen Zoo s online firestorm Casper Finn Olsen Vejleder: Jens Gregersen Aflevering: 29. januar 2016 Antal anslag: Antal normalsider: 80 Copenhagen Business School - Cand.merc.(kom.) 2016\n2 Indholdsfortegnelse Abstract Introduktion Problemformulering Afhandlingens opbygning Metode Videnskabelig tilgang Filosofisk hermeneutik Socialkonstruktivisme Indsamling af empiri Interview Case studier Afgrænsning Teori Shitstorm Word-of-mouth Electronic word-of-mouth Krisekommunikation Crisis Framework Crisis type Krisekommunikationsstrategier The Vision-Culture-Image Alignment Model Casestudie Jensen s Bøfhus Casebeskrivelse Redegørelse Analyse Hvad så bagefter? Zoologisk Have Case beskrivelse Redegørelse Analyse Hvad så bagefter? Analyse Holdning til virksomheden før shitstormen Hvad betyder holdningen for shitstormen? Kendskab til shitstormen Hvad betyder kendskab for shitstormen? Deltagelse i shitstormen Hvad får personer til at deltage i en shitstorm? CBS - Cand.merc.(kom.) Side 1 af 127\n3 5.4 Brug af anbefalinger/anmeldelser Hvordan påvirker anbefalinger en shitstorm? Effekten af en shitstorm Hvilken effekt har en shitstorm Diskussion Konklusion Perspektivering Litteraturliste Bilag Bilag 1 Interview om Jensen s Bøfhus Bilag 2 Interview om Zoologisk Have CBS - Cand.merc.(kom.) Side 2 af 127\n4 Abstract This master thesis explores a new phenomenon called shitstorms on social media and the effect it has consumers and users. Existing literature has mainly been focused on how companies should deal with shitstorms and not how consumers perceive them and what the effect is because of them. A social media shitstorm is a relative new term, which is when a company is exposed to a massive amount of negative word-of-mouth in a short period of time on social media. Shitstorms occur on social media platforms such as Facebook and Twitter, where users can give their opinion and are very beneficial for sharing electronic word-of-mouth. When enough users share their negative opinion about something, the shitstorm will be big enough for the traditional media to gain an interest in the case and start to report about it. The thesis is build upon an analytic approach and the empirical research is from two case studies (Jensen s Bøfhus and Copenhagen Zoo) and eight in-depth interviews. Jensen s Bøfhus was a case where the Danish people got really involved and the shitstorm affected the company a lot. Copenhagen Zoo was a shitstorm that got attention in Denmark, but also from foreign countries such as United Kingdom and United States. The case studies act as a foundation for the thesis and give the understanding of how a shitstorm works. To examine how a shitstorm affects consumers, eight in-depth interviews are conducted to understand how shitstorms are seen and how they affect each of the respondents. The qualitative study leads to a fundamental understanding, which is then complemented by a theoretic framework that further explores the elements shitstorms are constituted by. The key findings in this thesis show that the crisis communication strategy is closely linked to the effect of a shitstorm. If a crisis communication strategy is chosen which is not suited for the shitstorm, the effect will be bigger. Another key finding was that the attitude towards the company had a big influence on whether or not the shitstorm affected the consumer. Findings show that companies, which have a stronger reputation before the shitstorm is less affected than companies who have a weaker reputation. Findings also show that knowledge about the shitstorm and certain people who share opinions about the shitstorm also have an effect. The thesis discuss the different aspects to determine what effect the most and conclude that crisis communication strategy and attitude towards the company are the two most important aspects which will affect consumers, and these are the aspects that companies should be aware of. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 3 af 127\n5 1. Introduktion Sociale medier bliver i dag brugt af rigtig mange virksomheder som et marketingværktøj, hvorigennem de kan skabe en dialog med deres kunder. For mange virksomheder er det en stor fordel at være tilstede på de sociale medier, da de igennem dialog med deres følgere kan opnå værdifuld viden om dem. Men også indenfor område som kundeservice og salg og marketing kan sociale medier være et værdifuldt tiltag. Sociale medier har dog også medført nye vilkår for online kommunikation. Brugere kan uden nogle forhindringer frit ytrer sig omkring en virksomhed eller en organisation, og denne mening vil være offentlig tilgængelig for andre brugere. Ind i mellem sker det, at en virksomhed eller en organisation gør noget som ikke stemmer overens med de forventninger, som deres stakeholders har. Dette kan gå rigtig galt og i værste fald ende ud i en krise. Disse nye vilkår for online kommunikation, som virksomhederne lever under betyder, at forbrugerne derved også kan give deres mening til kende, når de gør noget forkert. Virksomheder kan derfor risikere at blive ramt af, at det der i dag kaldes for en shitstorm hvilket er en stor mængde negative henvendelser via sociale medier. Henvendelser kan være så voldsomme, at virksomhederne ikke kan nå at svare på dem alle sammen. Shitstorms er et forholdsvis nyt begreb, men der findes allerede adskillige eksempler på shitstorms, der har ramt internationale og danske virksomheder. Både store og små virksomheder i Danmark har været udsat for en shitstorm. Tivoli oplevede massiv kritik, da de offentliggjorde deres samarbejde med Kopenhagen Fur (Kopenhagen Fur, 2012). Imerco blev offer for en shitstorm, efter deres hjemmeside gik ned, og deres forbrugere ikke kunne købe en eftertragtet Kähler vase (Kragh, 2014). Zoologisk Have oplevede stor kritik både fra ind- og udland, da de valgte at aflive giraffen Marius (Anders, 2012). Shitstorm er derfor ikke et ukendt fænomen, men det er stadig noget helt nyt, for de virksomheder der ikke har prøvet at håndtere en sådan krise før. Derfor er der også mange virksomheder, som frygter at havne i en shitstorm. Der findes mange forskellige måder hvorpå virksomheder kan prøve at afværge en sådan krise. Dog ved virksomheder ikke helt hvad effekten af en shitstorm er og hvad der har indvirkning på effekten. Dette er, et område, som endnu ikke er blevet undersøgt og derfor vil denne afhandling kigge nærmere på effekten af en shitstorm. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 4 af 127\n6 Forfatteren til afhandlingen finder dette område omkring shitstorms interessant, da der endnu ikke er blevet lavet meget forskning omkring effekten af en shitstorm, og hvad der påvirker denne effekt. Mange virksomheder frygter altså det ukendte betyder en shitstorm egentlig noget for forbrugernes efterfølgende adfærd? Dette uudforskede område har derfor ledt afhandlingen hen til nedenstående problemformulering. 1.1 Problemformulering Som nævnt ovenfor, findes der allerede adskillige strategier, til hvordan man kan prøve at undgå en shitstorm, eller prøve at få lagt låg på disse, så de ikke udvikler sig yderligere. Men hvad sker der, når en shitstorm allerede er i gang, og hvad sker der efterfølgende? Kan en shitstorm ændre forbrugernes opfattelse af virksomheden, og i så fald, hvordan påvirker det dem? Spørgsmål som disse leder til følgende problemformulering: Hvordan påvirker en shitstorm forbrugerne og hvilken indflydelse har det på deres holdning og udtrykte lyst til at handle med de undersøgte virksomheder? For at kunne besvare ovenstående problemformulering er det nødvendigt at undersøge flere områder. Derfor er der udarbejdet følgende hjælpespørgsmål, som skal understøtte besvarelsen af problemformuleringen, og dermed lede til en konklusion: Hvad er en shitstorm? Hvilken indflydelse har elektronisk word-of-mouth på shitstorms? (Med særlig fokus på influencer) Hvilken indflydelse har krisekommunikation på effekten af en shitstorm? Hvordan påvirker en shitstorm forbrugernes adfærd efterfølgende? (den kortsigtede og langsigtede effekt) Hvilken indflydelse har de traditionelle medier på en shitstorm? CBS - Cand.merc.(kom.) Side 5 af 127\n7 1.2 Afhandlingens opbygning I nedenstående model kan et overblik over afhandlingens opbygning ses. Nedenfor modellen vil de forskellige afsnit i afhandlingen blive forklaret for at give læseren et bedre overblik og forståelse af opbygningen. Den endelige afhandling er et resultat af iterativ proces, hvor en tilegnelse af viden og opgavens problemformulering har haft en påvirkning på hinanden. 1. Indtroduktion 2. Metode 3. Teori 4. Casestudie 5. Analyse og disskusion 6. Konklussion Billede 1.1 Opbygning af afhandling (egen kreation) 1. Introduktion I dette afsnit bliver afhandlingens emne introduceret og fastlagt. Når emnet et fastlagt vil problemfeltet blive redegjort for og problemformuleringen blive præsenteret. 2. Metode I dette afsnit vil der blive redegjort for hvordan der forsøges at danne viden igennem afhandlingen. Dette gøres igennem to casestudier og ved at udføre otte dybdegående interviews. Metoderne vil blive redegjort for og der vil blive diskuteret hvorfor, at netop disse metoder bliver anvendt i afhandlingen. Metoden for de CBS - Cand.merc.(kom.) Side 6 af 127\n8 dybdegående interviews bliver redegjort særligt grundigt for, inklusiv en redegørelse for hvordan dataen til denne del af opgaven er blevet indsamlet. 3. Teori - I dette afsnit vil der blive redegjort for, den teori som bliver anvendt i afhandlingen. Hver enkelt teori vil blive introduceret og redegjort for. Her vil begrebet for afhandlingens fokusområde blive defineret og diskuteret. Ligeledes vil teorien omkring word-of-mouth og electronic word-of-mouth blive redegjort for. Afhandlingens vigtigste teori, krisekommunikation, vil blive redegjort for og diskuteret udførligt, da disse teorier vil danne basis for en stor del af analysen. Til sidst vil VCI modellen blive introduceret og redegjort for. Alle teorier vil blive diskuteret i forhold til afhandlingens fokusområde, og ligeledes vil styrker/svagheder ved hver teori blive afklaret. 4. Casestudier I dette afsnit introduceres en del af opgavens empiri, som består af casestudier af Jensen s Bøfhus og Zoologisk Have. Hver case vil først blive beskrevet, og efterfølgende vil deres shitstorm blive redegjort for. Afhandlingen vil herefter kigge på hvordan den enkelte virksomheds krisekommunikation var. Til sidst vil tiden efter shitstormen blive undersøgt, og en del af effekten vil blive analyseret. 5. Analyse og diskussion Når de to casestudier er blevet introduceret, vil afhandlingen analysere disse yderligere og sammenholde det med de dybdegående interviews, der er udført. Teorien vil blive inddraget og diskuteret i forhold til både casestudierne og de dybdegående interviews. Analysen vil være opstillet efter resultater, der kan hjælpe med at besvare problemformuleringen. Til sidst vil resultaterne blive diskuteret og vurderet. 6. Konklusion Ud fra analysen og diskussionen af de indsamlede data vil konklusionen svare på afhandlingens problemformulering. Der vil ydermere blive svaret på de hjælpespørgsmål, som har været med til at guide afhandlingen på vej mod en endelig besvarelse af problemformuleringen. Til sidst vil afhandlingen lave en perspektivering til andre områder, der er interessante at undersøge i denne sammenhæng. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 7 af 127\n9 2. Metode I dette afsnit vil den videnskabelige tilgang, som afhandlingen bekender sig til, blive forklaret og det vil blive uddybet hvilken indflydelse denne tilgang har på afhandlingen. Derefter vil indsamlingen af empiri blive forklaret, hvor interview og casestudier vil blive uddybet yderligere i særskilte afsnit. Til sidst vil afgrænsningerne for afhandlingen blive introduceret og begrundet. 2.1 Videnskabelig tilgang Tilgangen i dette speciale skrives ud fra en social konstruktivistisk og filosofisk hermeneutisk tilgang. Disse to tilgange er meget forskellige, da de oprindeligt udspringer af to forskellige videnskabelige paradigmer, men de bruges alligevel sammen som udgangspunktet for det videnskabelige ståsted i denne kandidatafhandling. Socialkonstruktivismen udspringer fra konstruktivismen mens den filosofiske hermeneutik udspringer fra positivismen (Nygaard, 2012), hvilket jo har forskellige basale værdier i deres antagelser (Nygaard, 2012). Disse to tilgange har indvirkning på den ontologi og den epistemologi, som afhandlingen bekender sig til Filosofisk hermeneutik Den filosofiske hermeneutik blev udviklet af Hans-Georg Gadamer i 1960, og hans hovedværk bygger på, hvordan forforståelse og viden blev til (Nygaard, 2012). Hermeneutikken har dog rødder længere tilbage i tiden, og det er også her, at den hermeneutiske cirkel stammer fra. Gadamer havde dog en anden tilgang og udfordrede netop denne med sin tilgang til forforståelse (Nygaard, 2012). Gadamer forstod imidlertid fordom radikalt anderledes, nemlig i dets egentlig betydning det vil sige en forståelse, vi har af en sag, før vi går ind i en forståelsesproces, og i ordet for ligger netop, at det er foranderligt (Nygaard, 2012). Den epistemologiske opfattelse, som er afhandlingens tilgang til hvordan viden er mulig, bygger på den filosofiske hermeneutik. Hermeneutikken bliver brugt til at redegøre for den viden, som løbende bliver skabt gennem afhandlingen. De forskellige dele af afhandlingen kan kun forstås ved at se dem i sammenhæng med helheden i afhandlingen. Den viden der bliver skabt gennem afhandlingen, vil løbende ændre den forforståelse forfatteren har og forståelsen af emnet. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 8 af 127\n10 Hermeneutikken bliver anvendt for at blive bevidst, om den forforståelse forfatteren har og derved prøve at minimere indvirkningen af denne på undersøgelsesområdet. Gennem afhandlingen bliver der tilegnet sig ny viden, og forfatteren tilegner sig dermed en ny forforståelse. Denne nye forforståelse og den forforståelse forfatteren havde før vil derfor smelte sammen, i det der kaldes en horisontsammensmeltning (Nygaard, 2012). Og netop når denne horisontsammensmeltning sker, er det der, at forståelse opstår. Den filosofiske hermeneutiske tilgang påvirker dog afhandlingen i den forstand, at forfatteren ikke kan sætte sig ud af sin egen forforståelse. Hvis en anden dermed undersøger samme genstandsområde, mens undersøgeren har en anden forforståelse, vil dette give en anden forståelse af området. Selvom forfatteren er opmærksom på dette, vil dette dog påvirke afhandlingens resultater Socialkonstruktivisme Den socialkonstruktivistiske tilgang bruges som afhandlingens ontologi. Den kommunikation, der foregår mellem personer, er en social konstruktion. Og gennem daglig interaktion med hinanden kommer meninger og handlinger til udtryk. Disse opfattes som socialt acceptable eller uacceptable. Den forståelsesramme, som mennesker har via eksempelvis deres kultur eller historiske fortid, er så med til at danne viden (Nygaard, 2012). Videnskabelse sker derved, via en social konstruktion, og erkendelse sker, via en forståelsesramme som ikke er medfødt, men som er et resultat af konstruktionsprocessen. Denne afhandling bekender sig til det socialkonstruktivistiske paradigme, dog findes der flere forskellige hovedtyper af socialkonstruktivistiske paradigmer. Finn Collin fremlægger i sin bog Konstruktivisme fire forskellige hovedtyper af paradigmer; 1) Det erkendelsesteoretiske konstruktivistiske paradigme om den fysiske virkelighed, 2) det erkendelsesteoretiske konstruktivistiske paradigme om den sociale virkelighed, 3) det ontologiske konstruktivistiske paradigme om den fysiske virkelighed og 4) det ontologiske konstruktivistiske paradigme om den sociale virkelig (Collin, 2003). Denne afhandling, hører under et erkendelsesteoretisk konstruktivistisk paradigme, om den sociale virkelighed. Den viden, der er skabt gennem denne afhandling, er ikke repræsenteret af den sociale virkelighed, men er skabt gennem interaktion mellem forfatteren og andre individer, som f.eks. respondenter, studerende og vejleder. Nygaard, tolker videre på Collins værk, og skriver; Den sociale virkelighed eksisterer uafhængigt af vores CBS - Cand.merc.(kom.) Side 9 af 127\n11 erkendelse af den, og vi skaber viden om den gennem forskellige former for udforskning (Nygaard, 2012). Shitstorms på sociale medier afhænger af, at modtagerne tillægger dem en vis værdi, og derved konstrueres den sociale virkelighed sammen med andre. De forskellige individer der bliver påvirket af en shitstorm, bliver derfor en del af den social konstruerede virkelighed. Ved at have en socialkonstruktivistisk tilgang i denne afhandling, vil det ikke nødvendigvis være muligt at nå frem til de samme resultater, som hvis en anden foretog de samme undersøgelser, da den viden der bliver tilegnet er konstrueret mellem forfatteren og respondenterne. Derfor, er den viden, der er tilegnet i denne afhandling ikke en endegyldigviden, da den socialkonstruerede virkelighed hele tiden udvikles (Nygaard, 2012). 2.2 Indsamling af empiri I overensstemmelse med den videnskabelige tilgang til afhandlingen, vil indsamling af empiri ske via en kvalitativ tilgang. Denne kvalitative tilgang vil indeholde dybdegående interviews med respondenter omhandlende to forskellige shitstorms. Ved at bruge dybdegående interviews, har forfatteren mulighed for, at opnå en dybere viden fra enkelte individer omkring specielle begivenheder, som i dette tilfælde vil være shitstorms (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Derudover, vil afhandlingen også benytte sig af to casestudier, for at se nærmere på konkrete shitstorms. Casestudierne og interviewpersonerne vil støtte op omkring hinanden og omhandle de samme to shitstorms. I de kommende afsnit vil metoderne til interviewprocessen og de to casestudier blive uddybet yderligere Interview For at undersøge emnet, vil der blive foretaget nogle dybdegående interviews, der vil være med til at underbygge kandidatafhandlingens pointer yderligere. Interviewet repræsenterer formentlig den mest udbredte tilgang til kvalitativ forskning og på nogle fagområder er interviewet blevet den mest udbredte empiriske metoder hovedet (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Interview er en meget udbredt måde at tilegne sig ny viden, og udføres interviewet kompetent, er det en af de mest effektive måder at forstå CBS - Cand.merc.(kom.) Side 10 af 127\n12 mennesker på (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Holstein & Gubrium pointere dog, at interviewet ikke er en neutral tilgang til at indsamle empiri på, da der er en interaktion mellem to eller flere personer, som leder til socialt forhandlede og kontekstuelt baserede svar(brinkmann & Tanggaard, 2010). For at undgå dette, skal intervieweren sørge for, ikke at stille for brede spørgsmål, da bestemte spørgsmål medkonstruerer bestemte svar. Netop dette argument er blevet overvejet nøje, inden interviewguiden er blevet udarbejdet. Kandidatafhandlingen følger Kvales syv faser af interviewundersøgelsen (2003). For at give et mere dybdegående indblik i interviewarbejdet, vil de syv faser nu blive gennemgået. 1. Fase Tematisering Formålet, med interviewene, er at kortlægge forbrugernes holdninger under og efter en shitstorm, og om denne påvirker deres holdning og adfærd på kort og lang sigt. Derudover ønskes der at få uddybet, hvad der får en person til at deltage i en shitstorm, og hvad personen ønsker at få ud af deltagelsen. Til sidst ønskes der at få afklaret, hvilken effekt andre personer har på interviewpersonen, og hvordan dette influerer personen. 2. Fase Design Interviewet er semistruktureret, fordi det er et interview, der skal afdække helt basale emner. Der er derfor ingen følelser i klemme eller ubehagelige emner, som skal afdækkes i interviewet, hvilket tillader en mere løs tilgang til interviewsituationen (Kvale, 2003). En fordel ved at have en semistruktureret tilgang til interviewet, er at det gør det muligt at følge op på eventuelle udsagn undervejs i interviewet, og dette vil føles mere naturligt for interviewpersonen. Hele interviewprocessen bliver derved mere som en samtale, hvilket kan medvirke, at interviewet bliver mere afslappet (Kvale, 2003). Interviewene er tilrettelagt som åbne interview (Kvale, 2003), og interviewpersonerne har i grove træk fået af vide, hvad interviewet omhandler. Derved kender de en smule til formålet med interviewet, dog ikke de bagvedliggende tanker omkring processen. Interviewguiden er designet på baggrund af problemformuleringen og de tilhørende hjælpespørgsmål. Hjælpespørgsmålene fungere som et styrende element for de CBS - Cand.merc.(kom.) Side 11 af 127\n13 interviewspørgsmål, der er blevet udarbejdet og vil blive anvendt som et udgangspunkt for en samtale. 3. Fase Interview De enkelte interviews blev udført på baggrund af interviewguiden. Spørgsmålene er et udgangspunkt for samtalen, da det er semikonstruerede interviews. Og derved er målet, at få respondenten til at tale så meget som muligt. Interviewguiden ser ud som følger: Hovedspørgsmål Opfølgende spørgsmål 1. Kan du sige noget om dit brug af a) Hvilke sociale medier er du på? sociale medier? b) Hvilket sociale medie bruger du mest? c) Hvor lang tid tror du at du bruger på sociale medier? d) Hvor mange gange om dagen er du på? e) Hvor tit skriver du en opdatering på fx Facebook? f) Hvor tit deler du et billede på Instagram? 2. Vil du forsøge at beskrive sidste a) Hvem var med? gang du skulle ud og spise/lave en b) Hvordan fandt I ud af hvor I skulle hen? aktivitet (Fx en tur i Tivoli, biografen c) Undersøgte I forskellige informationer inden i eller Zoologisk have). skulle ud? d) Hvor fandt I informationer om stedet henne? 3. Har du spist på Jensen s a) Spiser du normalt på Jensen Bøfhus/Kommer du Bøfhus/været i Zoologisk Have inden normalt i Zoologisk Have? for det sidste år? b) Hvad synes du om Jensen s Bøfhus/Zoologisk Have? 4. Vil du forsøge at beskrive den sag a) Kan du forklare hvad sagen gik ud på? der har været med Jensens b) Hvordan blev du opmærksom på sagen? Bøfhus/Zoologisk Have, så detaljeret c) Blev du gjort opmærksom på sagen af andre på som muligt? sociale medier? d) Så du sagen på sociale medier? e) Var der nogle af dine venner/familie der delte sagen på Facebook? f) Blev du påvirket af sagen? 5. Deltog du aktivt i shitstormen på a) Skrev du en kommentar til en opdatering? Facebook/Twitter om Jensen s b) Skrev du et opslag på deres side? CBS - Cand.merc.(kom.) Side 12 af 127\n14 Bøfhus/Zoologisk Have? 6. Har du ændret holdning til Jensen s Bøfhus/Zoologisk Have på baggrund af shitstormen? 7. Har du nogensinde skrevet en anmeldelse/anbefaling på nettet? (fx en restaurant eller et hotel?) 8. Bruger du anbefalinger fra andre til at træffe dine egne valg? c) Delte du en artikel om historien til dine egne venner? d) Hvad skrev du? e) Hvorfor valgte du at deltage i sagen? a) Hvad har/har ikke fået dig til at ændre holdning? b) Hvordan synes du Jensen s Bøfhus/Zoologisk Have håndterede sagen? c) Har du besøgt Jensen s Bøfhus/Zoologisk Have efter shitstormen? d) Ville du kunne finde på (ikke) at besøge en Jensens Bøfhus/Zoologisk Have inden for de næste seks måneder? e) Hvad ville du sige til hvis en af dine venner/veninder/familie foreslog at, I skulle tage på Jensen s Bøfhus/Zoologisk Have? a) Hvad skrev du? b) Hvorfor skrev du anmeldelsen? c) Har du nogensinde skrevet en negativ anmeldelse? d) Hvad deler du mest, positive eller negative anmeldelser? a) Hvilke situationer bruger du anmeldelser? b) Hvornår vil du ikke anvende af bruge en anmeldelse? c) Bruger du anbefalinger fra dine venner/familie? d) Hvilke anbefalinger vægter højest? e) Hvordan vurdere du om en anbefaling er troværdig? f) Hvis en af dine venner/familie delte en negativ oplevelser på Facebook, ville du så tage denne til eftertragtning? Interviewguiden er bygget på Kvales forskellige typer af interviewspørgsmål (Kvale, 2003, 137). I kvalitativ forskning er antallet af informanter ikke afgørende, men Kvale & Brinkmann (2003) peger derimod på, at man må interviewe så mange mennesker, som CBS - Cand.merc.(kom.) Side 13 af 127\n15 det kræves for at finde frem til det man gerne vil vide. Derudover, skal man være bevidst om de ressourcer der er til rådighed. Og det er afgørende, at man er bevidst om tidsperspektivet. Til denne kandidatafhandling, er der blevet lavet interviews over to omgange, med fokus på forskellige cases. Første interviewomgang blev udført med fokus på Jensen s Bøfhus casen, og anden omgang blev udført med fokus på Zoologisk Have casen. I begge omgange blev der udført fire dybdegående interviews, hvoraf to respondenter havde deltaget aktivt i sagen, og de to andre respondenter blot var bekendte med virksomheden. De to aktive respondenter til Jensen s Bøfhus casen, blev udvalgt ud fra deres aktivitet på Jensen s Bøfhus centrale Facebook side (Jensen's Bøfhus, 2015a). De to respondenter der var aktive i Zoologisk Have sagen, blev udvalgt på baggrund af deres aktivitet på Zoologisk Haves Facebook side (Facebook.com, 2015). Da denne shitstorm også havde et international fokus blev en af respondenterne udvalgt på baggrund af kriteriet, at personen skulle være fra udlandet. Ved at udvælge respondenter, der har deltaget i shitstormen for de to case virksomheder, gav det muligheden for at undersøge om hvorvidt denne shitstorm har påvirket deres adfærd. Ved at udvælge to aktive respondenter er det klart, at disse data fra interviewene, vil være påvirket af dette. Derfor blev der også udvalgt to respondenter, som ikke havde deltaget aktivt i sagerne, men kendte til den enkelte virksomhed. På denne måde var det muligt at opnå viden fra personer direkte involveret i sagen, men samtidig også tilegne sig viden fra personer som kun kendte til virksomheden. De respondenter, der havde kendskab til sagen, blev brugt som en slags kontrolgruppe. Ved at sammenligne de indsamlede data, fra de to forskellige grupper af respondenter, gav det mulighed for en mere repræsentativ indsigt i sagen. Derved, gav det mulighed for, at sammenligne hvordan deltagelse i en shitstorm påvirker adfærden. Rekrutteringen af respondenter foregik ved at gennemgå virksomhedens Facebook side, i perioden for shitstormen samt tage direkte kontakt til aktive deltagere. Derudover, blev forfatterens netværk brugt, til at finde respondenter som ikke havde deltaget aktivt i shitstormen, men som dog kendte til virksomheden. Der blev lagt vægt på, at respondenterne både var mænd og kvinder, samt i forskellige aldre. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 14 af 127\n16 4. Fase Transskribering Efter interviewene er foretaget, bliver hvert interview transskriberet, hvilket gør det tilgængeligt for analyse. Dette vil dog indebære, at meninger går tabt, og hændelser kan blive fordrejet (Kvale, 2003). For at gøre kvaliteten af transskriberingen bedre, har intervieweren valgt selv at gøre det. Dette udvikler løbende forforståelsen for emnet, samtidig med at validiteten af analysematerialet bliver øget. Da det er intervieweren, der transskribere, vil der derfor ikke opstå misforståelser ved ordlyd eller meninger, som måske er blevet forklaret tidligere. Derudover opnår intervieweren også dybere indsigt i materialet,og der kan opstå gode idéer til analysen i denne fase (Kvale, 2003). Interviewene er transskriberet ord for ord. Ud fra hver sætning, er personen angivet med et forbogstav, i stedet for navne. R er brugt for respondenten, og I er brugt for intervieweren. Der bliver lavet et linjeskift, for hver gang en ny person begynder at tale. Dette for at give et bedre overblik over samtalen. Pauser i interviewpersonernes udsagn medtages og skrives som tre punktummer. Hvis der er uklarheder, eller opstår en anden situation, er denne beskrevet i parentes efter sætningen med (). Ved at bruge en ensretning for transskribering, sikrer man en højere kvalitet af den data der kommer ud (Kvale, 2003). 5. Fase Analyse Når transskriberingen er foretaget, kan man begynde på analysen. Afhandlingen følger de seks analysetrin, hvoraf de første tre analysetrin (beskrivelse, opdagelse og fortolkning) er foretaget under selve interviewet. De sidste tre analysetrin (analyse af transskribering, geninterview og handling), vil ske efter interviewet. Disse seks trin er uafhængige af hinanden, og en god analyse forudsætter ikke nødvendigvis at alle kommer i brug (Kvale, 2003). For bedre at kunne danne sig et overblik om den indsamlede mængde data (trin fire), blev svarene sat på i et stort ark, hvor forfatteren lettere kunne sammenligne de mange svar. Derved fik forfatteren et større overblik, samtidig med, at dataen kunne krydses på tværs af de forskellige spørgsmål. 6. Fase - Verificering Enkelte gange i interviewprocessen var der behov for geninterview, i form af opklarende spørgsmål eller uddybning af enkelte svar. Dette var med til at give en dybere forståelse af CBS - Cand.merc.(kom.) Side 15 af 127\n17 hvad respondenten mente, ved et givent svar, og derved sikrer en højere validitet (Kvale, 2003). 7. Fase Rapportering Til sidst blev de fundne analysedata rapporteret i denne afhandling. Under rapporteringen er der tænkt over modtageren, og rapporteringen er derfor forsøgt gjort så livlig som muligt. Interview citater er blevet brugt som basale kendsgerninger og til at støtte op om konkrette argumenter (Kvale, 2003). Ydermere er det forsøgt at holde citater så korte som muligt samt at holde en fornuftig balance mellem citater og tekst. Derudover er citaterne rettet til fra tale til skriftsprog, for at gøre det mere læseligt for modtageren Case studier Ordet case stammer fra det latinske udtryk casus, som betyder tilfælde (Ramian, 2012). Et casestudie er altså et studie af et tilfælde. Ifølge Ramian, er et tilfælde en hændelse, som kun forekommer en gang (2012). Robson definerer castudiet som en strategi til empirisk udforskning af et udvalgt nutidigt fænomen i sin naturlige sammenhæng ved anvendelse af forskellige datakilder, der kan anvendes i en bevisførelse (Robson, 2002). Bent Flybjerg siger, at forudsigende teorier og universelle begreber findes ikke i studiet af menneske og samfund. Konkret og kontekstbunden viden er derfor mere værdigfuld end den nytteløse søgen efter forudsigende teorier og universelle begrebet (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Derved kan det argumenteres, at for at se nærmere på en shitstorm, er et casestudie en effektiv metode, da man kan opnå direkte viden omkring den konkrete hændelse (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Analysen af casestudierne vil blive brugt som et supplement, sammen med analysen af de dybdegående interviews. Flyvbjerg siger at man kan ofte generalisere på grundlag af en enkelt case, og casestudiet kan bedrage til den videnskabelige udvikling gennem generalisering som supplement eller alternativ til andre metoder (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Netop dette vil være fremgangsmåden, med anvendelsen af casestudiet i denne afhandling. Selvom Flyvbjerg siger, at man kan generalisere på grundlag en enkelt case, vil afhandlingen primært bruge casestudierne sammen med anden empiri, for at kunne styrke argumenterne yderligere. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 16 af 127\n18 Afhandlingen har valgt at kigge nærmere på casen om Jensen s Bøfhus shitstorm, samt Zoologisk Haves shitstorm. Strategien for udvalget af disse cases er blevet lavet på baggrund af en informationsorienteret udvælgelse (Brinkmann & Tanggaard, 2010). Zoologisk Have casen er speciel, fordi det er en dansk shitstorm, som fik stor international opmærksomhed. Især dette aspekt, var et vigtigt argument for udvælgelsen af denne case, da det derfor blev vurderet, at den kunne medbringe vigtig information. Jensen s Bøfhus blev udvalgt på baggrund af dens størrelse, som gjorde at det var en af de største shitstorms i Danmark (Socialhub.dk, 2014). Derfor kan det argumenteres, at de to cases vil kunne bidrage med meget information til afhandlingens fokusområde. 2.3 Afgrænsning Denne afhandling vil undersøge effekten af shitstorms på sociale medier. For ikke at få en for bred tilgang til emnet, vil afhandlingen derfor udelukkende fokusere på de sociale medier Facebook og Twitter. Afhandlingen anderkender, at der findes mange flere sociale medier, og at disse også kan have indflydelse på afhandlingens fokusområde. Dog vil det ikke være muligt at foretage en fyldestgørende analyse af de to shitstorms, hvis afhandlingen skal spænde så vidt, som det ville være nødvendigt for at inddrage flere sociale medier. Når en virksomhed er midt i en shitstorm, vil der være en masse kommunikation omkring denne. Den én til én kommunikation, der vil være mellem enkelte forbrugere, vil ikke blive medtaget i denne afhandling. Afhandlingen anerkender, at denne kommunikation kan have en afgørende indflydelse på enkelte forbrugere, når de danner deres mening omkring en virksomhed. Dog vil det ikke være muligt for afhandlingen, at få afdækket denne kommunikation tilstrækkeligt nok, for at den kan medtages i afhandlingen. Afhandlingen vil derfor udelukkende fokusere på den kommunikation, der er indsamlet via dybdegående interviews og den kommunikation som er offentlig tilgængelig via de sociale medier. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 17 af 127\n19 3. Teori I følgende afsnit vil afhandlingens teori blive redegjort for i forhold til afhandlingens fokusområde. Først vil begrebet shitstorm blive defineret og uddybet. Efterfølgende vil afhandlingen redegøre for word-of-mouth og betydningen af electronic word-of-mouth for opgaven. Derefter vil krisekommunikation blive redegjort for og forskellige krisekommunikationsstrategier vil blive gennemgået. Til sidst i afsnittet vil vision-cultureimage alignment blive redegjort for. 3.1 Shitstorm Før afhandlingen ser nærmere på problemstillingen, er det vigtigt at få defineret begrebet shitstorm. En shitstorm er et nyt begreb, faktisk så nyt, at begrebet ikke endeligt er begrebsliggjort. Derfor er det vigtigt, at få afklaret hvordan kandidatafhandlingen forstår begrebet og bruger det i resten af afhandlingen, så læseren forstår forfatterens udgangspunkt. Ordet shitstorm stammer fra det amerikanske udtryk When the shit hits the fan, som referere til negativ omtale i pressen (Juul, 2014). Ordet beskrives af dansk sprognævn som stor, negativ opmærksomhed, især på de sociale medier og blev registreret i 2010, med øget brug i 2014 (Dansk Sprognævn, 2015). Ordet bruges som et alment accepteret ord i pressen og daglig tale. På dansk bruges ordet shitstorm, men i Tyskland og engelsktalende lande bruges ordet online firestorm. Ordet shitstorm er det samme som online firestorm, og dette bruges kun fordi større institutioner, som fx Journal of Marketing Communications anser ordet shitstorm som stødende, og derfor ikke tillader artikler som indeholder disse ord (Pfeffer, 2014). Anders Colding-Jørgensen er en anerkendt psykolog og beskriver en shitstorm som Shitstormsb -en, -e. Betegnelse for en voldsom negativ reaktion fra offentligheden ofte manifesteret på internettet eller sociale medier. Betegnelsen bruges mest i Danmark og Tyskland og sjældent i engelsktalende lande, hvor fænomenet ofte kaldes firestorm. (Colding-Jørgensen, 2015). En shitstorm kan derfor også betegnes som en firestorm eller online firestorm. Pfeffer et al. skriver i deres artikel Understanding online firestorms: Negative word-of-mouth dynamics in social media networks at deres definition er A Virtual Shitstorm is an Online phenomenon that describes the sudden discharge of large CBS - Cand.merc.(kom.) Side 18 af 127\n20 quantities of negative word of mouth and complaint behavior against a person, company, or group in social media networks, often paired with intense indignation that has shifted its focus from an actual point of criticism. (2014). I 2011 blev ordet firestorm vedtaget som et ord i Tyskland, og her beskrev juryen ordet som Ordet refererer til en uforudset, vedvarende bølge af forargelse der transporteres via sociale netværk og blogs der hurtigt bliver uafhængig og bevæger sig væk fra det centrale mål, og ofte smitter af på de traditionelle medier. (Egen oversættese af Anglizismus Des Jahres, 2011). Ud fra ovenstående definitioner, kan det derfor argumenteres, at en shitstorm ses som noget uventet og at det derudover drejer sig om større mængder af henvendelser. To af definitionerne indeholder også begrebet word-of-mouth, som henviser til det klassiske marketingbegreb (Kotler, Keller, Brady, Goodman, & Hansen, 2009). Det kan derfor argumenteres, at en form for negativ word-of-mouth også indgår i en shitstorm. Derudover har alle tre definitioner også en negativ tilgang, hvorfor det kan konstateres, at en shitstorm har en negativ karakter. Det er derfor vigtigt at bemærke, at den tyske definition af ordet også refererer til hvordan de traditionelle medier (tv, radio og avis) behandler sagen. Det kan derfor diskuteres, om en shitstorm først er en rigtig shitstorm, når de traditionelle medier også tager fat i sagen. Pfeffer et al. skriver i deres artikel, at offline medier (traditionelle medier) og online medier er med til at forstærke hinanden (2014). Her argumenteres der, at sociale medier er en vigtig informationskilde for traditionelle medier, og hvor eksempelvis Twitter bruges som en slags radar til at overvåge personer/organisationer(pfeffer, Zorbach, & Carley, 2014, 123). Mange danske medier bringer ofte historier omkring shitstorms på sociale medier, og de større shitstorms får rigtig meget medieomtale (Højsgaard, 2013). Dog er dette ikke ensbetydende med, at en sag først kan blive til en shitstorm, når et traditionelt medie tager fat i sagen. En shitstorm kan sagtens blive til en stor sag uden at de traditionelle medier inddrages. Dog ud fra afhandlingens undersøgelser viser dette sig sjældent i Danmark. Højsgaard mener, at der mangler kildekritik, og at traditionelle medier ofte overdriver sagen, og gør den større end den er (Højsgaard, 2013). Det kan derfor argumenteres, at traditionelle medier er med til at gøre en shitstorm større og mere udbredt. Dertil kan det CBS - Cand.merc.(kom.) Side 19 af 127\n21 også konstateres, at en shitstorm sagtens kan eksistere uden omtale i traditionelle medier, dog blot i mindre omfang. En anden ting der er vigtigt at bemærke er, at to af definitionerne nævner, at en shitstorm oftest bevæger sig væk fra det centrale mål. Dette er en vigtig betragtning, som vil blive undersøgt nærmere senere i afhandlingen. Ud fra ovenstående definitioner og diskussion vil denne afhandling anvende Pfeffer et al s definition af en shitstorm; an Online phenomenon that describes the sudden discharge of large quantities of negative word of mouth and complaint behavior against a person, company, or group in social media networks, often paired with intense indignation that has shifted its focus from an actual point of criticism (Pfeffer et al., 2014) Astrid Haug siger, at en shitstorm består af fem faser og har opstillet en model over udviklingen af en shitstorm, som hun kalder shitstormens anatomi (Haugh, 2014). Disse fem faser vil nu kort blive gennemgået Billede Shitstormens anatomi (Haugh, 2014) 1. Anslag I denne fase ses de første anslag til en eventuel krise. Den negative kritik kommer oftest på Facebook eller Twitter (Haugh, 2014). CBS - Cand.merc.(kom.) Side 20 af 127\n22 2. Uddybning I denne fase begynder den negative kritik at sprede sig på de sociale medier. Folk begynder at dele, like og kommentere på det negative opslag. Haugh siger, at kan man få stoppet den negative kritik i denne fase, kan man stoppe den fra at brede sig til de mere traditionelle medier (Haugh, 2014). 3. Optrapning I denne fase har den negative kritik nået en vis størrelse og mobilitet. Kritikken er blevet så stor, at online medier og lokale medier finder sagen interessant og disse bringer eventuelt en artikel omkring denne. 4. Klimaks I denne fase begynder sagen for alvor at vokse sig stor og nå sit klimaks. Haugh siger, at hvis virksomheden har en vis størrelse eller en almen interesse, så vil tv, radio og trykte medier også begynde at rapportere om sagen (Haugh, 2014). 5. Udfasning Efter shitstormen har nået sit klimaks, begynder mediernes interesse at aftage. Den negative kritik begynder også at blive mindre i denne fase. Haugh siger, at en årsag til dette kan være, at virksomheden svarer på kritikken (Haugh, 2014). Astrid Haughs shitstorms anaotomi, er en model der kan hjælpe til med at give et overblik over en shitstorms forløb, og samtidig give struktur til et oftest meget turbulent forløb. Anatomien kan derfor bruges til at hjælpe virksomheden med efterfølgende at evaluere bedre og derved kunne forberede sig bedre til en potentiel ny krise. Ovenstående begrebsdefinition og diskussion svarer på et af hjælpespørgsmålene, der medvirker til besvarelse af problemformuleringen. 3.2 Word-of-mouth For bedre at kunne forstå online word-of-mouth, vil det være en fordel at se på det traditionelle word-of-mouth, da dette var begyndelsen for begrebet. Afhandlingen vil derfor først kigge nærmere på dette begreb og derefter kigge på, hvordan det har udviklet sig over til de sociale medier. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 21 af 127\n23 I 1955 undersøgte Katz & Lazarsfeld, hvilken indflydelse personer havde i forbindelse med massekommunikation. I deres bog, Personal influence: The part played by people in the flow of mass communications, undersøger Katz & Lazarsfeld blandt andet, hvilken effekt massekommunikation har på personer og sammenligner det med effekten af word-ofmouth. Deres undersøgelser viser, at personlige anbefalinger har en større effekt end traditionel massekommunikation (Katz og Lazarsfeld, 1955; ). Det var også Katz og Lazarsfeld der i første omgang introducerede the two-step flow of information model (Windahl et. al., 2009; 70-71), som viser hvordan information når ud til befolkningen, gennem det de kalder opinion leders. Som modellen viser, kommer informationen ud gennem massemedierne til opinion leaders, som derefter oversætter deres opfattelse af informationen videre til andre. Billede The Two-Step flow approach to mass communication (Windahl et. al., 2009; 71) Ifølge Windahl et al., bliver en opinion leader karakteriseret ved 3 elementer; 1) værdier (hvem man er), 2) kompetencer (hvad man ved), og 3) sociale elementer (hvem man kender) (Windahl et al., 2009; 71). Det er værdier og kompetencerne hos vejrmanden, der overbeviser folk om, at det bliver regnvejr i morgen, fremfor de faktuelle fakta fra meteorologerne. Der har dog også været noget kritik af two-step flow model, som blandt andet består af at kritisere vigtigheden af hvert enkelte stadie i modellen, samt den simple opbygning af modellen. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 22 af 127\n24 Rogers (1983) påpeger, at de enkelte stadier betyder mere end først påpeget. Det første stadie er blot at viderebringe information, hvorimod det andet stadie er at påvirke (Windahl et. al., 2009; 72). Rogers argumentere, at det kræver en større indsats at påvirke end at informere, og det derfor ikke altid kan ses som ligetil. Det er ikke sikkert, at en opinion leader formår at påvirke, og derved virker modellen ikke efter hensigten (ibid.). Det kan dog diskuteres, om Rogers har samme opfattelse af en opinion leader som Windahl et. al., der mener at en opinion leader er en person, man opsøger for viden indenfor et bestemt felt. Derfor er det ikke nødvendigt, at overbevise i så stærk en grad som Rogers argumentere for, da personer allerede er åbne overfor opinion leaderens mening. Derfor kan det argumenteres, at opinion leaders har lettere ved at påvirke personer, netop fordi de anses som en opinion leader og derved har en anden tilgang til den information, som de får sammenlignet med informationen fra en anden person. En anden kritik der er blevet forbundet med modellen, er den simple tilgang til hele processen. McCombs og Becker (1979) argumenterer for, at det er forkert at tro, at det kun er opinion leaders som modtager informationer fra medierne og ikke alle andre personer (Windahl et. al., 2009; 73). McCombs og Becker beskriver cyklussen, som at personer først lærer om en begivenhed i medierne, herefter diskuterer begivenheden med andre personer, og først her bliver opinion leaderen relevant. Her må det argumenteres for, at The Two-Step Flow model er for simpel i sin opbygning, men at den tjener et formål, netop at beskrive processen simpelt. Dertil kommer en udvidet model forslået af Robinson (1976), som tilføjer personer der er involveret i sociale netværk. Her bliver personer påvirket af det Robinson kalder opinion givers, som også diskuterer de informationer de får fra massemedier med hinanden. Her tilføjer Robinson også, det han kalder Nondiscussants, som både får information og påvirkning direkte fra massemedierne (Windahl et. al., 2009; 75-76). Robinson fremlægger derfor to forskellige måder hvorpå personer kan blive påvirket på samtidig med, at han mener, at opinion givers udveksler informationer med hinanden og derved også påvirker hinanden. Det kan derfor argumenteres at denne model giver et mere retvisende billede end Two-Step Flow modellen, da den bygger flere elementer på. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 23 af 127\n25 Selvom der har været nogen kritik af The Two-Step Flow model, kunne Katz & Lazarsfeld se værdien i word-of-mouth og ydermere hvilken betydning dette havde for kommunikation og markedsføringen. Og der har siden da været en del forskning indenfor området. Keller skriver i 2007 at The evidence is abundantly clear: word of mouth is the most important and effective communications channel (Ghosh, Varshney, & Venugopal, 2014). Word-of-mouth har været undersøgt meget gennem tiden og defineres derfor på forskellige måder. Kotler, Keller, Brady, Goodmann & Hansen definerer word of mouth som an interpersonal communication of products and services (market offerings) where the receiver regards the communcator as impartial (2009; 703). Her er det vigtigt at bemærke, at Kotler et al. mener, at modtageren ser kommunikatøren som upartisk og at kommunikatøren derved ikke har nogen part i samtaleemnet. Kigger man på, hvordan Ghosh et al. definerer word-of-mouth, er anskuelsen en lidt anden. Her bliver word-ofmouth defineret som face-to-face communication between consumers regarding any product, brand or service (2014). Ghosh et al. inddrager derfor ikke noget om hvorvidt der menes, at kommunikatøren er upartisk i deres definition. Kapoor, K.R., & Sadh definere word-of-mouth som an oral brand-related interpersonal communication between receiver and communicator where the receiver perceives communication not to be driven by commercial interests (2013). Denne definition inddrager også det upartiske element i definitionen, da de skriver, at kommunikationen ikke er drevet af kommercielle interesser. Kapoor et al. skriver videre i deres artikel, at word-of-mouth ikke må være drevet af virksomheder og oftest er en post-purchase behavior. Hermed deler kommunikatøren ud af sine erfaringer med produktet. Dog argumenteres der også for, at marketing aktiviteter kan føre til word-of-mouth aktiviteter på baggrund af blot disse (Kapoor et al., 2013). Det kan ud fra ovenstående definitioner argumenteres, at traditionel word-of-mouth lægger vægt på den upartiske kommunikation mellem to personer, der som oftest er baseret på erfaringer med et produkt/virksomhed. Men hvordan fungerer word-of-mouth på sociale medier? Det vil det næste afsnit undersøge nærmere. CBS - Cand.merc.(kom.) Side 24 af 127\n26 3.2.1 Electronic word-of-mouth I takt med et internettet kom og sociale medier kom frem, udviklede word-of-mouth sig. En nyere version af word-of-mouth har fundet vejen frem nemlig elektronisk word-of-mouth. Electronic word-of-mouth, online word-of-mouth eller internet word-of-mouth er flere sider af samme sag (Kapoor et al., 2013). Der findes flere forskellige navne til word-of-mouth, der foregår elektronisk eller online. Denne afhandling vil bruge udtrykket electronic wordof-mouth (forkortes ewom) men anerkender de andre navne til begrebet. Internettet giver mulighed for at finde informationer om næsten alt, og det har også givet anledning til, at forbrugere kan udtrykke deres meninger om produkter/virksomheder. Dette kan gøres gennem forskellige review-sider (fx trustpilot.dk), personlige blogs, forhandlerens hjemmeside eller sociale medier, og alle disse er fora for ewom. Ghosh et al. definere ewom som opinions and information regarding producs and brands communicated via electronic media (2014). Dette er dog en relativ simpel definition på begrebet. Henning-Thureau et al. definere ewom som the type of statements accessible online, which are made by potential, actual or former customers about a product or company (Cheung, 2014). Her er det vigtigt at bemærke ordet accessible, altså at det skal være tilgængeligt online. Det betyder altså, at lukkede systemer som , chatrooms eller private beskeder gennem eksempelvis Facebook bliver holdt ude for denne definition. Det er også et vigtigt element ved ewom, netop at udtalelsen altid vil være tilgængelig, også flere år efter den er blevet udtrykt. Ghosh s definition på ewom indeholder s og instant messaging som er lukkede systemer, og interaktionen mellem brugerne er derfor mere én til én. Det betyder, at en anbefaling eller en udtalelse om et produkt eller en virksomhed ikke vil være tilgængelig for andre, end de personer som deltog i de lukkede systemer. Hvorimod en udtalelse lavet efter Thureau s definition vil være offentligt tilgængelig. Denne afhandling vil derfor anvende Henning Thureau s defination af ewom, da afhandlingens fokusområde er sociale medier og shitstorms. Derfor er de data der er undersøgt og anvendt i afhandlingen også tilgængelige, da de er skrevet offentligt på både Facebook, Twitter og andre sociale medier. Der er ikke lagt fokus på den én til én kommunikation, som også er foretaget under en shitstorm. Traditionel word-of-mouth har udviklet sig meget gennem tiden, og der er også en klar forskel på word-of-mouth og ewom. Som billede 3.3 viser har traditionel word-of-mouth CBS - Cand.merc.(kom.) Side 25 af 127\nSociale medier og online marketing Et eksplorativt studie af sociale mediers betydning for online marketing Social media and online marketing an explorative study of social media s significance for online


Sendt den 22. august 2014 ⋅ 2 Kommentarer\nSpring i den mentale udvikling også kaldet tigerspring giver vanskelige perioder\nHvorfor gennemgår alle småbørn vanskelige perioder på næsten samme tid?\nNår børn græder under et udviklingsspring, er det ikke uden grund.Deres udvikling ændrer sig pludselig drastisk.\nDet er godt – for det sætter dem i stand til at lære nye ting.Med andre ord er den ‘vanskelige’ periode i virkeligheden et signal om, at der sker fantastiske fremskridt.\nLigesom børn fysisk kan vokse i ryk, sker deres mentale udvikling også i spring.\nNeurologisk forskning har vist, at sådanne udviklingsspring ledsages af forandringer i hjernen.\nVidunderlige uger beskriver de ti spring i den mentale udvikling (tigerspring), som alle småbørn går gennem i deres første 20 levemåneder.\nI bogen fortælles, hvordan barnets syn på verden forandres for hvert spring, og hvordan barnet kan bruge denne indsigt til at udvikle nye færdigheder – færdigheder, som det har brug for i sin videre udvikling.\nUdviklingsspring i barnets første 20 levemåneder\nI løbet af dit barns første 20 levemåneder gennemgår det ikke mindre end ti udviklingsspring.\nTi gange tager dit barn hul på en ny verden, hvor det sættes i stand til at opfatte nye ting, som det ikke kunne før.\nDet kan være svært at sætte sig ind i, hvad det er der sker i sit barn kort indblik i den verden, som dit barn oplever ved hvert udviklingsspring.\nDerfor giver det ro, når man ved hvad det er som barnet oplever og går igennem i disse perioder.\nAllerede når barnet er 5 uger gammelt tager de det første spring ind i ”Sansningernes verden”.\nOg derfra er der de 9 andre spring som forekommer ved 8 uger ”En verden af mønstre”, 12 uger ”En verden af glidende overgange”, 19 uger ”En verden af begivenheder, 26 uger ”En verden af sammenhænge, 37 uger ”Kategoriernes verden”, 46 uger ”Rækkefølgernes verden”, 55 uger ”Programmernes verden”, 64 uger ”Pricippernes verden” og til sidst uge 75 ”systemernes verden”.\nEt færdigudviklet minimenneske\nEfter de første ti udviklingsspring har dit barn afsluttet en vigtig, forberedende periode i sit liv –den såkaldte sensomotoriske periode.\nBarnet er nu mere eller mindre et færdigudviklet menneske i miniudgave.\nDets sanser og bevægeapparat er afstemt i forhold til hinanden.Det kan manøvrere, tilpasse sig og overleve i de omgivelser, som det nu engang er bragt til verden i.\nAllerede 20 måneder gammelt er barnet godt på vej til at efterligne og stifte bekendtskab med sin kultur: rollerne, måden at gøre ting på, symbolerne, redskaberne, myterne og institutionerne.\nMimik og gestikulation spiller her en afgørende rolle.\nDe danner grundlaget for den sproglige udvikling.I 20-måneders-alderen kan børn sige de første korte sætninger.\nNogle børn begynder på dette allerede i 17-måneders-alderen, lige efter at de har taget det sidste udviklingsspring.\nVed hjælp af sproget er de nu klar til at suge til sig af den viden og indsigt, som er opnået gennem mange generationer.\n← Nyfødte børn kan også kede sig! – Udforsk dit barns evner\nEnkle strategier til at overleve et tigerspring →


• Billige Citron Eukalyptus Olie online [Se bedste tilbud]\nNiceHair.dk er nu en af de mest populære e-butikker inden for beauty-produkter. Firmaets udvalg udgøres af i omegn af 14000 varer fra flere brands. Forretningens Trustpilot-score på 9,4 ud af 10 tilkendegiver stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 37612 ratings, hvoraf 31933 af dem giver topkarakter. På Facebook er 225196 brugere tilhængere af NiceHair.dk, og herpå har netbutikken modtaget 4607 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,1 ud af 5, som lige så vel er virkelig godt.\nMade4men.dk er pt. imellem de største internet forretninger der sælger beauty-produkter. Firmaets udvalg spænder over opimod 3000 produkter fra diverse brands. Webshoppens Trustpilot-score på 9,4 af 10 indikerer en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 6942 ratings, hvoraf 5800 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6276 mennesker tilhængere af Made4men.dk, og her har forretningen modtaget 75 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,1 af 5, hvilket ligeledes er særdeles imponerende.\nLookfoxy.dk er pt. iblandt de førende internet webshops inden for beauty-produkter. Forhandlerens udvalg rummer på den anden side af 300 produkter fra diverse producenter. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 6,9 ud af 10 markerer utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 43 vurderinger, hvoraf 14 af disse giver topkarakter. På Facebook er 608 mennesker fans af Lookfoxy.dk, og herpå har forhandleren modtaget 10 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 3,9 af 5, som også er ret så godt.\nMatas.dk er aktuelt en af de førende online firmaer inden for beauty-produkter. Netbutikkens sortiment udgøres af opimod 90000 varer fra en række brands. Butikkens Trustpilot-vurdering på 8,2 ud af 10 vidner om stor kundetilfredshed. Tallet er baseret på 12075 vurderinger, hvoraf 8851 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 279941 mennesker tilhængere af Matas.dk, og herpå har forhandleren modtaget 549 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 3,8 af 5, hvilket ligeledes er vældig imponerende.\nLuxplus.dk er nu iblandt de bedste internet virksomheder med beauty-produkter. Webbutikkens sortiment rummer i omegn af 40000 varer fra en række producenter. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,6 af 10 bevidner utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 27258 bedømmelser, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 personer fans af Luxplus.dk, og herpå har butikken modtaget 5451 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,8 ud af 5, som tillige er ualmindeligt flot.\nCitron Eukalyptus Olie shoppes over nettet\nMange internet firmaer giver nu om stunder et hav af forskellige leveringsmidler. Det mest almindelige er for nærværende at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente din ordre når det passer dig bedst. Den er nemlig meget let gængelig, samt typisk ligeledes den prisbilligste fragttype.\nDu bør omvendt påtænke at vælge at få leveret til dit hus eller ud på dit arbejde. Fragtløsningen bliver til tider en kende mindre prisbillig, men tillige super smertefri. Den prisbilligste leveringsløsning af citron eukalyptus olie vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter pakken, hvilket kræver at du lever tæt på citron eukalyptus olie online butikkens lager.\nLeveringshastigheden er naturligvis rigtig væsentlig om du har behov for produkterne fluks, og herved er det ret så centralt at du ser nærmere på tidshorisonten for levering for det vedkommende produkt.\nAdskillige citron eukalyptus olie internet handler reklamerer med levering efter en enkelt hverdag på masser af varenumre, men vær opmærksom på at det forudsætter at ordren placeres inden et aftalt tidspunkt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få citron eukalyptus olie betjent forinden de logistikansatte drager hjemad.\nNogle enkelte netbutikker yder fragtfri levering, men i de fleste tilfælde gælder det kun hvis der indkøbes for en bestemt sum. Desuden bør du overveje den mest letkøbte fragtmetode, der typisk – uafhængig om du befinder sig tæt på Roskilde, Nørresundby eller Ringkøbing – er at få fragtfirmaet til at levere produkterne til en pakkeshop.\nDet er jo temmelig uproblematisk for folk at lave prissammenligning på citron eukalyptus olie fra forskellige online outlets, og ergo har mange online selskaber været presset til at at stampe priserne på deres produkter – til juniorer, og samtidig også til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange præstere portofri levering.\nMen det kan immervæk vise sig gunstigt at eftergå et par forskellige e-firmaer efter citron eukalyptus olie udsalg inden du shopper, så man er sikret at indhente den skarpeste pris.\nDu må bare være obs på, at når en e-shop reklamerer citron eukalyptus olie til en pris som virker uhørt fremragende, så kunne det i nogle tilfælde være en varsel om en fup internet handler. Bestillinger med kort er heldigvis indbefattet af et lovbud, der begunstiger køberen imod uoprigtige netshops.\nVi går generelt ind for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du vælge en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, såfremt du hellere vil finansiere regningen ude i fremtiden.\nInden folk handler citron eukalyptus olie på en internet virksomhed bør man ideelt set granske forhandlerens handelsvilkår, dog er det almindeligvis et tidskrævende arbejde.\nEn anden mulighed kunne måske være at kigge hvorvidt internet firmaet er godkendt af e-mærket, siden det ofte er et signal om at online shoppen accepterer den officielle danske lovgivning, udover at internet firmaet undertiden revurderes af jurister som kender de gældende bestemmelser. Derudover giver det dig mulighed for at få bistand, når du forvoldes udfordringer i forbindelse med din handel.\nDertil er det at foretrække at man er på vagt for de vigtigste vilkår der influerer på købet, som fx den byttepolitik på citron eukalyptus olie webbutikken garanterer. Her er det ydermere essesentielt, at man stadig beholder sin kvittering på e-mail, således man i fremtiden kan påvise ordren, uafhængig om man skal shoppe til en herre eller dame.\nTrustpilot frembringer fuldstændig fremragende muligheder for at eftergå forskellige nuværende brugeres betragtninger og derfor er det at foretrække, at du læser internet virksomhedens citron eukalyptus olie anmeldelser før du køber.\nFacebook forærer dig tillige visse passelige muligheder for at få indtryk af online webshoppens pålidelighed. Her møder vi mange forhandlere på nettet som gør det muligt at udforme en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket på samme måde kan drages fordel af til at fornemme hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har aftaler med nogle forskellige online firmaer når vi publicerer firmaernes produkter, og modtager honorar hvis du realiserer en handel.\nOrientering vedrørende citron eukalyptus olie og e-firmaer værnes om tit, men vi ønsker ikke at tage ansvar for reguleringer der er blevet realiseret efter at vi sidst opdaterede sidens data.


Estate Media – Bricks henter projektchef fra Niras til 40.000 kvm projekt på Aarhus Ø -\nFinn Faurholt. Foto: Bricks\nBricks henter projektchef fra Niras til 40.000 kvm projekt på Aarhus Ø\nEjendoms- og projektudviklingsselskabet Bricks, der har fokus på Aarhus og København, har ansat Finn Faurholt, der har over 40 års erfaring fra Niras.\ntorsdag 1. marts 2018 8:45\nFinn Faurholt er blevet ansat som projektchef for Bricks’ nye ejendomsprojekt Nicolinehus, som er et byggeprojekt på 40.000 kvm med en blanding af boliger og erhverv på Aarhus Ø.\n67-årige Finn Faurholt kommer fra en stilling som chef for byggeriafdelingen i Aarhus i Danmarks tredjestørste rådgivende ingeniørvirksomhed Niras, hvor han har været ansat i over 40 år.\nFaurholt har blandt andet haft ansvaret for opførelsen af kunstmuseet Aros, den russiske tv-station NTV i Moskva og butikscentret Field’s i Ørestad ved København – samt løst en række opgaver for Bricks.\nByggestarten for Nicolinehus ventes at blive til sommer, mens projektet forventes klar til indflytning fra ultimo 2021.\nBricks er et ejendoms- og projektudviklingsselskab med fokus på aktiviteter i Aarhus og København. Bricks blev etableret i 2002 af Martin Busk og Philip Foss. I dag indgår Peter Bohnsen desuden i ejerkredsen.\nPhilip Foss, der er medejer i Bricks, har tidligere sagt om projektet Nicolinehus på Aarhus Ø:\n– Vi vil løbende lave events i området omkring Nicolinehus og aktivere ildsjæle og interessenter i Aarhus Ø, så området kommer til at summe af afslappet midtbyliv. Samtidig tilbyder vi de kommende beboere boliger med format. Vi lever af – og for – at skabe smukke rammer for liv. Det, synes vi, er lykkedes rigtigt godt med Nicolinehus – i tæt samarbejde med AART architects, der er et af landets allerstærkeste arkitektfirmaer.\nLæs også Arkitektgruppen åbner kontor i Aarhus og ansætter projektudviklingschef fra Casa\nHør mere den 8. maj i København K på konferencen:\nKøb/salg af boligudlejningsejendomme\n( Besøgt 1.034 gange, 1 besøg i dag )\nNye investeringer kræver god balance\nRedaktørens blog / lørdag 26. september 2020\nPodcast: Hidsigt boligmarked, sexisme og tæt på årets forbillede\nPodcast / fredag 25. september 2020\nLeder af Plesners ejendomsteam forfremmet til Managing Partner\nAdvokatbranchen, Virksomheder og mennesker / fredag 25. september 2020\nPihl & Søn fortsætter massiv fremgang – overskud mere end firedobles\nRegnskab og resultater, Entreprenører / torsdag 24. september 2020\nColliers-direktør: Regeringen skræmmer internationale investorer\nInvestering / torsdag 24. september 2020\nMia Scheel skifter til konkurrent og bliver projektchef september 9, 2020\nNy juridisk direktør dropper Ejendomdanmark før tiltrædelse – ’en ekstrem svær beslutning’ september 21, 2020\nVENTELISTE: Erhvervs- og boligmarkedet i Odense\nDerfor vinder Christian Wittrup legat\nPernille Vermund lukker sit arkitektfirma


God boremaskine | Lav-det-selv.dk\nHej jeg vil ud og have mig en kvali boremaskine.\nMen ved ikke rigtig hvad jeg skal vælge, og hvad der Best for pengene?\nDet skal være en ad de lille modeller, ligesom denne bosch http://billigmaskiner.dk/bosch-blaa-skruemaskiner-10-8-v-170/bosch-akku-bore-skruemaskine-gsr-10-8-2-li-l-boxx-p1123.\nI må meget gerne komme med andre gode forslag, hvis der nogen andre som måske er billigere/bedre, og i må meget gerne smide et link på hvor man kan købe den?:-)\nDen skal bruges til alt muligt, hobby,træ og ting i hjemmet osv.\nDén lille Bosch har ord for at være god, ikke egen erfaring, men har set det her på LDS flere gange, så den du linker til er nok ikke helt ved siden af vil jeg tro.\nDet med valg af værktøj kan være lidt af en "religion" nogen foretrækker det ene mærke osv.\nKommer lidt an på hvor meget du vil investere og hvor meget den skal bruges naturligvis.\nMange tak, men tænkte på om den kunne findes billigere, i en anden model måske?\nDen vil blive brugt rimelig meget, og til alt storset:-)\nHvor meget vil du investere i din kommende maskine?\nHvor mange (stærk) ønsker du maskinen skal ha'?\nBatteriets A/H har noget med pris at gøre. Desto mere du vil ofre vil jeg mene at jo bedre maskine du vil få. (er personligt færdig med de helt billige, de holder ikke ret længe her hos mig)\nPrøv at lede på f.eks. Pris runner tror jeg det hedder, der kan findes rigtig mange forskellige mærker, og forskellige priser/størrelser på A/h, det var måske værd at undersøge også inden du bestemmer dig.\nHar i foråret købt min hidtil dyreste bore/skrue & slag batteriboremaskine, (med hjælp herfra) i den noget dyre ende, godt 2200 kr. med fragt, men er meget glad for denne (kan ses på galleriet) Håber denne vil tjene mig i lang tid fremover, men det vil tiden jo vise.\nHar du overvejet om den er kraftig nok, når du kommer til at bruge den meget, og som ene maskine.\nJeg har selv en Metabo powermaxx 12 pro, med 2 stk. 1,3 ah li-on\nJeg synes ikke den kan klare andet en lettere opgaver, og skal ofte ned i laveste gear, hvis der skal skrues lidt større skruer i, så har den kun en 10 mm bore patron.\nAt Metabo'en så er af ringe kvalitet, øger jo ikke brugerglæden.\nJeg har så også et par større maskiner, det er Makita 18 volt 3 ah li-on, dem er jeg så til gengæld vældig godt tilfredse med.\nJa er osse helt færdige med de billige! De intet værd\nMen har ikke et bestemt pris som jeg vil holde mig indenfor, den skal bare kunne holde til lidt af hvert, og jeg har en rigtig go 18v så der ingen problemer til det lidt større ting.\nDen skal bruges rigtig meget til hobby og til hylder og til at bore huller i metal:-)\nHar været ude og kigge på et par stykker idag, og syntes Best om den busch /(slags) den ligger godt i hånden.\nMen kender ikke så meget til andre end den.\nSå ved ikke rigtigt hvad jeg skal kigge efter:-)\nMetabo'en er ikke af de helt billige, mener den koster ca. 900 kr.\nMin svigersøn har sådan en Makita her, den er han utrolig glad for\nHer vist uden bore patron men den er med, kan sikkert findes billigere.\nmed patron ser den sådan her ud..\nDen ser fin ud den der. Men jeg tænkte om det måske var lidt for dyrt og købe såen en, til mit brug?\nMen som sagt har jeg ikke så meget forstand på de modeller og vil gerne ofre de penge hvis den er det værd:-)\nMen de eneste jeg har kigget på er den som du viser og den bosch, så kan ikke rigtigt finde ud af hvad man skal.\nDet jo mange penge og bruge hvis det den forkerte man køber ;-)\nOm du vælger Bosch, eller Makita er ren religion.\nBedst at finde dem i en butik, og så vælg den du synes bedst om.\nXL-byg har faktisk både en Makita og en Bosch 18 V med 2 stk. 1,5Ah batterier på tilbud til kr. 1299,- i deres juleavis :\nMakita og Bosch fra XL\nBosch-en er så med et væld af tilbehør.\nDen kunne jeg godt finde på at købe, hvis jeg ikke allerede havde en ( Hitachi )\nOg den der ligge bedst i din hånd (balance og sådan) ret så vigtigt med al slags værktøj, synes jeg.\nOm du vælger at købe den for lille (for lidt Nm) det den kan spænde når du f.eks. skal skrue en lidt større skrue i, uden den taber "pusten" bør du nok også tænke lidt på.\nNy excentersliber - Hvilken?\nBosch Professional Bore- og skruemaskine SÆLGES


Globale ledere vedtager dagsorden for at overvinde COVID-19-krisen og undgå fremtidige pandemier - EU Reporter\nLedere af G20 har forpligtet sig til en række aktioner for at fremskynde afslutningen af COVID-19-krisen overalt og bedre forberede sig på fremtidige pandemier på et topmøde, der er vært for Europa-Kommissionens præsident Ursula von der Leyen (billedet) og den italienske premierminister Mario Draghi, som G20-formand.\nPræsident Ursula von der Leyen sagde: ”Dette allerførste G20-topmøde om sundhed markerer starten på et nyt kapitel i den globale sundhedspolitik. Verdensledere er stærkt engagerede i multilateralisme og globalt sundhedssamarbejde. Dette betyder ingen eksportforbud, der holder de globale forsyningskæder åbne og arbejder på at udvide produktionskapaciteten overalt. Hvis vi lever op til disse principper, vil verden være bedre forberedt på pandemier. ”\nG20 understregede vigtigheden af øget og diversificeret produktion og anerkendte den rolle, som intellektuel ejendomsret spiller for at sikre retfærdighed, både gennem frivillig licensering og videnoverførsel såvel som i forbindelse med de fleksibiliteter, som TRIPS-aftalen giver. I den henseende har EU til hensigt at lette gennemførelsen af disse fleksibiliteter, især brugen af obligatoriske licenser, herunder til eksport til alle lande, der mangler produktionskapacitet. *\nEU vil fremsætte et forslag i WTO med fokus på:\nAfklare og lette brugen af obligatoriske licenser i krisetider som denne pandemi\nstøtte til udvidelse af produktionen og\nhandelslempelse og begrænsning af eksportrestriktioner.\nAlle G20-medlemmer erkendte også behovet for at løse finansieringsgabet i ACT-Accelerator, et globalt samarbejde om at fremskynde udvikling, produktion og retfærdig adgang til COVID-19-tests, behandlinger og vacciner, og lanceret af WHO, Europa-Kommissionen , Frankrig og Bill & Melinda Gates Foundation. Og blev enige om at udvide sit mandat til slutningen af 2022.\nLederne var yderligere enige om behovet for information om tidlig varsling, overvågning og trigger-systemer, som vil være interoperable. Disse vil dække nye vira, men også varianter. De vil gøre det muligt for lande at opdage meget hurtigere og at handle for at klemme i knoppudbruddene, før de bliver pandemier.\nG20 understregede klart behovet for at sikre lige adgang til vacciner og støtte lande med lav indkomst og mellemindkomst.\n'Team Europas bidrag\n'Team Europe' forelagde topmødet konkrete bidrag til at svare på denne opfordring, både for at dække øjeblikkelige behov og for at opbygge kapacitet på mellemlang sigt.\nEuropa-Kommissionen har arbejdet med industrielle partnere, der fremstiller vacciner i Europa, for hurtigt at stille vaccinedoser til rådighed for lande med lav indkomst og mellemindkomst.\nBioNTech / Pfizer (1 milliard), Johnson & Johnson (200 millioner) og Moderna (omkring 100 millioner) lovede 1.3 milliarder doser af vacciner, der skulle leveres til lavindkomstlande uden fortjeneste og til mellemindkomstlande til lavere priser inden udgangen af 2021, hvoraf mange vil gå via COVAX. De begik mere end 1 milliard doser i 2022.\nTeam Europe sigter mod at donere 100 millioner doser af vacciner til lande med lav indkomst og mellemindkomst indtil årets udgang, især gennem COVAX.\nUd over at dække det nuværende vaccinebehov vil Team Europe også investere i at udstyre Afrika til selv at producere vacciner. Afrika importerer i dag 99% af sine egne vacciner. Team Europe har lanceret et initiativ til at øge produktionskapaciteten i Afrika og adgangen til vacciner, medicin og sundhedsteknologier. Initiativet, støttet af 1 mia. EUR fra EU-budgettet og europæiske udviklingsfinansieringsinstitutioner såsom Den Europæiske Investeringsbank, vil dække investeringer i infrastruktur og produktionskapacitet. Men også inden for træning og færdigheder, styring af forsyningskæder, lovgivningsmæssige rammer.\nUnder initiativet vil der blive udviklet en række regionale produktionsknudepunkter, der dækker hele det afrikanske kontinent.\nDet globale sundhedstopmøde, der var vært den 21. maj af Europa-Kommissionen og Italien som formand for G20, har samlet G20-ledere, ledere af internationale og regionale organisationer og repræsentanter for globale sundhedsorganer for at dele erfaringer fra COVID -19 pandemi, og udvikle og tilslutte sig 'Romerklæringen' af principper.\nDe aftalte principper bør være en stærk vejledning til yderligere multilateralt samarbejde og fælles handling for at forhindre fremtidige globale sundhedskriser og for en fælles forpligtelse til at opbygge en sundere, sikrere, mere retfærdig og mere bæredygtig verden.\nTopmødet bygger videre\nGlobal respons på coronavirus, et løftemaraton, der sidste år samlede næsten 16 mia. € fra donorer over hele verden til universel adgang til coronavirusbehandlinger, test og vacciner og støtte til global bedring.\nDet eksisterende arbejde med multilaterale institutioner og rammer, især Verdenssundhedsorganisationen og de internationale sundhedsforskrifter.\nAndre sundhedsinitiativer og -processer, herunder dem, der finder sted i G7 og G20.\nEU har været på forkant med den internationale indsats for at tackle COVID-19-krisen overalt og har bidraget til at mobilisere finansiering til støtte for ACT-acceleratoren gennem Coronavirus Global Response og som en af de største bidragydere til COVAX-faciliteten med over 2.47 mia.EUR .\nCOVAX er det globale initiativ, der fører bestræbelser på at sikre universel og retfærdig adgang til COVID-19-vacciner, og for EU er den vigtigste kanal til at dele vacciner.\nEU har investeret 4 mia. Euro i COVID-19-forskning og produktionskapacitet til at udvikle vacciner, der nu leveres til EU og lande over hele verden. EU har eksporteret så mange vacciner, som det har modtaget til sine borgere, omkring 200 millioner.\nTeam Europe har mobiliseret over 40 mia.EUR til at støtte partnerlande overalt i verden med at tackle sundhedssituationen, styrke nøglesektoren som sundhed, vand og sanitet og foranstaltninger til at afbøde de socioøkonomiske konsekvenser af COVID-19-krisen.\nGlobal Health Summit -websted\nEuropa-Kommissionens præsident Ursula von der Leyens bemærkninger på det globale sundhedstopmøde:\nÅbningsadresse på før topmødet\nÅbningsadresse på Global Health Summit\nVigtigste anbefalinger som følge af høringen af civilsamfundet\nRapport fra Global Health Summit Scientific Panel\nFaktaark EU's globale reaktion på COVID-19-pandemien\nFaktaark Team Europe Initiative om fremstilling og adgang til vacciner, medicin og sundhedsteknologier i Afrika\nPressemeddelelse om Team Europe-initiativ på 1 mia. € om produktion og adgang til vacciner, medicin og sundhedsteknologier i Afrika\nRelaterede emner:Global respons på coronavirus\nSikkerhed: Mere grundig kontrol af skydevåbenlicenser for at stoppe forsøg på at omgå afslag fra næste år\nEU accepterer at åbne døre for vaccinerede udlændinge\n#GlobalCoronavirusResponse - EU sender hjælp til at tackle pandemi i #Kenya, #Bangladesh, #Ecuador og #ElSalvador\n#CoronavirusGlobalResponse - Lørdagens topmøde rejste 6.15 mia. € til universel adgang til coronavirusvacciner\n#CoronavirusGlobalResponse - Verdensledernes topmøde og koncertopstilling annonceret til 27. juni\n#CoronavirusGlobalResponse-løbningsmaraton starter den 4. maj


Jeremias 4:8 Derfor skal I klæde jer i Sæk og klage og jamre, thi ej vender HERRENS glødende Vrede sig fra os.\nBibel > Jeremias > Kapitel 4 > Vers 8\nJeremias 4:8 Interlinear • Jeremias 4:8 Flersprogede • Jeremías 4:8 Spansk • Jérémie 4:8 Franske • Jeremia 4:8 Tysk • Jeremias 4:8 Kinesisk • Jeremiah 4:8 Engelsk • Bible Apps • Bible Hub\n…7En Løve steg op fra sit Krat, en Folkehærger brød op, gik bort fra sin Hjemstavn for at gøre dit Land til en Ørk; dine Byer skal hærges, saa ingen bor der. 8Derfor skal I klæde jer i Sæk og klage og jamre, thi ej vender HERRENS glødende Vrede sig fra os. 9Paa hin Dag, lyder det fra HERREN, skal Kongen og Fyrsterne tabe Modet, Præsterne stivne af Skræk og Profeterne slaas af Rædsel;…


Hvordan retter jeg en Blue Screen i Windows ved hjælp Driverbekræftelse?\nSå du har en tilbagevendende Blue Screen of Death, og ligesom mange BSoD’er skyldes det, at en dårlig driver er i fejl. Skærmen giver dig dog ikke de rigtige oplysninger, enten fordi det ikke indeholder en driver overhovedet, eller fordi det indeholder en systemdriver, der virker som en falsk positiv.\nDriver Verifier er et gratis værktøj inkluderet med alle versioner af Windows fra Windows XP videre. Det verificerer bogstaveligt talt alle driverne på din pc, indtil det kommer på tværs af det, der forårsager problemet, med vilje at generere den samme blå skærm, men derefter optage oplysningerne i en logfil, der hjælper dig med at spore problemet.\nKør Driver Verifier\nHvis du ofte har fået den samme blå skærm, og du gerne vil blive proaktiv og rette den, så er det, hvordan du bruger Driver Verifier.\nSkriv CMD og tryk Enter\nIndtast verifikator i den nye boks, og tryk på Enter\nKommandopromptet, hvor du indtaster verifikatoren. Dette ligner hinanden på tværs af alle versioner.\nSkærmen Driver Verifier i Windows XP.\nSkriv CMD i feltet og tryk Enter\nSkærmen Driver Verifier i Windows Vista og 7.\nKlik på Kommandoprompt (Admin) ( Windows PowerShell (Admin) i Windows 8.1)\nSkærmen Driver Verifier i Windows 8.\nAlle verisons af Windows:\nSørg for, at Opret brugerdefinerede indstillinger (for kodeudviklere) er valgt.\nVælg Vælg individuelle indstillinger fra en komplet liste .\nFravælg systematisk lav ressourcesimulering og afventer I / O-anmodninger . (Disse to forårsager en unødvendig arbejdsbyrde på din pc.) Sørg for, at alt andet er valgt.\nVælg Vælg drivernavne fra en liste .\nVælg alle drivere på denne skærm, undtagen dem, der siger Microsoft Corporation under Leverandøren. Det er meget usandsynligt, at en Microsoft-driver forårsager problemet.\nVær sikker på, at Force Pending I / O anmodninger og systematisk lav ressource simulering er deselected.\nBemærk! Hvis du ikke kan udføre ovenstående trin, fordi den blå skærm fortsætter, så prøv først at starte i sikker tilstand .\nDu skal genstarte din pc på dette tidspunkt. Så prøv at forårsage BSoD igen ved at gøre hvad du gjorde før. Windows lægger ekstra stress på dine drivere for at hjælpe dig sammen. Hvis du ikke kan reproducere BSoD, skal du lade din computer køre over natten. Når BSoD opstår igen, skal du genstarte din pc i Safe Mode og læse Minidump-filen.\nGenstart din pc efter færdiggørelse med Driver Verifier.\nDriver Verifier vil køre, udløse den blå skærm og optage en logfil. Logfilen findes i C: \_ Windows \_ Minidump \_. Læs det, og du vil se, hvilken driver der forårsager problemet. Prøv Googling drivernavnet for at finde ud af, hvilket stykke hardware på din pc det bruger.\nSå hvordan læser du det? Du har brug for et fejlfindingsværktøj, som du kan downloade fra Microsoft.\nWindows 7-versionen er her , og Windows 8-versionen er her . Download SDK’en, installer den, vælg fejlfindingsværktøjerne og afmarker alt andet.\nBemærk, at fejlfindingsværktøjer til tidligere versioner af Windows ikke længere er tilgængelige. Du skal sende din dumpfil til en Microsoft-tekniker for at analysere.\nVælg kun denne del under installationen.\nEfter installationen skal du finde den på din startskærm. Det hedder windbg (x64). Kør det.\nKlik på Filer , og klik derefter på Open Crash Dump .\nNaviger til C: \_ Windows \_ Minidump \_ og åbn .DMP-filen indeholdt i.\nKig mod bunden af den resulterende fil, hvor linjen siger sandsynligvis forårsaget af . Dette er en god indikator for, hvilken chauffør der forårsager problemet.\nOpdater driveren relateret til det pågældende hardware:\nKlik på Skift til klassisk visning\nKlik på fanen Hardware\nFind enheden, der forårsager problemet\nHøjreklik på den\nDobbeltklik på Enhedshåndtering\nHøjreklik på problemdriveren og klik på Update Driver.\nVis ved små ikoner\nEller brug vores Application Driver Reviver , ikke forveksles med Driver Verifier. Driver Reviver opdaterer automatisk alle eksisterende drivere på din pc, og det er især godt for opdatering af dårligt udførte drivere, som denne, til den nyeste og bedste version.\nNår du har rettet problemet driveren, vil du gerne deaktivere Driver Verifier.\nDeaktiver Driver Verifier\nNår du er færdig med at bruge Driver Verifier, vil du gerne deaktivere den, da det er en smule byrde på din pc, mens den kører.\nI alle versioner af Windows:\nRe-run Driver Verifier ved hjælp af ovenstående trin.\nVælg Slet eksisterende indstillinger .\nGenstart din pc igen.\nSlet eksisterende indstillinger for at belaste din pc, når du er færdig med Driver Verifier.\nHold denne artikel bogmærket i fremtiden, så når du har en blå skærm, kan du løse problemet. Se også vores interaktive Blue Screen Helper og indtast dit fejlnavn for yderligere tip til løsning af din specifikke Blue Screen of Death. Held og lykke!


Billig Billeje Lyon Øst - Hertz, Avis, Sixt, Thrifty\nHjemmeside » Frankrig » Lyon Øst\nBilleje i Lyon Øst\nLyon er en enorm by, som har imponerende katedraler og gamle ruiner. Det er det ideelle sted for enhver besøgende, der ønsker en fantastisk oplevelse. Det har en forbløffende historie og udsøgte spisesteder spredt over hele Lyon og de omkringliggende landsbyer.\nFleste turister beslutter at bruge Biludlejning i Lyon øst og da det er billig og en vidunderlig måde at rejse til de steder, sporvogn eller metro ikke kan nå.\nLyon er en velhavende by, som du kan fortælle ved den storslåede renæssance bygninger og fantastiske arkitektur. Nogle store turiststeder omfatter den kirke af St - Martin - d'Ainay som dateres tilbage til den romanske periode og Jardin botanique de Lyon.\nBillig biludlejning i Lyon øst er rimeligt prissat, swift og den største måde at se det slående landskab i Rhône - Alpes - regionen. Lyon er berømt for gastronomi og du vil finde fremragende etablerede restauranter, der tager fødevarer meget alvorligt. Madlavning færdigheder anvendes sonderende og tilbyder dig et stort udvalg af spændende retter såsom kalvekød fødder confit og kylling lever med foie gras.\nFor turister anbefales kommer for en afslappende ferie det at bruge billeje i Lyon øst. Dette gør det muligt at rejse i dit eget tempo og besøge nogle af de mange smukke haver, der omgiver byen Lyon. Motorvejene er meget nyttige, A6, A7, A42 og A43 føre til mange andre byer og ud af Frankrig som Paris, Marseille, Genève, Barcelona og Milano.\nVilleurbanne (2,3 km)\n38 42 Avenue De Bohlen, 69120 Vaulx En Velin, Vaulx En Velin\nLyon Part Dieu Togstation (5,5 km)\nParking: 203 Rue Paul Bert Level 6, 48 Rue De La Villette, Lyon, 69003\nLyon Perrache Højhastighedstransport Togstation (7,9 km)\n12 Cours De Verdun Rambaud No Truck, Lyon, 69002\nLyon St Exupery Train Station (11,9 km)\nEcully (12,2 km)\n11 Ave Guy De Gollongue, Ecully, 69130\nLyon Lufthavn (12,4 km)\nVienne (24,8 km)\nStation Total, Vienne, 38200\nMeximieux (27,4 km)\nVillefranche Sur Saône Togstation (31,0 km)\n1165 Rue Ampere, Villefranche Saone, 69400\nVillefranche Sur Saone (31,7 km)


Et knuselskeligt kærlighedsepos | stiften.dk\nHjerterum er et destillat af Livets Blå Tone, Livets Blå Bølge og Den Blå Tid. Pressefoto\n"Hjerterum" går lige i hjertekulen som en stærk, berørende og overbevisende oplevelse af at kærligheden er størst af alt. Det sker takket være en fantastisk flot tekst, en instruktion som ikke vakler et eneste øjeblik men får det allerbedst\n10 sep. 2017 kl. 13:51\nANMELDELSE: "Hjerterum" er et konglomerat, et destillat af tre forestillinger. Af "Livets blå tone"(2014), "Livets blå bølge" (2015) og "Den blå tid" (2016) - tre forestillinger skrevet som en trilogi af Hege Tokle, der er kunstnerisk leder af Syddjurs Egnsteater.\nDe tre forestillinger var hver især meget seværdige. Nu topper det så med sammentrækningen - en forestilling som sagtens kan stå alene. Man behøver på ingen måde at have set de tre foregående. Forestillingen som varer en berørende god times tid, trækker fine erindringsspor efter sig.\n"Hjerterum" er på alle måder meget formfuldendt. Tokle har begået en tekst som fanger kærlighedens længsler, håb og glæder på en befriende ligefrem måde som samtidig rummer store menneskelige dybder. Uden at det på noget tidspunkt bliver sentimentalt, åbner Tokle ind til de mest sårbare sider af stykkets personer, samtidig med at hun fx kan lade rummet med sprød humor, tegne et kvindediskriminerende tidsbillede og skildre en epoke i historien hvor nazismen var i udbrud og hærgede.\nNiels Secher har fundet på en forholdsvis lille og grå-metallisk scenekonstruktion, som fermt kan være både hjemsted for den unge herregårdspige, som forelsker sig under sin stand, langtursskib for to unge fyre, prins Carl og den jævne knægt Karl, norsk kaffestue og tysk koncentrationslejr.\nForestillingens troværdighed og intensitet har også i høj grad med iscenesættelsen at gøre. Norske Hanne Brincker har sammen med sin landsfælle, instruktørassistent Ketil Kolstad, iscenesat "Hjerterum" helt uden vaklen. Indledningsvis er det vanskeligt at tro at det kan fungere med den måde hvorpå de krydsklipper relativt tjept mellem de tre tidsperioder, indenfor hvilke handlingerne udspiller sig. Men lynhurtigt viser grebet sig at være ikke blot elegant, men også meget virkningsfuldt. Også fordi tiderne og deres personer begynder at krydse ind over hinanden og optræde samtidigt, hvorved den sammenhæng og de universelle kærlighedsfølelser som er på spil bliver forstærket. At det hele er bundet sammen af en lille spilledåse gør blot spillet endnu mere interessant.\nDer skal både en stærk tekst, en begavet iscenesættelse og nogle sikre skuespilpræstationer til at bære en forestilling så flot igennem via en sådan 'klip på klip' og overlapnings-metode. "Hjerterum" mestrer det. Nok en styrke er at forestillingen bygger på grundig lokal research, at den meget elegant får begivenheder fra forskellige årtier og århundreder til at krydse hinanden, og at den får skuespillere som er garvede inden for faget og helt nyudklækkede til at spille så homogent sammen.\n"Hjerterum", som ikke tilfældigt slutter med en omfavnelse, er teater med hjerte som fortjener at blive set.\n157 ansøgere kæmper om 22 mio. 2017-kroner\nNår kulturkroner gør kreativitet til virkelighed


ReadySet Heroes anmeldelse | GamersLounge\nForside Anmeldelse ReadySet Heroes anmeldelse\nReadySet Heroes anmeldelse\nDungeon Crawler på en ny måde.\nDet er nu tid til at se nærmere på det nyeste skud på Dungeon Crawler træet. Vi har hevet ReadySet Heroes igennem anmelder maskinen. Det var PlayStation 4 versionen der stod for skud.\nNår vi taler om Dungeon Crawler spil, så vil de fleste uden at tøve tænke på Diablo III. Men Dungeon Crawler genren er så meget andet end den type spil. Det er ReadySet Heroes et levende bevis på.\nSpillet er bygget meget simpelt op omkring en opskrift vi kender dog med et vidst tvist. Det er nemlig ikke et “slå på alt hvad der rører sig uden mening” spil. Nej der er tænkt over det.\nDet er bygget så simpelt op så det kun har hele 2 forskellige game modes. Og det skal sådan set ikke virke som en grund til ikke at spille ReadySet Heroes. Nej tvært imod.\nTil sofa Co-Op spillerne er der super godt nyt med ReadySet Heroes. For der er en game mode lige præcis til jer. Man kan nemlig spille sammen med sine venner derhjemme, og give den gas i en masse dungeons. Her er det som et klassisk Dungeon Crawler spil. Du skal slå hvad du møder inklusiv bosserne. Dette er faktisk ret sjovt.\nMen det som virkelig trækker i ReadySet Heroes er spillets første game mode. Der kan man nemlig lokalt eller online spille imod andre. Det er ikke lavet som noget helt nytænkende, men er ret vanedannende.\nMan kan være op til 4 spillere. Man spiller enten som et hold eller alene imod hinanden. Måden man spiller på er man starter med den valgte karakter, som en nybegynder uden noget.\nMan skal så på tid klarer sig igennem banerne der er. Og klarer man dem, så får man en kiste med nye våben eller udrustning. Man mærker hurtigt man bliver bedre og bedre.\nMen nu spørger du så nok “jamen man er da ikke imod hinanden?”. Det finder man ud af man er til sidst. For der er man med det man har “opsparet” sat ind i en arena og skal kæmpe til sidste mand (eller kvinde) står.\nNoget der bare er ærgreligt, er at selvom spillet er helt nyt, er det meget svært at finde nogen at dyste med online. Man kan desværre godt blive skuffet med der slet ikke er nogen. Sådan har det været siden udgivelsen. Jeg håber der er flere der får øjnene op for denne titel så man kan få nogle fede kampe i fremtiden.\nJeg har dog hørt lidt af omveje, at spillet i fremtiden vil få Crossplay mellem PC og PS4. Så er der ret stor chance for dette problem løses hurtigt.\nNoget der kunne have været fedt i dette spil var en form for Solo kampagne del. Det ville lige have sat toppen på den ellers noget så fine lagkage.\nReadySet Heroes er et sjovt lille spil. Det giver en ganske fin portion underholdning. Ud over det byder det på elementer man har savnet i Dungeon Crawler gengren.\nForrige indlægUdviklerdagbog om World of Warcraft Classic\nNæste indlægConcrete Genie anmeldelse


Styr på stemmerne – PsykiatriAvisen\nStyr på stemmerne\nUdgivet d. 11. marts 2018\nMette Askov har hørt stemmer, siden hun var 7 år. De opstod som en hjælp, men udviklede sig senere til et mareridt. I dag har Mette fået styr på stemmerne, efter at hun har deltaget i såkaldte stemmehørergrupper\nAf Christel Lorentzen\n– Du har lov at være ked af det.\nSådan sagde stemmen til Mette Askov, da hun første gang som syv-årig hørte den.\nHun var ulykkelig over ikke kunne trøste sin søster på kun to år. De var alene, fordi deres mor var blevet indlagt akut. Deres far var ikke hjemme. Det var han sjældent. Stemmerne opstår som erstatning for forældrene, der ikke er der.\nDet var nyt for Mette, at hun havde lov at være ked af det. Moderen havde en nyresygdom, og hver gang Mette sagde, at hun var ked af det, fik hun at vide, at moderen havde det værre end hende.\nSenere sluttede to andre stemmer sig til den første stemme. De var alt det, som forældrene ikke var for Mette. De trøstede, roste og stillede krav.\n– De var et forældresubstitut. Min hjerne skabte de stemmer, fordi jeg havde brug for dem, fortæller Mette, der i dag er 49 år.\nHun fortalte ikke andre om stemmerne, fordi hun var bange for, at de så ville forsvinde. Og fordi hun ville have dem for sig selv.\n– Mine tanker kunne ikke have hjulpet mig så godt som mine stemmer. De kunne ikke have sagt: Arh, det klarede du altså godt. Eller have trøstet mig, når jeg var ked af det, forklarer Mette.\nForskel på stemmer og tanker\nMette forklarer, at der er forskel på tanker, og så det at høre stemmer. En af forskellene er, at der er lyd på stemmerne.\n– Det virker næsten som at have høretelefoner på. Der kommer lyd ind i begge ører, og det er næsten som at høre et radioprogram, hvor der er to eller tre værter, der taler, siger hun og fortsætter:\n– Hver stemme har sine egne karakteristika og sin egen identitet. Stemmer er lige så individuelle og forskellige som mennesker, siger Mette.\nSådan er det for de fleste stemmehørere. Men nogle få hører så mange stemmer, at de ikke kan differentiere mellem alle stemmerne, men kun mellem nogle enkelte af dem, fortæller hun. Enkelte beskriver det at høre stemmer som folks indre stemme, men bare med lyd. Det diskuterer man i stemmehørernetværket. Mette er dog slet ikke i tvivl om, at stemmerne er der reelt.\n– Det er de. Jeg oplevede dem lige så reelt, som når man hører et andet menneskes stemme.\nStemmer er relateret til livsoplevelser\nStemmehørernetværket er internationalt foranket i Hearing Voices Network. I Danmark blev stemmehørernetværket oprettet i 2005, og formålet er at oplyse om det at høre stemmer samt at hjælpe mennesker, der hører stemmer, med at håndtere disse.\n– Stemmehørernetværket ser stemmehøring som meningsfuld og relateret til livsoplevelser og traumer.Vi har ikke svaret på, hvor stemmerne kommer fra. Det vigtige er, at få styr på dem. Og at finde mening med dem ved at kunne placere dem i en kontekst. I min egen historie har det givet mening at placere stemmerne i et traumeperspektiv, men andre kan finde mening på en anden måde, siger Olga Runciman.\nHun er en af stifterne af Stemmehørernetværket, og den eneste privatpraktiserende psykolog i Danmark med speciale i psykose.\nOvergreb og voldtægt forvandler stemmer\nMette Askovs stemmer var også tæt relateret til hændelser i hendes liv. Som 11-årig blev hun udsat for en række seksuelle overgreb. Det fik stemmerne til at ændre sig til udelukkende at være negative. De kritiserede hende i alle de timer, hun var vågen. Kom hun for sent til bussen, lød det:\n-Kæft, du er slap, at du ikke kan komme op til tiden.\nSagde hun noget forkert i skolen, var de der straks:\n– Hvorfor fanden sagde du nu det; du vidste jo godt, at det var forkert.\nDa Mette var 18, blev hun voldtaget, og derefter blev stemmerne endnu mere ubehagelige. Hun fik en skizofrenidiagnose, og masser af medicin, der ikke havde nogen effekt på stemmerne. Som nu kværnede løs i alle hendes vågne timer.\nPsykolog Olga Runciman oplyser, at stemmer typisk er problematiske, når der har været traumatiske begivenheder i menneskers liv.\n– Forskningen viser, at der er en stærk sammenhæng mellem traumer og psykose, jo flere traumer, jo større risiko for psykose, siger hun.\nFællesskab gør godt\nI 2008 begyndte Mette Askov at gå i en af Stemmehørernetværkets Stemmehørergrupper. Det var afgørende for, at hun kom sig.\n– Det var første gang, at jeg mødte nogen, der hørte stemmer, ligesom mig selv. Bare det, at det var okay at tale om stemmer, gjorde det lettere at bære, siger hun.\nStemmerne var bestemt ikke begejstrede for det i starten, de forsøgte at straffe og true hende til at lade være at gå til møderne i stemmehørergruppen.\nDe kunne finde på at sige, at hendes katte, som hun var stærkt knyttet til, ville blive syge. Og de var voldsomt grove i flere timer efter møder i stemmenetværket.\nMen sådan var det også for de andre i gruppen. Så kunne de have et fællesskab om det, fortæller Mette.\n– De fleste oplever, at stemmerne bliver værre i starten, når man begynder i stemmehørergruppe. Men det bliver altid bedre igen.\nFarvel til stemmerne\nI 2010 fik Mette styr på stemmerne. Fra da af, var det hende, der havde magten over dem. Ikke omvendt. I 2014 forsvandt stemmerne helt. Begge dele tilskriver hun stemmehørergruppen. Og at hun lærte at forstå stemmerne og deres funktion: at være guider, som gjorde hende opmærksom på, at der var et problem, hun ikke tog seriøst nok. Eller at hendes grænser var blevet overskredet.\n– Da jeg var barn kunne jeg godt mærke mine egne problemer, men måtte ikke, fordi min mors behov og problemer var altoverskyggende. Derfor blev jeg dårlig til at mærke mine problemer senere i livet. Stemmerne blev så aggressive i mine teenageår for at få mig til at begynde at tænke på mig selv og mine egne behov, i stedet for min mors, og for at få mig til at tage mine traumer alvorligt, siger hun og fortsætter\n– Jeg har jo kendt stemmerne, siden jeg var 7 år. Og de kendte mig, bedst af alle. Så jeg havde gerne beholdt dem.\nMette bruger erfaringer til at vise vej\nI dag er Mette Askov formand for Stemmehørernetværket i Danmark og faciliterer stemmehørergrupper. Hun har også individuelle forløb med stemmehørere, er hyppig oplægsholder på stemmehørerkonferencer i hele verden , og er under uddannelse til narrativ psykoterapeut. Mette underviser også på Region Hovedstadens sommerskole for psykiatriinteresserede sygeplejersker og på samme regions kurser for nyansatte og nyuddannede sygeplejersker\nMette er også hovedperson i Katrine Borres film, Mettes Stemme.\nChristel Lorentzen er er fagjournaliststuderende på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, hun er tidligere sygeplejerske og har i ti år arbejdet på forskellige psykiatriske afdelinger.\nTo til fire procent hører stemmer\nUndersøgelser fra 90’erne viser, at 2 til 4 procent af befolkningen hører stemmer, mens en undersøgelse fra 2011 viser noget højere tal. Der indgik data fra 17 undersøgelser fra 9 forskellige lande, og der var meget stor variation blandt landene, hvorfor forskerne valgte at operere med en median i stedet for et gennemsnit. Denne median var på 13,2 procent af befolkningen.\n1 ud af 3 bliver psykiatriske patienter, mens 2/3 kan håndtere stemmerne, og derfor ikke får kontakt med psykiatrien.\nKilder: Dirk Corstens & Marius Romme: Talking to voices, 2004; Beawan, Read & CartWrigt : The prevalence og voice-hearers in the general population: a literature rewiew, 2011\nStemmehørernetværket ser stemmehøring som meningsfuld og relateret til livsoplevelser og traumer. De henviser til, at der er forskningsmæssigt belæg for denne kobling. Eksempler på denne forskning er: Read et al. ;Childhood trauma, psychosis and schizofrenia: a literature review with theoretical and clinical implications ; Corstens and Longden: The Origins of voices: Links between life history and voice hearing; Filippo Varese et al.; Childhood Adversities Increase the Risk of Psychosis -A Meta – Analysis of Patient – Control, prospective – and Cross-sectional Cohort Studies\nPsykiatrien skal ifølge sundhedsminister Magnus Heunicke (S) have et ti-årigt løft i 2020. Men hvordan løfter\nVi ved forfærdelig lidt om skizofreni\nSkizofreni er ikke en sygdom, men en definition på en række symptomer, som eksperterne ikke ved,\nBrian Dept. 8 siger:\n24. maj 2018 kl. 16:44\nAt høre stemmer er vel det rene Telepati!?\nForrige opslag Previous post: Ny undersøgelse misinformerer, mener forskere\nNæste opslag Next post: Personale hindrer medicinfri behandling\nPatienter bliver tvangsmedicineret, selv om de har alvorlige bivirkninger. Magtbalancen mellem patient\nDiagnoser og medicin er omdrejningspunktet i psykiatrisk behandling. Men kritikere udfordrer dette paradigme,\nPsykiatrien skal ifølge sundhedsminister Magnus Heunicke (S) have et ti-årigt