Landdistrikter: Statsgaranterede lån vil løfte yderområder - sn.dk - Danmark\nSteffen Damsgaard, der er formand for Landdistrikternes Fællesråd, glæder sig over nyt udspil, der skal gøre det nemmere for borgere i yderområderne at optage lån. (Arkivfoto)\nArtiklen: Landdistrikter: Statsgaranterede lån vil løfte yderområder\nDanmark - 24. maj 2021 kl. 14:55\nLæs også: Regeringen vil gøre det nemmere at købe bolig på landet\n- Vi har oplevet en lang række eksempler på, at folk i yderområderne får afslag på at låne penge til en bolig i de mindre landsbyer, men at de efterfølgende kan låne det dobbelte til en bolig i en nærliggende større by, siger han.\n- Og den problemstilling er især et resultat af realkreditinstitutternes udlånsmønstre, lyder det.\n- Det kommer jo til at sikre realkreditinstitutterne fra økonomiske tab, så derfor håber jeg og tror på, at folk i yderområder bliver hjulpet af den her model, lyder det.\n- Vi er jo i dialog med borgere og ejendomsmæglere om det her problem, og derfor ved vi, at det sker. Men vi har ingen konkrete tal på omfanget, oplyser han.\n- Men hvis den samme borger oplever at få afslag på et lån til en bolig til 500.000 kroner i et yderområde og efterfølgende får bevilget et dobbelt så stort lån i en større by, så mener jeg, der er tale om skævvridning.\n- Vi låner ud i hele landet, og der er ikke nogen steder i landet, som på forhånd er udelukket fra at få realkreditlån. Dansk realkredit er med til at sikre et solidt udlån til boliger i landdistrikterne, siger hun i en pressemeddelelse.\n»Ikke alle muhamedanere er terrorister, men næsten alle terror...\nI flere år - og med jævne mellemrum - har beboerne i Helsingørs gamle...\nByrådet i Greve har netop på et ekstraordinært byrådsmøde besluttet...


Vis 24. graviditetsuge\nplukveer andet trimester fødselstegn for tidlig fødsel\nI 24. graviditetsuge får mange gravide et mindre chok: Maven bliver stenhård! Før du tænker ”OMG, hvad sker der nu?!” og bliver bange, må du hellere læse, hvorfor du ved ”Braxton Hicks kontraktioner” kan være helt rolig, og hvad der ellers venter i slutningen af 2. trimester!\nHvordan går det i maven i 24. graviditetsuge?\nFosteret er ca. 30 cm langt og vejer ca. 550 g.\nEr det bare kort tid siden, du undrede dig over, hvordan det ville føles, når din baby bevægede sig? Det ved du på nuværende tidspunkt garanteret helt præcist! Hos mange gravide, kan man endda se bevægelserne udefra – måske venter din partner allerede misundeligt på det. Det er ikke så mærkeligt, at det tydeligt kan mærkes, når barnet bokser eller sparker: Knoglerne er så stærke, at dit barn kan rette sig op og ”sidde” inde i maven.\nDit barn er nu cirka på størrelse med en sukkermelon.\nDin baby når nu en rigtig stor milepæl: Lungeblærerne udvikler sig. Og det er grunden til, at for tidligt fødte i dag fra 24. graviditetsuge kan overleve – ganske vist med megen medicinsk hjælp, men de kan! Hver dag tæller, for lungeblærerne (alveoler) skal vokse lang tid endnu, og det vigtige stof surfactant skal dannes i langt større mængder, så lungeblærerne ikke klapper sammen.\nSmagsløgene er nu færdigeog dit barn kan via fostervandet smage forskel på, hvad du spiser. Langsomt begynder øjnene at åbne sig. Og der sker noget endnu vigtigere: Sammen med de hvide blodlegemer opstår en vigtig del af immunsystemet.\nOg hvordan har du det i den 24. graviditetsuge?\nMåske har du allerede oplevet det: Pludselig bliver maven helt hård, som havde du slugt en bowlingkugle. For den gravide kan det godt være noget af et chok. Øveveer kan optræde ganske tidligt i graviditeten, men de berører kun en lille del af livmoderen. Jo længere du er henne i graviditeten, desto større dele af livmodermuskulaturen trækker sig sammen, og så mærker du dem tydeligere.\nI modsætning til ”ægte” veer, der påvirker livmodermunden, går de såkaldte ”Braxton Hicks kontraktioner” eller ”Braxton Hicks veer” som regel hurtigt over igen. Det hjælper tit at skifte stilling eller drikke lidt vand. John Braxton Hicks var i øvrigt en britisk fødselslæge, som i 1872 beskrev forskellen mellem øveveer, plukveer og fødselsveer.\nHvornår skal man kontakte lægen i forhold til veer?\nVed øveveer kan maven blive ubehageligt hård, og man kan mærke lette, menstruationsagtige kramper, men som oftest ingen stærke smerter. Øveveer optræder ofte relativt regelmæssigt, men med store intervaller – ægte veer kommer i bølger indenfor få minutter. Øveveer forsvinder igen, når du slapper af og ved varme, fx en karbad.\nDu skal kontakte lægen, hvis du har veer:\nkommer oftere end 3 gange i timen\neller oftere end 10 gange om dagen\ndu har stærke smerter\nStress og fysisk anstrengelse kan fremprovokere veer – hvil dig oftere, læg benene op, og forsøg at slappe af. Plukveer hjælper i modsætning til øveveer med at skubbe barnet ned i bækkenet, og de opleves derfor som regel først i de sidste uger af graviditeten, ofte også først, når fødslen går i gang.\nMulige undersøgelser i 24. graviditetsuge\nDet kan være, at dit blod testes for din rhesusfaktor og bestemte antistoffer. Det vil især ske, hvis du er rhesus-negativ, og dit barn er rhesus-positiv. I den første graviditet giver denne forskel ingen problemer. I følgende graviditeter kan antistofferne skade dit barn.\nDer kan også forekomme en test for graviditetsdiabetes i 24. graviditetsuge. Her kontrollerer man, hvordan din krop udskiller sukker. Hvis værdierne indikerer graviditetsdiabetes, vil du få kostvejledning. Denne særlige form for sukkersyge er sandsynligvis hormonelt betinget og forsvinder som regel af sig selv efter fødslen. Derfor er det som regel også nok at være opmærksom på særlige fødevarer i graviditeten.\nSådan undgår du problemer med fordøjelsen\nMere om: Graviditetsuge 25


RochestersMovieFest - millioner sendt tilbage til malaysia i ulv af wall street-sagen - cinemablend\nMed en af de største økonomiske skandaler nogensinde knyttet til finansieringen af dens produktion, The Wolf of Wall Streeter kommet tilbage i offentlighedens øjne. Som retssagen mod den tidligere malaysiske premierminister Najib Razaken anden del af efterforskningen af Red Granites påståede upassende er gået, fordi Malaysia har fået flere millioner dollars tilbage fra sin raidede 1MDB-fond.\nDen amerikanske regering har returneret 57 millioner dollars til den malaysiske regering takket være produktionsvirksomheden Red Granite. Gabet i de returnerede midler, der beløb sig til omkring $ 3 millioner, skyldtes, at FBI og Justitsministeriet inddrev midler til deres efterforskningsindsats.\nRazak investerede også i finansieringen af, Dum og dummere atog Farhjem. Najib Razak var i stand til at gøre det,, som var en af grundlæggerne af firmaet Red Granite. Skandalen var så enorm, at det har taget næsten fem år at arbejde igennem den retlige procedure, og nu føles det som om retfærdighed endelig er begyndt at blive forkyndt.\nHollywood Reporter nævnte også i sin rapportering om denne nylige udvikling, at 322 millioner dollars hidtil er blevet inddrevet, med yderligere 139 millioner dollars, der er i færd med at blive returneret til Malaysias regering. Mensefter produktionen af The Wolf of Wall Streetog Dum og dummere atfor at starte undersøgelsen af Red Granites finansieringspraksis, ser vi nu endelig de konkrete resultater af denne indsats, der betales tilbage til befolkningen i Malaysia.\nOgså selvomkunne ikke lade være med at føle det The Wolf of Wall Streetblev lavet med ulovligt opnåede penge, og hvis det ikke er et tegn på, at hele denne virksomhed er værd at gøre, så ved vi ikke, hvad der er. Naturligvis vil vi holde øje med enhver yderligere udvikling med hensyn til 1MDB-midler, der returneres, og hvis der kommer andre opdateringer om sagen, rapporterer vi tilbage med resultaterne her på CinemaBlend.\nEn anden original Scream Star ønsker at deltage i Scream 5\nDen sjove måde solo: En Star Wars-historie skubber sandsynligvis billetter


Vinterdæk hører til i hele vinterperioden, også når der er sorte veje. I takt med at temperaturen falder, bliver gummiet i almindelige dæk hårdere og mindre fleksibelt, og det påvirker bremseevnen og grebet i sving.\nVinterdæk halverer bremselængden\nDu ved godt, at vinterdæk er bedre, når termometeret konstant er under frysepunktet, men vidste du, at de ligefrem kan halvere bremselængden?\n- Kører du fx 80 km/t på våd vej, er bremselængden med sommerdæk 142 meter, mens vinterdækkene kan klare opbremsningen på 67 meter, lyder det fra Jesper Sørensen, teknisk chef hos Bridgestone.\nEt vinterdæk kræver langt mere mønster end et sommerdæk, fordi et vinterdæk skal kunne gribe effektivt fat i både dyb sne og fastkørt is, men også fordi det skal kunne bortlede store mængder vand og slud – her er mønsterdybden helt afgørende.\nDet lovbefalede minimumskrav for mønsterdybden på dæk er 1,6 mm. Det svarer til tykkelsen på en tændstik, men Jesper Sørensen anbefaler en mønsterdybde på mindst 4 mm:\n- Under 4 mm har dækket ikke længere egentlige vinteregenskaber og vil dermed give falsk tryghed ved kørsel i vintervejr. Tjek mønsterdybden på alle fire dæk med en mønsterdybdemåler. Du skal måle i hver af de centrale riller og på mindst to punkter i hver rille. Hvis du ikke selv har en mønsterdybdemåler, så kør forbi dit lokale autoværksted for et gratis tjek.\n2232 x 1343 pixel 2.21 MB


Jens Chr. Grøndahl: Something is rotten in the state of Denmark - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nOpinion Jens Christian Grøndahl | 15. december 2019 kl. 5:00 | Print\nThomas Ahrenkiel mener selv, at han i sidste ende har ansvaret for den manglende orientering af ministeren. Han mangler bare at drage konklusionen, skriver Jens Christian Grøndahl. (Foto: Niels Ahlmann Olesen/Ritzau Scanpix)\nKOMMENTAR: Departementschef i Forsvarsministeriet Thomas Ahrenkiel må gå af, hvis vi skal bevare tilliden til, at ministerierne i sidste ende styres af den folkevalgte regering, skriver Jens Christian Grøndahl.\nDet berømte citat har sjældent været mere relevant. Handlingen i Shakespeares skuespil om Prins Hamlet er som bekendt en cocktail af liderlighed og magt med hovedpersonens far som offer.\nHæver man sig lidt op over det kulørte plot, kan man sige, at der er tale om et samspil mellem den personlige behovstilfredsstillelse og magtens tendens til at befæste sig selv. Dynamikken er i begge tilfælde, at mere vil have mere.\nStatsminister Mette Frederiksen har ret i, hvad hun forleden sagde på tv om vores samfund. At det er baseret på tillid. Derfor kommer det som et chok, når tilliden bliver brudt.\nAhrenkiel må gå. Hvis han ikke går selv, må Trine Bramsen sende ham hjem.\nLad os dvæle lidt ved den tillid. Er vi danskere så tillidsfulde, fordi vi er mere naive end andre? Nogle af os er vel, men tilliden har også en historie. Mette Frederiksen er selv et produkt af den, både som politiker og som person.\nGenerelt har vi tillid til hinanden som danskere, fordi det danske samfund i snart hundrede år har defineret sig selv som et gensidigt forpligtende fællesskab.\nGensidigheden kaldes også solidaritet. Forpligtelsen er forankret i lovgivningen. Fællesskabet er ikke kun en følelse, det har sine institutioner og rammer. De går også under navnet Den Offentlige Sektor.\nDet gode ved det danske velfærdssamfund er, at forudsætningerne for et godt liv ikke alene afhænger af, om vi som mennesker er gode ved hinanden. Dumme svin betaler også skat. De varme hænder gør deres arbejde, selv når hjertet er koldt.\nDet magiske ved Danmark er så, at de fleste danskere møder deres landsmænd med et velvilligt smil. I tillid til, at vi vil hinanden det godt. Ud fra en personlig tilskyndelse til ikke bare at gøre en indsats, men også yde sit bidrag til den gode stemning.\nDet dårlige eller i hvert fald betænkelige ved velfærdsstaten er til gengæld, at velfærdens forankring i skattefinansierede institutioner bliver et selvsupplerende, selvavlende system født med en iboende tendens til at vokse. Mere vil have mere.\nDet er derfor, ingen social ordning kan revideres eller rulles tilbage, uden at de politiske initiativtagere til omprioriteringen mødes med skræmmebilleder af "den sociale massegrav". Alle vil jo gerne gøre noget for de svage, og ifølge et knæsat dogme kan det kun ske ved at lade de offentlige budgetter stige.\nI sin bog "Historien om den danske utopi" skrev den nu afdøde redaktør og forfatter Henning Fonsmark, at velfærdssamfundet nærmest har karakter af vælgerbestikkelse.\nDet er vel så krast igen. Måske er der bare tale om kontraktpolitik? Når man lytter til en dansk valgkamp, handler det i hvert fald mindre om idéer end om ydelser, normeringer og takster.\nHvis et borgerligt hoved kommer til at sige noget om, at de svage jo også kunne støttes i en bestræbelse på at blive stærkere, betragter man vedkommende med måbende forfærdelse, som var hun eller han en eksotisk gesandt udsendt af selveste Djengis Khan.\nSådan er det bare. Den daværende socialdemokratiske statsminister, Anker Jørgensen, udtrykte det mest rammende, da han engang udbrød: "Jeg elsker den offentlige sektor!"\nMan kan godt komme i Folketinget uden at elske den offentlige sektor, men man kan ikke sidde i regering. Derom vidner partiet Venstres udvikling og Løkkes rivninger med LA.\nSå stærkt er det følelsesmæssige bånd mellem danskerne og det offentlige, at de mange institutioner i vidt omfang får lov at leve deres eget liv. Ingen tør sige noget dårligt om systemet, for det er jo godt.\nVi er her fremme ved forskellen mellem Anker Jørgensen og Vladimir Iljitj Lenin, den russiske revolutions far, der ofte citeres for de bevingede ord, at tillid er godt, men kontrol er bedre.\nI Anker Jørgensens Danmark gælder den omvendte devise. Kontrol er godt, men tillid er bedre. Derfor fik vi Britta Nielsen-sagen. Derfor har vi fået skandalen i Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse. Derfor popper der igen og igen historier op på forsiden af Ekstra Bladet og B.T. om, at en eller anden asocial egoist har taget os alle sammen i skægget.\nFor de fleste forbliver det et kors for tanken. At nogen i kongeriget ikke er besjælet af den samme altruistiske ånd som os andre. At de vil skide på gensidigheden, forpligtelsen og fællesskabet, hvis de kan få en smedejernslåge, der ligner noget fra tv-serien Dallas. Eller en hel masse heste på en ranch i Sydafrika.\nMen sådan er det også bare. Nogle danskere har ikke nok i at leve det gode liv i de afmålte doser, som en almindelig, socialdemokratisk middelklassetilværelse foreskriver. Mere vil pludselig have meget, meget mere.\nI et gennemtrygt samfund, hvor de fleste familier i løbet af et par generationer har oplevet nogle gevaldige ryk opad på samfundsstigen, svækkes hos nogle erindringen om, at prisen for velfærd og velstand består af lige dele solidaritet, respekt og knofedt.\nSå er der kun egoismen tilbage, og hvis den ledsages af en kriminel tilbøjelighed, må Tillids-Danmark fremstå som én stor kagedåse uden låg.\nMen citatet fra Hamlet har også en anden brod. Der er ikke kun gået råd i forbindelsen mellem mål og midler i enhver betydning af ordet, når det gælder vores personlige forhold til den offentlige sektor.\nDer er også noget råddent ved måden, hvorpå magten i Danmark får lov til at forvalte sig selv. Vi er vant til at opfatte adskillelsen af den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt som et balanceforhold mellem faktorer kendetegnet ved den samme transparens og ansvarlighed.\nI lighed med tidligere "møgsager" giver skandalen i Forsvarsministeriet desværre anledning til at spørge, om vores opfattelse beror på en illusion.\nDen dømmende magt fremstår uantastet. Ved enkelte lejligheder har Højesteret endda vist, at den kendte sin besøgelsestid, for eksempel da Tvind-loven blev kendt grundlovsstridig.\nOgså den lovgivende magt lever i bedste velgående, uanset hvad man mener om partidannelsernes aktuelle knopskydning eller de enkelte lovgiveres forvaltning af deres højtidelige mandat.\nMen den udøvende magt?\nDa Trine Bramsen forleden stod foran tv-kameraerne, lignede hun en trængt, lettere desperat minister, der gjorde alt, hvad hun kunne, for at virke skrap og handlekraftig. Det er heller ikke svært at leve sig ind i, hvor rasende hun må være blevet over, at sagen om Ejendomsstyrelsen fik lov at eksplodere op i hovedet på hende.\nHun var i eklatant grad blevet svigtet af sine embedsmænd. Noget måtte ske. Det blev til to fyringer og en forklaring om, at miseren med den manglende kommunikation skyldtes det store ministeriums tunge maskineri med en "koncernstyringsdirektør" skudt ind mellem afdelingscheferne og departementschefen.\nSå styringsdirektøren blev sparket ned ad trappen sammen med direktøren for Ejendomsstyrelsen, hvorimod departementschefen beholdt sit job. Ifølge ministeren var det ikke nok til en fyring, at han havde forsømt at reagere på en e-mail om, at noget var rivende råddent.\nIfølge Altinget mener Thomas Ahrenkiel dog selv, at han i sidste ende har ansvaret for den manglende orientering af ministeren. Han mangler bare at drage konklusionen.\nMange undrer sig over, at Ahrenkiel indtil videre bliver skånet. Forundringen kan ikke blive mindre, når man betænker, at den forklaring, som Trine Bramsen gav os alle sammen, formentlig hidrører fra ham.\nDepartemenschefen er jo den nærmeste til at rådgive ministeren, og deri ligger den dybereliggende årsag til råddenskaben. Det handler ikke om e-mails eller smedejernslåger. Det handler om, at den udøvende magt, når den ikke holdes i ave, udvikler en selvtilfredshed, der gør den blind og døv.\nHverken Trine Bramsen eller hendes forgænger, Claus Hjort Frederiksen, har nogen sinde fremstået som orakler af indsigt i forsvarsspørgsmål. Det er heldigvis heller ikke meningen, at en minister skal vide alt om sit ressort. Sådan kan man blive erhvervsminister uden at have erfaring fra erhvervslivet, og fred være med det.\nHvad der forventes af en minister, er politisk lederskab. Et kompas og en beslutsomhed, der kan sætte apparatet i bevægelse. Men én ting er intentioner, noget andet er substansen. Den får som regel overtaget, når det bliver hverdag, og sagerne kommer på ministerbordet.\nEnhver kan forstå, hvor afhængig en minister er af sit departement og sin departementschef. Faglig indsigt og uhildet analyse er nødvendige forudsætninger, når de politiske mål skal implementeres.\nDet springende punkt er styrkeforholdet mellem faglighed og politik. Vi skal sikkert ikke være kede af, at embedsværket i Danmark er apolitisk, modsat USA, hvor en ny præsident indsætter sine folk overalt i systemet, og selv højesteretsdommere vælges ud fra politiske kriterier.\nTil gengæld kan faglighedens indflydelse på politikken blive så stor, at den udarter i en departementschefs magt over ministeren. Hvor ofte har man ikke hørt en minister tale, som om hun eller han var en bugtalerdukke?\nDet er de færreste ministre, der ligefrem tør fyre en departementschef. Mette Frederiksen turde. Derfor bør hun heller ikke tolerere, at Trine Bramsen fyrer sine officerer for at skåne generalen.\nHvis vi skal bevare tilliden til, at ministerierne i sidste ende styres af den folkevalgte regering, må det være sådan, at den øverste embedsmand tager konsekvensen af sit ansvar, når ministeriets troværdighed står på spil. Uanset om han personligt har gjort noget galt.\nAhrenkiel må gå.\nHvis han ikke går selv, må Trine Bramsen sende ham hjem. Gør hun ikke det, vil mistilliden kunne brede sig fra at gælde ministeriet til også at gælde ministeren. Ikke som et spørgsmål om snyd og bedrag, men som et spørgsmål om, hvem der bestemmer.\nJa, Mette Frederiksen. I bund og grund handler denne sag om tillid.\nForrige artikel Adam Holm: Måske vi skal gentage, hvad Auschwitz står for Næste artikel Benny Damsgaard: DF har sejret ad helvede til


Forslag til Lov om ændring af lov om jernbanevirksomhed m.v., lov om luftfart og ophævelse af lov om jernbanesikkerhed m.v. - Jernbanereform - retsinformation.dk\n2003/1 LSF 109\nForslag til Lov om ændring af lov om jernbanevirksomhed m.v., lov om luftfart og ophævelse af lov om jernbanesikkerhed m.v. (Jernbanereform)\nFremsat den 10. december 2003 af trafikministeren (Flemming Hansen)\nLov om ændring af lov om jernbanevirksomhed m.v., lov om luftfart og ophævelse af lov om jernbanesikkerhed m.v.\nI lov om jernbanevirksomhed m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 310 af 28. april 2003, foretages følgende ændringer:\n1. Lovens titel affattes således: »Lov om jernbane«\n»Tilladelse til at drive jernbanevirksomhed og forvalte jernbaneinfrastruktur«\n5. I § 4, stk. 5, ændres »Jernbanetilsynet« til: »Trafikstyrelsen« og »Tilsynet« til: »styrelsen«\n6. I § 4, stk. 6, ændres »Jernbanetilsynet« til: »Trafikstyrelsen«\n7. I § 4, stk. 8, ændres »Jernbanetilsynet« til: »Trafikstyrelsen« og efter »jernbanevirksomhederne« indsættes: »og infrastrukturforvalterne«\n8. I § 4, stk. 9, ændres »Jernbanetilsynet« til: »Trafikstyrelsen«\n9. § 6, stk. 3 og 4 , ophæves.\n10. I § 7, stk. 1, ændres »fastsætter i et regnskabsreglement« til: »kan i et regnskabsreglement fastsætte«\n»Ministeren træffer afgørelse om, hvilken udbudsform og hvilke udbudsprocedurer der skal anvendes. «\n»Trafikministeren kan fastsætte regler og normer for anlæg, vedligeholdelse, drift og nedlæggelse af jernbaneinfrastruktur, herunder for infrastrukturens forhold til omgivelserne, for entreprisebetingelser og for sådanne forhold, som i øvrigt er af betydning for jernbaneinfrastrukturens ensartethed og sikkerhed. «\n»Aftalen kan indeholde bestemmelser om bod for togforsinkelser og for manglende overholdelse af aftalens bestemmelser. «\n»Erstatning, forsikring og farligt gods«\n16. I § 13 indsættes som stk. 4 :\n17. Efter § 21 g indsættes:\nStk. 4. Ved konstatering af forhold, der udgør en risiko for jernbanesikkerheden, kan Trafikstyrelsen udstede påbud til jernbaneinfrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne om, at disse straks eller inden for en nærmere angivet tidsfrist skal foretage de efter Trafikstyrelsens vurdering nødvendige foranstaltninger. I påbudet kan fastsættes, at driften skal indstilles, indtil påbudet er efterkommet. Efter udløbet af tidsfristen kan Trafikstyrelsen om nødvendigt lade disse foranstaltninger udføre for den pågældendes regning.\nStk. 2. En person, der udfører sikkerhedsklassificerede funktioner, må ikke udføre eller forsøge at udføre disse funktioner, når den pågældende har indtaget spiritus eller andre bevidsthedsforstyrrende midler i et sådant omfang, at den pågældende er ude af stand til at udføre sikkerhedsklassificerede funktioner på fuldt betryggende måde.\nStk. 3. Ingen må udføre eller forsøge at udføre sikkerhedsklassificerede funktioner, når den pågældende på grund af sygdom, svækkelse, overanstrengelse, mangel på søvn eller af lignende årsager befinder sig i en sådan tilstand, at den pågældende er ude af stand til at udføre sikkerhedsklassificerede funktioner på fuldt betryggende måde.\nStk. 2. Den, der undlader at efterkomme et påbud eller forbud, der er udstedt i henhold til loven, eller de i medfør af denne fastsatte forskrifter, straffes med bøde eller fængsel indtil 4 måneder. Straffen for tilsidesættelse af et påbud eller forbud i henhold til § 21 l, stk. 3-5, kan dog stige til fængsel indtil 2 år.\nStk. 4. Med fængsel indtil 2 år straffes den, som overtræder § 21 m, stk. 1-4, eller den, der udfører sikkerhedsklassificerede funktioner for en jernbanevirksomhed eller jernbaneinfrastrukturforvalter til trods for, at retten hertil er midlertidigt inddraget eller frakendt efter § 22 a. Under særligt formildende omstændigheder kan der dog straffes med bøde.\nStk. 5. Med bøde straffes den, der skaffer sig eller forsøger at skaffe sig befordring med ugyldig billet eller kort.\n» § 24. Jernbaneklagenævnet består af fem medlemmer, der beskikkes af trafikministeren. Formanden skal være dommer. De fire andre medlemmer skal repræsentere henholdsvis jernbaneteknisk, jernbanesikkerhedsmæssig, samfundsøkonomisk og konkurrenceretlig ekspertise. Formanden og de øvrige medlemmer har hver en suppleant, der også beskikkes af trafikministeren. Nævnets formand og dennes suppleant beskikkes efter indstilling fra Domstolsstyrelsen. Medlemmerne med jernbaneteknisk og jernbanesikkerhedsmæssig ekspertise og disses suppleanter beskikkes efter indstilling fra Danmarks Tekniske Universitet. Medlemmet med samfundsøkonomisk ekspertise og dennes suppleant beskikkes efter indstilling fra Københavns Universitet. Medlemmet med konkurrenceretlig ekspertise og dennes suppleant beskikkes efter indstilling fra Konkurrencerådet.\n»§ 24 a . Trafikministeren kan bemyndige Trafikstyrelsen, Banestyrelsen eller Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane eller andre statslige myndigheder til at udøve ministerens beføjelser i denne lov.\nStk. 2. Trafikministeren kan bemyndige andre statslige myndigheder til at udøve de beføjelser som Trafikstyrelsen, Banestyrelsen eller Havarikommissionen er tillagt efter loven.«\n22. I § 25 indsættes som stk. 2 :\n» Stk. 2. Trafikministeren kan indgå aftaler med andre lande om anerkendelse af godkendelser på uddannelses- og helbredsområdet. Trafikministeren kan fastsætte regler til gennemførelse af aftalerne i dansk ret.«\n» § 26. Trafikministeren kan fastsætte regler med henblik på opfyldelse og anvendelse af retsakter fastsat af Det Europæiske Fællesskab om forhold, som er omfattet af denne lov. «\n» § 134 a. Havarikommissionen undersøger endvidere ulykker og hændelser på jernbaneområdet, jf. lov om jernbane. Havarikommissionen benævnes herefter Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane (Havarikommissionen).«\nStk. 3. Bekendtgørelser og andre regler, der er fastsat i medfør af lov om jernbanesikkerhed m.v. forbliver i kraft, indtil de ophæves eller afløses af bestemmelser fastsat i medfør af denne lov.\nRegeringen besluttede som led i udmøntningen af regeringsgrundlaget i marts 2002 at igangsætte et strategiarbejde for en fortsat liberalisering af jernbaneområdet omfattende liberalisering af togdriften og institutionelle tilpasninger til fortsatte udbud og effektiviseringer. Med dette lovforslag lægger regeringen op til en reform af jernbanesektorens institutioner, så institutionerne understøtter disse målsætninger.\nReformen fortsætter den udviklingsproces, der blev iværksat med opsplitningen af DSB i 1990’erne i en jernbanevirksomhed (DSB) og en infrastrukturforvalter (Banestyrelsen). Reformen medfører således klare og entydige rammebetingelser for sektorens aktører gennem yderligere adskillelse mellem virksomhedsorienterede opgaver og myndighedsopgaver.\nRegeringen har i indeværende folketingssamling fremsat et lovforslag om Banestyrelsens fremtidige organisering (L47 Forslag til lov om Banedanmark).\nLovforslaget indebærer navnlig, at de to love på jernbaneområdet - lov om jernbanevirksomhed m.v. og lov om jernbanesikkerhed m.v. - samles i én lov med titlen ”lov om jernbane”. Dette sker ved, at lov om jernbanesikkerhed ophæves samtidig med, at lovens bestemmelser skrives ind i lov om jernbanevirksomhed.\nLov om jernbanesikkerhed indeholder bl.a. bestemmelser om Jernbanetilsynets virksomhed, herunder godkendelser, tilsyn og undersøgelser. Endvidere indeholder jernbanesikkerhedsloven et forbud mod indtagelse af alkohol og andre bevidsthedsforstyrrende midler i forbindelse med udførelse af sikkerhedsklassificerede funktioner.\nDesuden giver jernbanesikkerhedsloven trafikministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om sikkerhed på jernbaneområdet samt til at fastsætte regler med henblik på anvendelse eller gennemførelse af EU-retsakter på jernbanesikkerhedsområdet.\nI forbindelse med ophævelsen af lov om jernbanesikkerhed m.v. foreslås, at Jernbanetilsynets hidtidige undersøgelsesopgaver vedrørende jernbaneulykker og –hændelser lægges sammen med Havarikommissionen for Civil Luftfart, således at der etableres en fælles havarikommission – Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane.\nUdover sammenskrivningen af jernbanevirksomhedsloven og jernbanesikkerhedsloven til en ny lov med titlen ”lov om jernbane” foretages der i forbindelse med lovforslaget visse tilpasninger for så vidt angår andre områder af jernbanevirksomhedsloven.\nI de følgende afsnit 2.1 – 2.6 redegøres nærmere for reglernes indhold og deres videreførelse i den foreslåede lov om jernbane.\n2.1. Jernbanetilsynets tilsynskompetence\nEfter jernbanesikkerhedslovens § 2 fører Jernbanetilsynet tilsyn med jernbaneinfrastrukturforvalternes og jernbanevirksomhedernes overholdelse af gældende sikkerhedsregler, herunder at virksomhederne har en forsvarlig og effektiv sikkerhedsorganisation, at jernbanemateriel og - anlæg overholder gældende sikkerhedskrav, og at personer, der udfører sikkerhedsklassificerede funktioner, besidder de nødvendige helbredsmæssige og faglige kvalifikationer.\nI forbindelse med sådanne tilsyn kan Jernbanetilsynet i henhold til jernbanesikkerhedslovens § 5 udstede påbud og forbud til jernbaneinfrastrukturforvalterne og jernbanevirksomhederne.\nJernbanetilsynets kompetencer vedrørende tilsynsopgaver i jernbanesikkerhedslovens § 2 og § 5 overføres med dette lovforslag til Trafikstyrelsen, jf. forslaget til § 21 i og § 21 l. Bestemmelserne svarer med enkelte redaktionelle ændringer til de hidtidige bestemmelser i Jernbanesikkerhedsloven.\n2.2. Jernbanetilsynets godkendelseskompetence\nEfter § 3 og § 3 a i lov om jernbanesikkerhed kan Jernbanetilsynet godkende ændringer i krav til sikkerhed og nye sikkerhedskrav. Jernbanetilsynet godkender endvidere rullende materiel og delsystemer m.v.\nJernbanetilsynets godkendelseskompetence overføres med dette lovforslag til Trafikstyrelsen ved forslaget til § 21 j og § 21 k. Bestemmelserne svarer med enkelte redaktionelle ændringer til de hidtidige bestemmelser i jernbanesikkerhedsloven.\n2.3. Jernbanetilsynets undersøgelseskompetence\nEfter jernbanesikkerhedslovens § 4 undersøger Jernbanetilsynet ulykker og hændelser på jernbaneområdet.\nJernbanetilsynets kompetencer vedrørende undersøgelser overføres med dette lovforslag til Havarikommissionen ved § 21 n, § 21 p og § 21 s. Bestemmelserne svarer med enkelte redaktionelle ændringer til de hidtidige bestemmelser i jernbanesikkerhedsloven. Der henvises endvidere til afsnit 2.6.\n2.4. Trafikstyrelsen for jernbane og færger\nTrafikstyrelsen er etableret den 1. juli 2003, jf. aktstykke nr. 123 af 6. maj 2003. Som det fremgår af afsnit 2.1 – 2.3, foreslås det at overføre myndighedsopgaverne vedrørende jernbanesikkerhed til Trafikstyrelsen. Endvidere foreslås det, at opgaver vedrørende uheldsundersøgelse på jernbaneområdet fremover skal varetages af en fælles havarikommission for civil luftfart og jernbane, jf. afsnittene 2.5 og 2.6.\nSom sikkerhedsmyndighed skal Trafikstyrelsen sikre et fortsat højt sikkerhedsniveau. Integreringen skal styrke sikkerhedsmyndighedens opgavevaretagelse og forretningsprocesser, idet sikkerhedsmyndigheden bliver integreret i et større sammenhængende jernbanefagligt miljø, således at en jernbane- og sikkerhedsfaglig udvikling kan sikres.\nTrafikstyrelsen er etableret som en traditionel statslig styrelse. Styrelsen indgår på sædvanlig vis i det statslige hierarki. Opgaver henlægges ved delegation fra trafikministeren. Trafikstyrelsens direktør vil som udgangspunkt være styrelsens øverste myndighed.\nTrafikministeren kan dog efter forslaget til § 21 h fastsætte regler, der fastlægger, i hvilke forhold sikkerhedschefen skal være den øverste ansvarlige på sikkerhedsområdet i Trafikstyrelsen for på denne måde at skabe en gennemsigtighed og den fornødne uafhængighed i beslutningsprocesserne for derved at forebygge eventuelle interessekonflikter med hensyn til prioriteringen af jernbanesikkerhedsmæssige hensyn.\nSom eksempler på forhold i hvilke sikkerhedschefen kan være den øverste ansvarlige på sikkerhedsområdet kan nævnes certificering af virksomheder og personer, der udfører sikkerhedsklassificerede funktioner, samt godkendelse af rullende materiel og infrastrukturanlæg.\nEfter forslaget til § 24, stk. 5, kan trafikministeren endvidere fastsætte regler om adgangen til at klage over afgørelser, herunder at afgørelser, der træffes i henhold til denne lov ikke kan påklages til Trafikministeriet, men til Jernbaneklagenævnet.\nTrafikministeren vil i en bekendtgørelse regulere forholdet mellem Trafikstyrelsens direktør og sikkerhedschefen, herunder at der ikke må være personsammenfald mellem Trafikstyrelsens direktør og sikkerhedschefen.\nIntegrationen af Jernbanetilsynets jernbanesikkerhedsrelaterede opgaver i Trafikstyrelsen vil ved den heraf følgende forøgelse af medarbejderantallet skabe forudsætningen for en bedre udnyttelse af sagsbehandlernes forskellige ressourcer og kompetencer ved udøvelsen af myndighedsopgaverne. Gennem en fleksibel organisering af opgaver og kompetencer skabes der yderligere en mulighed for en optimal ressourceplanlægning på sikkerhedsområdet. Denne fleksibilitet begrænses dog i et vist omfang af de enkelte opgavers karakter. Således vil der ikke være personsammenfald mellem de sagsbehandlere, der har deltaget i sagsbehandlingen i forbindelse med konkrete udbud og de sagsbehandlere, der deltager i den efterfølgende godkendelsesproces omhandlende den virksomhed, der har vundet det konkrete udbud.\n2.5. Udskillelse af Jernbanetilsynets undersøgelsesdel\nVed oprettelsen af Jernbanetilsynet i 1996 blev undersøgelse af ulykker og hændelser på jernbanen placeret i Jernbanetilsynet. Loven åbnede desuden mulighed for som hidtil at nedsætte en ad hoc havarikommission i det omfang, dette blev anset for værende nødvendigt i forbindelse med undersøgelse af en ulykke eller hændelse på jernbaneområdet.\nSiden Jernbanetilsynets etablering har der dog aldrig været nedsat en sådan ad hoc havarikommission. En ad hoc havarikommission er senest blevet nedsat i 1968. I praksis er undersøgelsesvirksomheden siden 1996 blevet varetaget af Jernbanetilsynets medarbejdere. I tilknytning til loven blev der ved bekendtgørelse nr. 1169 af 29. december 1999 om undersøgelse af sikkerhedsmæssige hændelser fastsat nærmere rammer for Jernbanetilsynets undersøgelsesvirksomhed, og for jernbanevirksomhedernes og jernbaneinfrastrukturforvalternes pligter i forbindelse med ulykker og hændelser.\nDa Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane oprettes som en permanent institution, er der ikke behov for at kunne nedsætte en ad hoc havarikommission.\nSamtidig med integreringen af Jernbanetilsynet i Trafikstyrelsen vil undersøgelsesopgaverne, der hidtil er blevet varetaget af Jernbanetilsynet, blive udskilt og lagt sammen med den nuværende Havarikommission for Civil Luftfart, der herefter benævnes Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane.\nHavarikommissionens undersøgere på jernbaneområdet forventes at videreføre Jernbanetilsynets praksis, herunder praksis vedrørende underretning m.v. Ved underretninger er der tale om virksomhedernes meddelelse til den undersøgende myndighed om en ulykke eller hændelse, der er indtruffet på jernbaneområdet.\nDer findes på den ene side ”straks-underretninger”, der er karakteriseret ved at omhandle situationer, der har en sådan indflydelse på jernbanesikkerheden, at der foreligger stor sandsynlighed for et undersøgelsesbehov, som f.eks. ved kollisioner hvor tog er impliceret, afsporinger og ulykker hvor personer er omkommet eller kommet alvorlig til skade. På den anden side er der tale om ”underretning senest efter 3 hverdage”, der vedrører situationer, som den undersøgende myndighed snarest muligt skal underrettes om, og som ikke umiddelbart medfører iværksættelse af en undersøgelse, såsom f.eks. ved selvmord og selvmordsforsøg på jernbaneområdet.\n2.6. Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane\nHavarikommissionen vil - udover undersøgelser på luftfartens område – have til opgave at undersøge ulykker og hændelser på jernbaneområdet.\nVed sammenlægningen af de to undersøgelsesfunktioner til en fælles havarikommission opnås en større administrativ enhed, hvilket forventes at kunne medføre en samlet styrkelse af undersøgelsesarbejdet i såvel luftfarts- som jernbanesektoren.\nDer tilføres samtidig yderligere ressourcer til undersøgelser på jernbaneområdet. Dette understøtter opnåelsen af den nødvendige jernbanefaglige viden i Havarikommissionen og udarbejdelsen af undersøgelsesrapporter og -redegørelser.\nDet forudsættes således, at ”straks - underretningerne” på jernbaneområdet fremover vil blive afgivet til Havarikommissionen, der herefter tager stilling til, hvorvidt der skal iværksættes en undersøgelse og i givet fald tager de hertil nødvendige skridt. Havarikommissionen skal herved tage hensyn til bl.a. undersøgelsens betydning for den fremtidige jernbanesikkerhed, samt kommissionens øvrige undersøgelsesvirksomhed og ressourcer i øvrigt.\nTrafikstyrelsen skal desuden modtage indberetninger fra de implicerede virksomheder vedrørende alle ulykker og hændelser. Dette omfatter også de ulykker og hændelser, som Havarikommissionen er underrettet om eller undersøger. Trafikstyrelsen forventes således at drive og vedligeholde en database vedrørende alle ulykker og hændelser på jernbaneområdet og analysere dataene som led i dens funktion som sikkerhedsmyndighed på jernbaneområdet.\nDet følger af lovforslaget, at trafikministeren har almindelig instruktionsbeføjelse med hensyn til Havarikommissionens arbejde, herunder bevillinger og personaleressourcer, der stilles til Havarikommissionens rådighed. Det følger heraf, at Havarikommissionens arbejde f.eks. er underlagt den administrative klageadgang. Idet Havarikommissionens undersøgelsesrapporter og –redegørelser er udtryk for en teknisk/sagkyndig opfattelse af et hændelsesforløb, er det dog ikke muligt at påklage f.eks. undersøgelsesresultater og konklusioner til ministeren. Undersøgelsesresultater og konklusioner kan endvidere ikke redigeres ved forhåndsinstruks eller ved efterfølgende korrektion fra andre.\nJernbanetilsynets integrering i Trafikstyrelsen og udskillelse af uheldsundersøgelsesdelen er i overensstemmelse med Kommissionens forslag til EU’s anden jernbanepakke, jf. KOM (2002) 21-25, hvorefter der bl.a. skal være en klar adskillelse mellem sikkerhedsmyndigheden og det organ, der undersøger ulykker og hændelser. Forslaget til EU’s anden jernbanepakke indeholder direktivforslag om bl.a. jernbanesikkerhed, oprettelsen af et jernbaneagentur, interoperabilitet og markedsadgang for jernbanegods.\nBestemmelserne om Havarikommissionen findes i forslaget til § 21 n – § 21 t.\nNedlæggelsen af Jernbanetilsynet som selvstændig institution og integrering af myndighedsopgaverne i Trafikstyrelsen for jernbane og færger samt Havarikommissionen forventes at være neutral for staten.\nSikkerhedsfunktionen styrkes blandt andet ved tilførsel af 5 yderligere medarbejdere til området. Dette finansieres gennem omorganisering af eksterne institutioner på jernbaneområdet i forbindelse med oprettelsen af Trafikstyrelsen for jernbane og færger, der blev oprettet den 1. juli 2003. Lovforslaget indebærer en merudgift i forbindelse med etableringen af den fælles Havarikommission. Udgiften forudsættes tilvejebragt inden for Trafikministeriets rammer.\nForslaget har været forelagt Erhvervs- og Selskabsstyrelsens Center for Kvalitet i ErhvervsRegulering, som har vurderet forslagets erhvervsøkonomiske konsekvenser. Forslaget indebærer navnlig, at de to love på jernbaneområdet – lov om jernbanevirksomhed m.v. og lov om jernbanesikkerhed m.v. – samles i én lov. Loven forventes at blive mere overskuelig for virksomheder og brugere. På den baggrund vurderes forslaget ikke at indeholde væsentlige økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet. Forslaget har derfor heller ikke været forelagt et af Økonomi- og Erhvervsministeriets virksomhedspaneler med henblik på en vurdering af forslagets administrative konsekvenser for erhvervslivet.\nLovforslaget forventes ikke at medføre miljømæssige konsekvenser.\nLoven giver ministeren bemyndigelse til at fastsætte bestemmelser, der sikrer at dansk ret er i overensstemmelse med EU-retten.\nEU-retlige udbudsregler vil blive iagttaget i forbindelse med fastsættelse af bestemmelser efter § 1, nr. 11 i forslaget.\nLovforslaget indeholder ikke øvrige EU-retlige aspekter.\nForslaget forventes at være udgiftsneutralt\nDer er tale om regelforenkling af lovgivningen på jernbaneområdet.\nForslaget integrerer myndighedsfunktionerne for jernbanesikkerhed i Trafikstyrelsen for jernbane og færger, hvorved myndighedsfunktionerne for flere institutioner samles på ét sted. Dette indebærer en forenkling for interessenterne i sektoren.\nLovens titel foreslås ændret som følge af, at jernbanesikkerhedsområdet bliver en del af lovens anvendelsesområde.\nBestemmelsen foreslås justeret som følge af, at jernbanesikkerhedsloven ophæves, og bestemmelserne videreføres i den foreslåede lov om jernbane.\nTil nr. 3 - 6\nDer er tale om en redaktionel ændring, der består i en præcisering af overskriften til kapitel 3 og en konsekvensrettelse som følge af, at Jernbanetilsynets myndighedsopgaver integreres i Trafikstyrelsen.\nDer tale om en konsekvensrettelse der følger af, at Jernbanetilsynets myndighedsopgaver integreres i Trafikstyrelsen. Endvidere tilføjes ”infrastrukturforvaltning”, således at der kan opkræves gebyr for udstedelse af tilladelse til jernbaneinfrastrukturforvaltere.\nDer er tale om konsekvensrettelse, som følge af at Jernbanetilsynets myndighedsopgaver integreres i Trafikstyrelsen.\nBestemmelserne, der foreslås ophævet, er indsat i § 21 u om gebyrer, således at bestemmelserne om tillæg af renter til ubetalte gebyrer m.v. er samlet i samme paragraf.\nForslaget indebærer en ændring således, at ministeren bemyndiges til at kunne fastsætte nærmere regler for udarbejdelse af interne virksomhedsregnskaber for jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere, herunder for hvilke forretningsområder der skal aflægges særskilt regnskab.\nEfter den gældende bestemmelse i § 8, stk. 1, 1. pkt., i jernbanevirksomhedsloven, gives trafikministeren bemyndigelse til at bringe kontrakter om passagertrafik udført som offentlig service i udbud. Det følger af forarbejderne til loven, jf. Folketingstidende 1998, tillæg A 646 ff., navnlig s. 673f, at alle jernbanevirksomheder skal gives lejlighed til at deltage i tilbudsgivningen.\nTrafikministeren kan således efter denne bestemmelse ikke udelukke nogen potentielle tilbudsgivere fra at afgive tilbud efter en prækvalifikationsrunde.\nDen foreslåede bestemmelse indebærer, at trafikministeren kan træffe afgørelse om udbudsform og procedurer i forbindelse med udbud af passagertrafik udført som offentlig service. Det indebærer bl.a., at ministeren vil kunne vælge udbudsformer og procedurer, hvor et mindre antal virksomheder efter en prækvalifikationsrunde anmodes om at afgive tilbud. Gældende nationale og EU-retlige udbudsregler vil blive iagttaget ved valget af udbudsformer og -procedurer.\nBestemmelsen vil, i overensstemmelse med udbudsreglerne, åbne mulighed for, at potentielle tilbudsgivere i en prækvalifikationsfase kan bedømmes i forhold til deres erfaringer og resultater i forbindelse med andre udbud af passagertrafik udført som offentlig service.\nBestemmelsen vil endvidere give trafikministeren mulighed for at træffe afgørelse om, at vurderingen af de indkomne tilbud og afgørelsen om indgåelse af kontrakt overlades til et af Trafikministeriet uafhængigt organ, f.eks. et ekspertpanel, der sammensættes til lejligheden.\nTrafikministeren foreslås bemyndiget til udover at kunne fastsætte regler og normer vedrørende anlæg, vedligeholdelse og drift af jernbaneinfrastruktur også at kunne fastsætte regler og normer vedrørende nedlæggelse af jernbaneinfrastruktur, herunder jernbaneoverkørsler og jernbaneovergange, der er offentlig tilgængelige og åbne for almindelig færdsel. Reglerne om nedlæggelse af jernbaneoverkørsler og –overgange vil komme til at indeholde en bestemmelse om, at planerne herfor offentliggøres med en frist på mindst 8 uger til at fremsætte bemærkninger.\nEfter den gældende § 8 b har trafikministeren bemyndigelse til at oprette et koordineringsorgan på infrastrukturområdet. Bestemmelsen har været udmøntet i en komité, der har drøftet infrastrukturforhold. Med oprettelsen af Trafikstyrelsen er det ikke fundet nødvendigt at opretholde dette organ og bestemmelsen foreslås derfor ophævet.\nDen foreslåede bestemmelse indebærer, at der vil kunne indgå bodsbestemmelser for togforsinkelser i de aftaler, der skal indgås med operatørerne om samarbejdsrelationer, betingelser for benyttelse af infrastrukturen m.v. Den foreslåede bestemmelse indebærer endvidere, at der vil kunne indgå bodsbestemmelser for manglende overholdelse af aftalernes bestemmelser. Bodsbestemmelser forventes at forøge Banestyrelsens og jernbanevirksomhedernes incitamenter til at sikre rettidig togdrift.\nDer er foretaget en redaktionel ændring, således at overskriften ændres fra ”forsikringspligt, erstatning og farligt gods”, til: ”erstatning, forsikring og farligt gods”, hvilket svarer til bestemmelsernes placering i kapitlet.\nMed bestemmelsen bemyndiges ministeren til at fastsætte regler om beløbsmæssig begrænsning af jernbanevirksomhedernes objektive erstatningsansvar, hvilket svarer til ordningen inden for luftfartsområdet. Ministeren vil blandt andet fastsætte regler om begrænsning af erstatningsansvaret i forbindelse med terrorvirksomhed. Herved forventes det at blive nemmere for jernbanevirksomhederne at tegne forsikring, der dækker terrorsituationer, idet forsikringsselskaberne vil kunne få nemmere ved at definere omfanget af erstatningspligten.\nErstatning udover det fastsatte maksimum skal herefter bedømmes efter en culpabetragtning.\nMed lovforslaget foreslås indsat et nyt kapitel, kapitel 8 c om jernbanesikkerhed m.v. Bestemmelser om jernbanesikkerhed findes i dag i lov om jernbanesikkerhed m.v. I forbindelse med at jernbanesikkerhedsloven foreslås ophævet, erstatter nærværende kapitel disse bestemmelser.\nTil § 21 h\nLovforslaget tager udgangspunkt i det sikkerhedsniveau, der er gældende i dag. Det er fundet hensigtsmæssigt fortsat at give trafikministeren en generel bemyndigelse til at fastsætte regler om sikkerhed på jernbaneområdet. Bemyndigelsen forventes herefter delegeret til Trafikstyrelsen.\nBestemmelsens 1. pkt. er i uændret form videreført fra jernbanesikkerhedslovens § 1, stk. 1.\nSom følge af vedtagelsen af EU’s anden jernbanepakke forventes det, at det planlagte fælleseuropæiske jernbaneagentur inden for en årrække fastsætter fælleseuropæiske sikkerhedsregler, -mål og –niveauer for jernbanen. En række sikkerhedsmæssige forhold skal dog stadig reguleres nationalt. Her skal regler, som anvendes af flere/alle aktører i jernbanesektoren, fastsættes af Trafikstyrelsen. Trafikstyrelsen vil derfor i en længere periode været nødsaget til at udvikle sikkerhedsregler i det omfang der opstår behov herfor i sektoren. Til hjælp herfor kan trafikministeren fastsætte sikkerhedsmål for jernbanen udtrykt i risikoacceptkriterier. Jernbanesektorens virksomheder kan inden for de fælleseuropæiske og de nationale regler udarbejde virksomhedsspecifikke og operationelle regler indenfor både organisering og procedurer såvel som teknologi.\nTrafikstyrelsens direktør vil som udgangspunkt være styrelsens øverste myndighed. Trafikministeren kan dog fastsætte regler, der fastlægger i hvilke sager sikkerhedschefen skal være den øverste ansvarlige på sikkerhedsområdet i Trafikstyrelsen for på denne måde at skabe en gennemsigtighed og den fornødne uafhængighed i beslutningsprocesserne.\nTil § 21 i\nBestemmelsen, der vedrører tilsynsopgaver, der flyttes med Jernbanetilsynet til Trafikstyrelsen, er med enkelte redaktionelle ændringer videreført fra jernbanesikkerhedslovens § 2.\nTil § 21 j\nBestemmelsen omhandler godkendelse af ændringer til eksisterende regler og godkendelse af nye virksomheders regler. Der er tale om en videreførelse af jernbanesikkerhedslovens § 3 med den ændring at det fremover vil være Trafikstyrelsen og ikke Jernbanetilsynet, der skal varetage denne kompetence.\nTil § 21 k\nBestemmelsen, der undtagen stk. 6, i sin helhed er overført fra jernbanesikkerhedslovens § 3a, opregner forskellige tilladelser og godkendelser, som Trafikstyrelsen kan udstede.\nDer foreslås ved tilføjelsen i stk. 6, at give Trafikstyrelsen hjemmel til at fastsætte nærmere regler og træffe afgørelser om godkendelse af rullende materiel, delsystemer, systemer og læsseenheder. Godkendelser af væsentlige ændringer i delsystemer eller ved integrationen af ny delsystemer, i det omfang disse ændringer eller integrationen har væsentlig betydning for jernbanesikkerheden, foretages på baggrund af projektplaner indsendt af virksomhederne.\nTil § 21 l\nBestemmelserne er med få redaktionelle ændringer overført fra § 5 i jernbanesikkerhedsloven.\nTil § 21 m\nBestemmelsen i jernbanesikkerhedslovens § 5 a om alkohol og andre bevidsthedsforstyrrende midler er indføjet i nærværende lovforslag i uændret form. Der henvises til bemærkningerne jf. lov nr. 404 af 6. juni 2002 om ændring af lov om jernbanesikkerhed m.v. (Jernbanetilsynets kompetencer m.v., promillegrænser).\nTil § 21 n\nDen eksisterende Havarikommission for Civil Luftfart er oprettet ved lov nr. 198 af 3. maj 1978 om ændring af lov om luftfart, jf. § 134 i lov om luftfart. Opgaven med undersøgelse af jernbaneulykker og -hændelser er hidtil blevet varetaget af Jernbanetilsynet. I forbindelse med etableringen af den fælles Havarikommission for Civil Luftfart og Jernbane tilføres ressourcer og kompetence på jernbaneområdet. Bestemmelserne, der bemyndiger den del af Havarikommissionen, som arbejder på området for civil luftfart, fremgår fortsat af luftfartsloven.\nDet foreslås, at ministeren bemyndiges til at fastsætte regler om Havarikommissionens sammensætning. Personer, der skal indgå i havarikommissionen, skal navnlig have erfaring og ekspertise på jernbanesikkerhedsområdet.\nDet foreslås, at Havarikommissionen, i det omfang Danmark forpligter sig hertil ifølge internationale aftaler skal supplere sig med internationale sagkyndige i forbindelse med undersøgelse af jernbaneulykker og – hændelser. Der foreligger dog på nuværende tidspunkt endnu ikke sådanne aftaler på jernbaneområdet. I øvrigt foreslås, at Havarikommissionen kan supplere sig med såvel nationale som internationale sagkyndige, hvor den finder dette nødvendigt.\nDet forventes, at der i forbindelse med udviklingen på EU-rettens område vil blive indgået aftaler vedrørende undersøgelsesvirksomhed på jernbaneområdet, som Havarikommissionen herefter kan henholde sig til.\nDele af denne bestemmelse er med redaktionelle ændringer videreført fra jernbanesikkerhedslovens § 4, stk. 1.\nTil § 21 o\nDer er ved definitionerne af henholdsvis jernbaneulykke og jernbanehændelse tale om definitioner, der allerede anvendes i jernbanesektoren.\nTil § 21 p\nBestemmelsens stk. 1 og 2 er med enkelte redaktionelle ændringer videreført fra jernbanesikkerhedslovens § 4, stk. 1.\nBestemmelsen fastsætter Havarikommissionens kompetencer til at undersøge ulykker og hændelser på jernbaneområdet.\nForpligtigelsen til at give meddelelse til undersøgelsesmyndigheden, hvilket vil sige Havarikommissionen, påhviler jernbanevirksomheder og jernbaneinfrastrukturforvaltere dog således, at det til enhver tid står frit for alle at rette henvendelse til Havarikommissionen for at give oplysninger om en jernbaneulykke eller -hændelse.\nMinisteren bemyndiges til administrativt at fastsætte nærmere bestemmelser om meddelelsespligt og rapportering m.v. i forbindelse med en jernbaneulykke henholdsvis jernbanehændelse. Se hertil i de almindelige bemærkninger under afsnit 2.5.\nTil § 21 q\nBestemmelsens stk. 1 og stk. 3-7 er med få redaktionelle ændringer videreført fra jernbanesikkerhedslovens § 4, stk. 3–5 og stk. 7. Stk. 2 er ny og er nærmere omtalt nedenfor.\nI medfør af stk. 1 foreslås Havarikommissionen bemyndiget til at bestemme omfanget af og formen for de undersøgelser, der skal foretages i anledning af en ulykke eller hændelse på jernbaneområdet. Der kan tages hensyn til formålet med kommissionens undersøgelser, jf. § 21 n, stk. 1, ulykkens eller hændelsens alvor, undersøgelsens forventede jernbanesikkerhedsmæssige værdi i forhold til omkostningerne, opgavens betydning i forhold til andet arbejde, der aktuelt påhviler kommissionen, tilgængelige ressourcer og lignende. Det betyder, at Havarikommissionen blandt andet kan vælge ikke at undersøge.\nSåfremt Havarikommissionen vælger ikke at undersøge en hændelse eller en ulykke på baggrund af en væsentlighedsvurdering i forhold til det øvrige undersøgelsesarbejde, skal de i hændelsen eller ulykken involverede jernbanevirksomheder og jernbaneinfrastrukturforvaltere foretage undersøgelsen. En sådan pligt fremgår af virksomhedernes sikkerhedscertifikat. Undersøgelsen afsluttes med en rapport. Rapporten sendes til Havarikommissionen og Trafikstyrelsen.\nDet foreslås i stk. 2, at de i ulykken indblandede køretøjer og den berørte jernbaneinfrastruktur, dele eller indhold heraf eller spor i øvrigt ikke må fjernes eller røres, før Havarikommissionen eller politiet giver tilladelse hertil. Det er klart at der på undersøgelsesstedet – også uden tilladelse - må tages de skridt, der er nødvendige for at redde liv og forebygge yderligere tab af liv. Herudover må der ikke foretages ændringer på ulykkesstedet for at sikre grundlaget for den efterfølgende årsagsfinding. Ved udtrykket ”de indblandede køretøjer” forstås i denne sammenhæng, at der udover jernbanekøretøjer også kan være tale om f.eks. biler, lastbiler og lignende. Der forventes indgået samarbejdsaftaler med bl.a. politiet, der skal afklare rollefordelingen i forbindelse med sikring og undersøgelse af ulykkesstedet og de af ulykken berørte områder, f.eks. sikrings- og fjernstyringsanlæg.\nMed ”al dokumentation” i stk. 3 menes bl.a. den dokumentation, som virksomhederne er i besiddelse af, der foreligger fysisk eller som elektronisk datamateriale, og den til læsning heraf nødvendige software, der i givet fald skal stilles til rådighed af virksomhederne til brug for undersøgelsen.\nDet understreges, at der ved formålet med Havarikommissionens undersøgelse udelukkende er tale om at finde årsagen til den pågældende jernbaneulykke/-hændelse, men ikke at placere ansvar over for de involverede.\nTil § 21 r\nDet fremgår af bestemmelsen, at Havarikommissionen har adgang til uden retskendelse at foretage undersøgelser også på privat ejendom.\nMed bestemmelsen får den samlede Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane adgang til uden retskendelse at foretage undersøgelser af jernbaneulykker og jernbanehændelser på privat grund. Havarikommissionen for civil luftfart har allerede i dag adgang til, uden retskendelse at foretage undersøgelser af flyvehavarier på privat grund.\nTrafikministeriet har overvejet, om der er grundlag for at indskrænke beføjelserne, men har vurderet, at der er behov for, at Havarikommissionen kan udføre sine undersøgelser uden retskendelse og i det omfang, det fremgår af forslaget. Forslaget indebærer derfor en harmonisering med luftfartens område. Der gøres opmærksom på, at denne ret selvfølgelig kun vil blive udnyttet i det omfang det skønnes nødvendigt i opklaringsøjemed at få adgang til privat område eller bolig. Havarikommissionen foretager skønnet i den givne situation.\nTil § 21 s\nBestemmelsen er en konsekvens af, at det ikke er Trafikstyrelsen der skal forestå undersøgelser af jernbaneulykker og jernbanehændelser, men som sikkerhedsmyndighed kunne træffe de nødvendige foranstaltninger til opretholdelse eller forbedring af sikkerhedsniveauet på jernbaneområdet i anledning af bl.a. henstillinger fra Havarikommissionen.\nDe oplysninger, som Trafikstyrelsen modtager fra Havarikommissionen, underkastes samme særlige form for tavshedspligt som den, der er gældende for Havarikommissionen og øvrige ved en undersøgelse medvirkende personer. Trafikstyrelsen er ikke berettiget til at videregive de omhandlede oplysninger til ”uvedkommende”. Der henvises i øvrigt til bemærkningerne til stk. 4.\nTil stk. 2 og stk. 3\nDet har hidtil ikke været muligt for Jernbanetilsynet at udfærdige rapporter om samtlige forekommende jernbaneulykker og -hændelser. Med den foreslåede bestemmelse skabes der hjemmel for en hensigtsmæssig ordning, således at f.eks. undersøgelser af mindre hændelser med et vist jernbanesikkerhedsmæssigt aspekt kan afrapporteres i kort form som en redegørelse.\nBestemmelsen, der – tilpasset de ændrede organisatoriske forhold - videreføres fra Jernbanesikkerhedslovens § 4, stk. 9, indebærer, at alle personer, der medvirker i Havarikommissionens undersøgelser, og derved er vedkommende i forhold til undersøgelsen, er underkastet tavshedspligt. Bestemmelsen er blevet anvendt som og har karakter af en speciel tavshedspligt, der indebærer, at der ikke er adgang til aktindsigt i Havarikommissionens materiale, jf. lov om offentlighed i forvaltningen.\nBaggrunden for den specielle tavshedspligt er, at materialet herunder data i enhver form eller spor, som Havarikommissionen skal benytte i forbindelse med undersøgelsen, ofte er af kompliceret teknisk karakter, og derfor ikke skal gøres til genstand for drøftelse i offentligheden uden for den sammenhæng, som Havarikommissionens undersøgelsesrapport eller redegørelse repræsenterer.\nDet er endvidere af stor betydning for undersøgelserne, at Havarikommissionen får uhindret adgang til alle data (udsagn, oplysninger og. lign.), samt at de virksomheder eller enkeltpersoner, der skal udlevere disse data, ikke behøver at overveje form og indhold ved udleveringen af disse data, da oplysningerne ikke vil være offentligt tilgængelige.\nHavarikommissionen skal have en bred adgang til at kunne få et så fyldestgørende baggrundsmateriale som muligt. Dette kan indebære, at nogle af oplysningerne som Havarikommissionen i undersøgelsesforløbet bliver bekendt med, senere viser sig at være uden relevans for den videre undersøgelse. I forbindelse hermed er det en fordel for kommissionen med en ukompliceret adgang til disse data uden indblanding fra uvedkommende i sagen.\nSom ”vedkommende” i forbindelse med en undersøgelse betegnes i almindelighed Havarikommissionens undersøgelsesleder og eventuelle andre af Havarikommissionens undersøgere, såvel som de af Havarikommissionen tilkaldte sagkyndige fra Trafikstyrelsen eller anden side, såvel nationalt, som internationalt, såvel som andre, der kan medvirke i Havarikommissionens undersøgelse.\nDet er som nævnt af stor betydning for jernbanesikkerheden, at Havarikommissionen har uhindret adgang til data i forbindelse med en jernbaneulykke eller jernbanehændelse. Kommissionen skal kunne drage deres konklusioner udfra et uvildigt grundlag, og derved fremkomme med en teknisk/sagkyndig vurdering af et hændelsesforløb på sådan en måde, at konklusionerne i sig selv ikke påvirker enkeltpersoners eller virksomheders retsstilling eller ansvarsforhold.\nTil § 21 t\nDen foreslåede bestemmelse bemyndiger Trafikministeren til for det første at kunne tildele Havarikommissionen opgaver, som i øvrigt har til formål at forbedre jernbanesikkerheden og for det andet, at kunne pålægge Havarikommissionen at foretage yderligere undersøgelser i en sag i det omfang, det anses for at være af betydning for jernbanesikkerheden.\nDerudover foreslås Havarikommissionen bemyndiget til at kunne genoptage en afsluttet undersøgelse. En sådan genoptagelse vil kunne foretages i det omfang, der er fremkommet nyt materiale i sagen, der må forventes at være af væsentlig betydning for undersøgelsen, herunder bl.a. den afsluttende rapport eller redegørelses konklusioner og jernbanesikkerheden i øvrigt. Det nye materiale såvel som det nye undersøgelsesforløb er underkastet almindelige regler for undersøgelser af ulykker og hændelser på jernbaneområdet og derved bl.a. underlagt den specielle tavshedspligt, jf. forslaget til § 21 s, stk. 4.\nTil § 21 u\nBestemmelsen indebærer, at trafikministeren kan fastsætte regler om gebyrer til dækning af Trafikstyrelsens omkostninger ved varetagelse af opgaverne i henhold til denne lov. Denne bestemmelse er en videreførelse af tilsvarende bestemmelser i lov om jernbanevirksomhed og lov om jernbanesikkerhed.\nTrafikministeren kan fastsætte regler om betaling for erindringsskrivelser vedrørende gebyrer i henhold til § 4, stk. 8, og § 6, stk. 2, der vedrører gebyrer for certificering og udstedelse af tilladelse til jernbanevirksomhed og jernbaneinfrastrukturforvaltere.\nDer er foretaget en sammenskrivning af straffebestemmelserne i lov om jernbanevirksomhed og lov om jernbanesikkerhed. Begrebet ”økonomisk fordel” i forslaget til § 22, stk. 3, nr. 2, omfatter udover øget indtjening også en økonomisk fordel i form af en besparelse.\nBestemmelserne om alkohol og udførelse af sikkerhedsklassificerede funktioner i § 5 a i lov om jernbanesikkerhed foreslås videreført i uændret form.\nIdet der er tale om et klagenævn, der behandler sager mellem det offentlige og private, er det fundet hensigtsmæssigt, at nævnets formand skal være dommer for at sikre uvildigheden i nævnets afgørelser. Der henvises til bemærkningerne til lov nr. 155 af 12. marts 2003 om ændring af lov om jernbanevirksomhed m.v., lov om den selvstændige offentlige virksomhed DSB og om DSB S-tog A/S, lov om jernbanesikkerhed m.v. og lov om ekspropriationer under ministeriet for offentlige arbejder.\nDet foreslås, at Jernbaneklagenævnet udvides med et medlem med jernbanesikkerhedsmæssig baggrund. Herudover foreslås den indstillingsberettigede organisation ændret fra Ingeniørforeningen til Danmarks Tekniske Universitet.\nBestemmelserne om klageadgang, herunder muligheden for at afskære klageadgangen til Trafikministeriet foreslås videreført fra jernbanesikkerhedsloven.\nTrafikministerens bemyndigelse til at fastsætte regler om, at de afgørelser, der kan indbringes for Jernbaneklagenævnet, ikke kan indbringes for anden administrativ myndighed agtes anvendt således at det fastsættes, at klageadgangen i afgørelser, hvor Jernbaneklagenævnet er kompetent, ikke kan påklages til andre offentlige myndigheder, herunder Klagenævnet for Udbud. Herved undgås at flere offentlige myndigheder på samme tid er kompetent i samme spørgsmål. Der er ikke herved tilsigtet nogen ændring i forhold til, hvad der allerede følger af § 24, stk. 1, i den gældende lov.\nBestemmelsen er en præcisering af ministerens bemyndigelse til at bemyndige andre statslige myndigheder til at udøve beføjelserne efter denne lov.\nUdstedelse af helbredsgodkendelser er på jernbaneområdet reguleret ved bekendtgørelse nr. 510 af 20. juni 2002 om helbredskrav på jernbaneområdet. Det foreslås, at ministeren, kan indgå aftaler med andre lande om anerkendelse af godkendelser på uddannelses- og helbredsområdet, jf. grundlovens § 19, og fastsætte regler, der gennemfører disse aftaler i dansk ret.\nBestemmelsen er indsat på baggrund af en igangværende harmonisering af reglerne vedrørende helbreds- og uddannelsesforhold på jernbaneområdet på bl.a. nordisk plan og er med til at lette reguleringen af den grænseoverskridende trafik. En helbredsgodkendelse udstedt i et land, som ministeren har indgået aftale med vil herefter kunne accepteres som anvendelig ved godkendelsens indehavers udførelse af sikkerhedsklassificerede funktioner på jernbaneområdet i Danmark.\nDer er tale om en sproglig tilpasning af den i jernbanevirksomhedsloven allerede gældende bestemmelse.\nDer er tale om en konsekvensrettelse, som følge af etableringen af Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane, hvis kompetence også omfatter jernbaneområdet.\nDet foreslås i stk. 1, at trafikministeren fastsætter lovens ikrafttrædelsestidspunkt, hvorved der opnås størst mulig fleksibilitet i forbindelse med integreringen af de sikkerhedsmæssige myndighedsopgaver på jernbaneområdet i Trafikstyrelsen samt udskillelse af undersøgelsesdelen. Med denne fleksibilitet vil der være mulighed for at sætte lovens bestemmelser om udskillelsen af undersøgelsesdelen i kraft på et tidligere tidspunkt end integreringen af jernbanesikkerhedsopgaverne i Trafikstyrelsen i øvrigt.\nMinisteren foreslås bemyndiget til at ophæve lov om jernbanesikkerhed, hvorved jernbanesikkerhedsopgaverne formelt kan integreres i Trafikstyrelsen. Ophævelsen vil kunne foretages på forskellige tidspunkter, for så vidt angår de enkelte områder i loven såsom f.eks. godkendelse, undersøgelse og tilsyn.\nDe bekendtgørelser og andre regler, der er fastsat i medfør af lov om jernbanesikkerhed m.v., forbliver i kraft, indtil de afløses eller ophæves af nye bekendtgørelser, opdaterede regler etc.\nFor at opretholde det eksisterende høje sikkerhedsniveau forbliver godkendelser, der er udstedt af Jernbanetilsynet gældende, indtil godkendelsen udløber eller i øvrigt må justeres på grund af ændrede forhold.\nBrancheafdelingen for trafik og jernbane\n9. § 6 , stk. 3 og 4 , ophæves.\n11. I § 8, stk. 2, indsættes som 2. pkt. :\nStk. 2. Enhver, der overtræder bestemmelserne i § 19, stk. 2, § 20 og § 21, stk. 1, kan af virksomhedens personale udvises, om fornødent udsættes, fra virksomhedens område\n. Stk. 3. Politiet skal efter anmodning bistå virksomhederne i håndhævelsen af virksomhedernes ordens- og sikkerhedsbestemmelser.\nStk. 2. Erstatning for skade, som måtte blive påført grundejeren ved de i stk. 1 nævnte foranstaltninger, fastsættes i mangel af aftale ved taksation efter reglerne i lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom\nStk. 4 . Hav Havarikommissionen, Trafikstyrelsen, tilkaldte sagkyndige og andre, der medvirker i en undersøgelse, som foretages af Havarikommissionen, er under ansvar efter straffelovens §§ 152-152 e forpligtet til over for uvedkommende at hemmeligholde, hvad de bliver vidende om i forbindelse med undersøgelsen.\nStraffebestemmelser, kontrolafgift m.v\nStk. 2. I regler, der udstedes efter § 7 og § 8 a, stk. 2, kan der fastsættes straf af bøde for overtrædelse af reglerne\nStk. 2 . Afg Afgørelser i medfør af §§ 6 og 8-11 kan påklages til Jernbaneklagenævnet. I sager, der vedrører priser, øvrige aftalevilkår samt krydssubsidiering i medfør af § 6, § 8, stk. 3 og 4, og § 10 indhenter Jernbaneklagenævnet en bindende udtalelse fra Konkurrencerådet, inden nævnet træffer endelig afgørelse. Afgørelser i medfør af 2.pkt. kan indbringes for Konkurrenceankenævnet.\nStk. 4 . Tra Trafikministeren kan fastsætte regler om adgangen til at klage over afgørelser, der træffes i henhold til denne lov, herunder at afgørelserne ikke kan påklages til Trafikministeriet. Trafikministeren kan fastsætte regler om, at afgørelserne kan påklages til Jernbaneklagenævnet, herunder at de afgørelser, der kan påklages til Jernbaneklagenævnet, ikke kan påklages til anden administrativ myndighed, og at Jernbaneklagenævnets afgørelser ikke kan påklages til anden administrativ myndighed.\nStk. 2. Trafikministeren kan bemyndige andre statslige myndigheder til at udøve de beføjelser som Trafikstyrelsen, Banestyrelsen eller Havarikommissionen er tillagt efter loven«\n22. I § 25 indsættes som nyt stk. 2 :\n»Stk. 2. Trafikministeren kan indgå aftaler med andre lande om anerkendelse af godkendelser på uddannelses- og helbredsområdet. Trafikministeren kan fastsætte regler til gennemførelse af aftalerne i dansk ret.«\nStk. 4. De godkendelser, der i medfør af lov om jernbanesikkerhed er udstedt af Jernbanetilsynet, forbliver gældende, indtil Trafikstyrelsen beslutter andet.


LøbsreglerPosted by Bestyrelsen Tue, April 16, 2019 09:16:25\nDHV har vedtaget følgende ændringer til løbsreglementet med virkning fra dags dato:\nAf hensyn til internationalt samarbejde omkring registrering og sporing af hundene er følgende justeringer foretaget:\nTilføjet til §2.2:\nAlle importerede greyhound og whippet skal importregistreres til DHV med kopi af stambog eller Identity Card samt ejerskifteerklæring eller købskontrakt, før de må medtages på banerne.\nIngen væddeløbshund kan skifte navn efter den har erhvervet løbslicens. Dette gælder uanset under hvilket forbund eller land licensen er erhvervet.\nReglerne for hviletid i forbindelse med licensløb var unødvendigt forskellige og besværlige og følgende forenkling af hviletidsreglerne er foretaget så reglerne for licensløb nu svarer til reglerne for løb.\nEn væddeløbshund skal have mindst 2 løbsfri dage mellem hver start, herunder også licensløb.\nFølgende er fjernet fra §3.3:\nDer skal mindst være 3 dage imellem sidste licensløb og første officielle væddeløb.\nDer skal være mindst 48 timer imellem de enkelte licensløb.\nOprydning uden betydning for reglerne er foretaget i §3, 5, 20, 22 og 23\nLøbsreglerPosted by Bestyrelsen Thu, April 04, 2019 12:38:01\nLøbsreglerPosted by Bestyrelsen Thu, April 04, 2019 09:47:52\nMødereferaterPosted by Bestyrelsen Thu, April 04, 2019 09:44:07\nBestyrelsen konstituerede sig uden ændringer:\nFormand/sekretær: Jesper Søtofte (KVF)\nNæstformand: Kirsten Pedersen (GGK)\nKasserer: Marianne Mamsen (KVF)\nBestyrelsesmedlem: Rikke Bankov (GGK)\nBestyrelsesmedlem: Helle Mogensen (GGK)\nBestyrelsesmedlem: Dorte Daugbjerg (KVF)\nKontingent til DHV fortsætter uændret med 1.000 om året for hver klub\nDHV har vedtaget et sæt fælles propositioner for afholdelse af Danske Mesterskaber (separat dokument).\nFølgende ændringer til løbsreglementet er trådt i kraft med øjeblikkelig virkning:\nTilføjelse til §3.3\nLøbsmanageren kan afvige fra deltagerkravene til fællesløb for alle andre racer end greyhound og whippet i det omfang det ikke er muligt at skaffe kvalificerede deltagere. Der skal dog altid afholdes fællesløb med minimum en anden deltagende hund af nogenlunde samme klasse.\nLøb med blandende racer kan arrangeres på løbsdage på lige fod med øvrige løb. Disse løb skal klassificeres som Opvisningsløb og deres resultater vil ikke blive medtaget i klasning af dagens løb eller fremgå af løbsdatabaser. Det skal tydeligt fremgå af programmet at der er tale om blandende løb, samt hvilken race (eller blanding) den enkelte hund er. Tilmeldte hunde kan ikke sættes i opvisningsløb uden ejerens samtykke. For at deltage i opvisningsløb skal alle hunde have fuld løbslicens.\n§23.1 med ny tilføjelse\nEn anerkendt bane kan til enhver tid nedlægge startforbud over for væddeløbshunde, hvis ejere eller trænere står i gæld til anerkendt bane eller forening. Sådant startforbud kan dog kun gøres gældende for beløb, som forgæves har været søgt inddrevet (se i øvrigt § 19 stk. 1). Startforbud er gældende for alle medlemmer af husstanden.\nTilskud fra Kulturministeriet:\nDHV har for 2018 sæsonen modtaget et tilskud fra Kulturministeriet på 101.000 kr. De 100.000 udbetales direkte med 50.000 til hver klub. Pengene skal anvendes til at ”Hjælpe med at fastholde eller øge interessen for hundevæddeløb”. Det tolkes af DHV som at pengene skal anvendes til præmieudbetaling samt vedligehold og forbedring af forhold for hundene.\nLøbsreglerPosted by Bestyrelsen Thu, April 04, 2019 09:29:39\nKun tilgængelig for bestyrelsen og DHVs registrator\nLicensgodkendte hunde 2019 (opdateres løbende)\nVedhæftede fil indeholder alle hunde med gyldig licens for sæsonen 2019.\nSidst opdateret d. 11-07-2019\nTue, December 06, 2016 15:08:28\nTue, December 06, 2016 15:05:56


Køb af brugt maskine, kontant\nJeg har fundet et indlæg på Amino.dk, som jeg tror kan interessere dig. Overskriften er: Køb af brugt maskine, kontant Du kan læse indlægget her: https://www.amino.dk/forums/t/307947.aspx\nIværksætter Debatten Amino » Administration & Finansiering » Bogføring, regnskab, moms, skat m.m. » Køb af brugt maskine, kontant\nKenneth Skrevet 25-02-2020 kl. 18:11\nVi har købt en brugt maskine til 15,000 og køber forlanger betalingen kontant.\nHvordan gør vi dette? Skal vi bare hæve pengene i banken, og så få en underskrift fra sælger, med salgspris?\nHvad med moms, når vi køber brugt?\nJørgen Kirkegaard Fra StaticData og KirkegaardLive ApS Skrevet 25-02-2020 kl. 18:18\nDet lyder suspekt, at sælger vil have betalingen kontant. Vil sælger så overhovedet skrive under på at have modtaget pengene? Der er en 10.000 kroners grænse mht. kontant betaling, men jeg ved ikke, om den gør sig gældende her. Det kunne du jo fortælle sælger.\nBogføringsteknisk er det korrekt, at du så må hæve pengene fra banken og postere "Køb af maskine". Du skal selvfølgelig have dokumentation på det. Det er imidlertid kun op til 14.100, at du må straksafskrive, så det skal du lige have med.\nOg nej, der er ikke noget med moms, når I køber privat. Det er ikke, fordi I køber brugt. Ups, jeg læser det lige igen. Er sælger et momsregistreret firma? Så skal jeg lige skrive indlægget om :-/\nArne Skrevet 25-02-2020 kl. 21:00\nDu skal være opmærksom på, at du ikke kan fradrage udgiften hvis du ikke betaler via bankoverførsel, når beløbet er over 8.000 kr., jf. ligningslovens § 8Y. Afhængigt af hvad du ellers kan få sådan en maskine til ad anden vej, ville det altså være dumt.\nLier Skrevet 25-02-2020 kl. 21:26\nDu skal være opmærksom på, at du ikke kan fradrage udgiften hvis du ikke betaler via bankoverførsel, når beløbet er over 8.000 kr., jf. ligningslovens § 8Y\nDet er jo ikke helt rigtigt. Hvad hvis sælger ikke har en bankkonto?\nDet forhold er så også reguleret, hvor det præciseres hvilke oplysninger køber skal have fra sælger og indberette til SKAT for at få fradraget.\nArne Skrevet 25-02-2020 kl. 21:52\ni så fald reguleres forholdet af bestemmelsens stk 3 - men naturlig har sælger en bankkonto; som det er oplyst ønsker sælger blot kontantbetaling.\nLier Skrevet 25-02-2020 kl. 22:25\nnaturlig har sælger en bankkonto\nNu gætter du.......\nCookie - John Hannover Fra John Hannover Skrevet 26-02-2020 kl. 00:50\nklart det kan lyde suspekt - men du skal jo i alle fald så meddele sælger at det skal indberettes af dig på told- og skatteforvaltningens hjemmeside med oplysninger om det foretagne køb, herunder fakturaoplysninger, der entydigt identificerer leverandøren, og betalingen heraf ellers har du ikke fradrag. Så kan det være han slet ikke er interesseret - Du kan også få spørgsmål i banken når du hæver 15.000 cash rent faktisk - da de KAN se det som noget med hvidvask risiko\nMoms er der kun hvis den fremgår af fakturaen fra sælger som jo så skal være dansk momsregistreret - ellers er det ikke\nArne Skrevet 26-02-2020 kl. 07:03\njeg forventer den slags er angivet i spørgsmålet.\nKenneth Skrevet 26-02-2020 kl. 07:26\nJeg kan oplyse, at maskinen er fra 1985, har det noget at sige, vedr. afskrivning?\nHvis vi får hævet pengene i banken og lavet et dokument med følgende oplysninger, er det så fint?\nModel navn på maskine:\nSalgspris (excl./inkl. moms):\nCookie - John Hannover Fra John Hannover Skrevet 26-02-2020 kl. 08:51\ndet har ikke betydning for afskrivning som er over straksafskrivningsgrænsen og bliver 25% for året osv . Du skal så huske at indberette sælger med detaljer til skat på deres hjemmeside - ellers har du ikke noget som helst fradrag


Gamle Udtryk Og Ordsprog Større Brystmuskler - Top Voksen Dating Website\nSusanne bier bryster gamle udtryk og ordsprog -r, -rne: en mands bryst ; han slog sig på sin brede bringe; charlatan subst., -en,. siger: Så det kostede ikke en bondegård, at komme ud at se den store verden fra Aarhus. Sex - Danmarks bedste citater og ordsprog - lagata.eu har det største Forvanskninger i sproget er sproglige fejl, hvor et ord eller udtryk bliver. ord ordsprog oversættelse penis per se ordsprog Gamle ordsprog Ordsprog på engelsk Kinesiske ordsprog Større brystmuskler Miss Janni com, Gamle Greth' gik hen til Jens, og med et baade ømt og forlegent Smil i sit runkne, Det var det Udtryk, Greth' fandt for de store Følelser, hendes Bryst i denne Stund husede. ORDSPROGET Der var Helligforsamling ude ved Thomas Boels i..\nTV 2-vært massage6 escort kbh smadret helt ny bil: I den givne situation bør man i øvrigt huske de gode gamle ordsprog: Der er ikke noget sjovere end at kunne fyre et fedt udtryk af til festen. Kirsebærmund Sur som en citron. Fægte med åben pande — være ærlig. Bjarmernes Sprog, saa synes ligeledes Udtryk saasom bi sin bi, sine Bier, 11, 3 Intetk.\nRubbe neglene — skynde sig med et stykke arbejde. Skip to content Search for: Rigtig mange ordsprog samler Have hår på brystet — være stærk og modig. Det ville jo være at skyde sig selv i hovedet! Ordsprog og talemåder - af Karen-margrethe Sørensen Bedømmelse: Drik mælk og lad øllen stå spil pik og lad pigerne gå det var et råd jeg aldrig fik nu er jeg en mand med dårlig pik.\nBle, la ble, lade i Ro; du ska la nwi ble. Måske ikke helt så ofte, men det er jo bare et andet ord for sex, samleje, knald o. En sekstur, ak i det lille ord. Jeg har aldrig hørt en eneste af de her fejltagelser. Netop af denne årsag har kendt ordsprog og bryst lavet denne lille guide der kan få dig gennem junglen af BH-erne. Hvad koster det at have lavet bryster Hvordan bliver jeg rig Sætte næsen op efter noget — håbe på noget. Kært barn har mange navne siger et kendt ordsprog, og BHen er i dette tilfælde Fuldskåls BH-en er oftets til dem med en større barm, og den dækker brystet.\nGamle udtryk og ordsprog større brystmuskler Negerpigebryster så vidt jeg husker Benny. Give ris til egen rumpe — det, du har gjort, får følger. Jeg lever kun en gang. Damp eller røg under motorhjelmen, er ikke et tegn på, at du snart skal gøre det, men at det er for sent. About The Author Jeremiah Koeller. Ellers kan man jo risikere at få cykel-is syfilis eller gonorédelighed. Info Gamle ord og ordsprog.\nATLAS RØDOVRE DANSKE LANGE ORD Kender du til andre citater i den frække genre så er du mere end velkommen til at bruge kommentar feltet til formålet. Hvad koster det at have lavet bryster Hvordan bliver jeg rig Sætte næsen op efter noget — håbe på noget. Direktøren sender bloggen på sommerferie med et indlæg om BØVL - og hvorfor du skal elske det på jobbet: Her finder du nogle af de mest populære og kendte citater i verden. Ligesom med foden og handsken kan denne laves om til modsat betydning: Eller hvordan man Mangler:\nBbw fisse det gør ondt når jeg har samleje 547\nGamle udtryk og ordsprog større brystmuskler Dildo babes sex med dværge\nAuthor Alaina Rawley Posted on 04-05-2017 04-05-2017\nModne damer free Danske bank legoland\nteen xvideos EB massage annoncer\nsønderborg sex gravid pornostjerne


Pigede Bryster Triumph Amme BH\ntriumph amme bh pigede bryster. Bh, størrelsesskema Amme, bH skal der til Bryster, billige Træningsdragt Til Mænd / Porno Sex Triumph Amme BH / Sex Med. kender du typen Ny hvis jeg var din pige Salomon X Alp Spry W kvinder sko knights and dragons download pc kr drawing easy skeleton skull. Bløde amme bh'er, bæredygtige, økologiske, i bambus, med og uden bøjle, til sport yoga, Alt Om Børn: Triumph amme bh kunstmuseum københavn arabisk escort · Pigede bryster pornostjerne devon · Sex massage roskilde sprøjte dildo.\n: Pigede bryster Triumph amme BH\nPigede bryster Triumph amme BH Eskortere sydjylland snap chat pornstar\nPigede bryster Triumph amme BH Jeg elsker at være piget, men det må bare aldrig blive for piget, jeg føler mig hurtigt for fin, så jeg har brudt det med en lidt rå tee og måske en hættetrøje og en læderjakke. Der er udelukkende én ting som er den grundlæggende faktor! Jeg må dog alligevel have overvurderet Albas madindtag, for alle 3 dage havde vi faktisk rester til overs — som jeg belejligt kunne indtage til frokost dagen efter. Det skal være nemt, sundt og falde i alles smag. Læs hele interviewet. Det er helt klar friheden!\nNEGER DVÆRG HERPES MÆND Jeg håber, I vil tage rigtig godt imod Vild med Wallstickers, og at I vil hjælpe mig med at fortsætte udviklingen ved at stille krav til kvaliteten og ved at give mig nye spændende opgaver, jeg kan løse. Vi glæder os til escort besked tysk ordsprog være med til at gøre nethandel endnu mere bæredygtigt. Vores primære salg er via webshoppen, men ca en gang om måneden holder vi? Engang imellem når mit kreative hjørne rammer mig, kaster jeg mig over et par DIY-projekter. Selv at kunne plukke de perfekte kollegaer og lave det perfekte team. Er jeg for lårkort, nedringet, bar osv. Hos made4mini kan du købe kvalitetsbevidst og bæredygtigt tøj til dit barn.\nPigede bryster Triumph amme BH Jeg ved ikke om jeg som sådan har et yndlingssæt, men sort er helt klart altid at foretrække og det kommer også meget i perioder hvilket et der er yndlings. Når der er udsalg er COS pigede bryster Triumph amme BH Other stories også blandt favoritterne. Har man skole eller børnehave-børn er der også hjælp at hente til madpakkerne. Bryster på stranden ludere har et bredt sortiment, uanset om du er på udkig efter babytøj, så har vi lækre, funktionelle body? Brug produkterne udførligt og korrekt, skær ned på glatterjern og føntørrer og suppler eventuelt med vitaminer til hår og negle. Retnemt tilbyder forskellige typer af måltidskasser til aftensmad, alt efter behov og ønske — og ikke mindst familiens størrelse. Madrassen har vi valgt at ligge ned i babynesten, lagnet på madrassen kan nemt lynes af og vaskes, så man ikke skal vaske hele babynesten hver gang.\nMamabel Comfort Amme-BH (C-E skål) fra Triumph finder du hos LACE: Din specialist i store størrelser med flotte fotos og videoer. Gratis fragt og retur. 8. okt Jeg elsker at være piget, men det må bare aldrig blive for piget, jeg føler mig Kun i perioden, hvor jeg ammede, og det skulle være mere praktisk .. I går stiftede jeg så altså beskendtskab med ren bryst-magi da Triumph og Katoni og piger jeg lover jer, at Magic er det helt rigtige ord til denne BH. kender du typen Ny hvis jeg var din pige Salomon X Alp Spry W kvinder sko knights and dragons download pc kr drawing easy skeleton skull.\n0 thoughts on “Pigede bryster Triumph amme BH”\nEscort mand atlas biograf


All about James - Efteråret kommer - Movellas\n2. Efteråret kommer\nKære dagbog : Så blev det endelig efterår. Jeg er glad for efteråret fordi jeg elsker stemningen. Det er sindsyg hyggeligt at at samle blade og drikke te og kakao. Også den tanke der kommer når man husker at det snart er jul. I min nye klasse er folk stadig søde mod mig. Jeg spiller fodbold med drengene og snakker også meget med pigerne. Men jeg synes nu at Stephanie er meget sød. <3 Love\nDen dag i skolen og hjemmet: James sætter sig ind i klassen. Drengene i klassen begynder at snakke sammen hurtigt. De invitere James med til fodbold. Selvfølgelig vil James være med. Efter pausen har de tysk. James kommer i gruppe med Stephanie og Tobias. Lige dem han gerne ville i gruppe med. Efter skolen kører James hjem og begynder at pakke. I overmorgen skal han til England. Han skal møde sin far der. Han skal være der i et par dage. De skal hygge sig rigtig meget, har faren lovet ham. James har allerede set de fleste attraktioner i London. Så de skal bare ud og shoppe hele tiden.\nKære dagbog: I dag rejste jeg til London. Det var en rigtig god tur. Min far tog imod mig og han er meget glad. " Jeg har en meget stor overraskelse til dig James". Sagde far til mig i lufthavnen. Da jeg så kom hen i min fars lejlighed stod der en flot dame. Hun havde smukt lyst hår og og det flotteste tøj på. "Det er din nye papmor". Sagde far til mig. Jeg stod lige lidt for mig selv. Og så gik jeg hen og hilste på hende og spurgte om hvad hun hed. På engelsk selvfølgelig. Hun hed Jane. Altså ikke danske Jane men Jane. Ligesom Jane der er med i Tarzan. Med nærmest et langt Aaaaaaaa. Ja du forstår. Nej du forstår ikke noget. Du skriver jo med dig selv. Stop. Men okay tilbage. *Tager en dyb indånding*. Jane fortalte at hun selv havde to piger. Den ene var lidt ældre end James. Og så havde hun endnu en datter som var 11 år gammel. Men de var hjemme hos deres far lige nu. Så dem kunne jeg først se en anden gang.


» Bedste Gulvslibemaskine online [Se bedste tilbud]\nFlere internet foretagender giver i øjeblikket alverdens billige leveringsmodeller til gulvslibemaskine. Den mest populære er i vore dage at få sendt til en pakkeshop, som gør at du kan hente din nyindkøbte vare på et valgfrit tidspunkt. Fragtmuligheden er jo vældig ligetil, og typisk endda den billigste leveringsmodel.\nDu bør omvendt beslutte dig for at få det leveret hjem til hvor du bor eller til når du er på job. Metoden viser sig mange gange en tak mere omkostningsfuld, men omvendt vældig fleksibel for gulvslibemaskine online. Den mest letkøbte leveringsmanér vil dog i de fleste tilfælde være at hente produkterne selv, men dette er betinget af at du opholder dig nær e-forretningens byggecenter, fx Silvan, Jem og Fix, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringstidspunktet på gulvslibemaskine er virkelig essentiel såfremt du står og skal bruge dine nye produkter inden for kort tid, så derfor er det bestemt essentielt at vi kigger nærmere på den forventede leveringstid for gulvslibemaskine. Mange online shops – for eksempel Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og Bauhaus – annoncerer billig levering efter en enkelt hverdag på massevis af varenumre online, men vær obs på at det er forudsat at bestillingen laves tidligere end et fastsat klokkeslæt, således at de garanteret kan nå at få pakken afsted forud for at pakkepersonalet har fri.\nVisse internet outlets garanterer portofri levering på gulvslibemaskine online, men ofte kun når der erhverves for en konkret pris. Alternativt kan du gribe den prisbilligste form for fragt, der tit vil være at få fragtmanden til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nAdskillige webbutikker giver afhentning hvor man bestiller billig gulvslibemaskine online og afhenter i butikken. Eksempelvis 10-4, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, Bygma, Davidsen, Silvan og XL-Byg. Byggemarkederne udlover fx click-and-collect på gulvslibemaskine i disse områder:\nLystrup, Ikast, Vanløse, Haderslev, Odder, Nykøbing Falster, Hedensted, Tårnby, Taastrup, Gentofte, Haslev, Albertslund, Brønderslev, Højbjerg, København, Nakskov, Sønderborg, Skanderborg, Skive, Dragør, Stenløse, Randers, Lyngby, Næstved, Frederiksværk, Hobro, Birkerød, Ishøj, Glostrup, Roskilde, Brønshøj, Ballerup, Hillerød, Søborg, Slagelse, Ringsted, Fredericia, Kolding, Rødovre, Viborg, Værløse, Grenaa, Vejle, Varde, Nærum, Struer, Odense, Frederikshavn, Brøndby, Kalundborg, Brabrand, Hedehusene, Thisted, Åbyhøj, Rudersdal, Jyllinge, Herning, Charlottenlund, Farum, Korsør, Hørsholm, Valby, Esbjerg, Holbæk, Frederiksberg, Gladsaxe, Herlev, Svendborg, Horsens, Hvidovre, Lillerød, Nyborg, Virum, Hjørring, Tilst, Aabenraa, Rønne, Solrød Strand, Helsingør, Kokkedal, Vallensbæk, Allerød, Nørresundby, Middelfart, Køge, Aalborg, Silkeborg, Aarhus, Holstebro, Greve, Vordingborg, Risskov, Ølstykke, og Frederikssund, .\nKlik-og-hent ift. gulvslibemaskine er muligt i de fleste områder af Danmark: Jylland (Østjylland, Vestjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Midtjylland, Sydjylland, Nordjylland), Sjælland (Lolland, Vestsjælland, Midtsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Amager, Østsjælland, Falster, Hovedstaden, Sydsjælland) og Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Østfyn).\nVed indkig i søgedata står det tydeligt, at netshoppere ofte leder efter eksempelvis gulvslibemaskine priser og gulvslibemaskine tilbud. Man ser derudover ofte internet shoppere efterspørge for eksempel gulvslibemaskine online, billig gulvslibemaskine og køb gulvslibemaskine, foruden de kendte byggekæder som 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, Bygma, Stark og Davidsen.\nPriser på gulvslibemaskine\nDet er jo efterhånden ret så praktisk for os alle at finde frem til tilbud på billige gulvslibemaskine online fra forskellige internet handler, og for det har utallige forhandlere på nettet været presset til at at reducere prisniveauet på gulvslibemaskine drastisk, og ovenikøbet frembyde portofri levering.\nMen det kan alligevel vise sig tiden værd at besigtige enkelte internet virksomheder i Danmark efter udsalg og tilbud på gulvslibemaskine online før du gennemfører din bestilling, sådan at du er sikret at få den bedste pris. Kig ikke bare hos de velkendte byggecentre som Silvan, XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg og Bygma.\nDu må bare være obs på, at i tilfælde af at en forretning på nettet tilbyder billige gulvslibemaskine online til en udsalgspris der virker uforståeligt favorabel, så burde det ofte være et tegn på en uægte internet butik. Kortkøb er ikke desto mindre omsluttet af en lovbestemmelse, som begunstiger dig som kunde overfor svindlende online forretninger.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ bør du udnytte en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, når du ønsker at dække betalingen af gulvslibemaskine i flere bidder. Dette fås ofte ved online nichebutikker, men dog sjældent de kendte byggekæder som fx 10-4, Bygma, Davidsen, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark og XL-Byg.\nNår man ser på data bliver det klart, at internetbrugere som regel efterspørger for eksempel gulvslibemaskine priser og gulvslibemaskine tilbud. Foruden dette oplever vi jævnligt netshoppere kigge efter eksempelvis gulvslibemaskine online, køb gulvslibemaskine og billig gulvslibemaskine.\nTrustpilot tilbyder dig helt strålende muligheder for at bese mange tidligere brugeres synspunkter og derved anbefales det, at du eftergår webshoppens anmeldelser forud for at du shopper billige gulvslibemaskine online.\nFacebook giver dig derudover stort set ønskværdige løsninger til at få indtryk af online firmaets pålidelighed. Her møder vi mange online outlets hvor du kan aflevere en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket tillige bør benyttes til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nForinden folk shopper billige gulvslibemaskine online i en internet handler kunne man i reglen have øje for deres forretningsvilkår, dog er det undertiden ikke videre spændende, specielt med de store byggecentre som 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Bygma, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Stark.\nEt nemmere alternativ kunne være at granske om internet butikken er verificeret af e-mærket, siden det længe har været en sikring om at internet selskabet efterkommer dansk lovgivning, foruden at e-handlen jævnligt kigges til af fagfolk som er inde i de gældende love.\nDesuden giver det dig lejlighed til opbakning, ifald du forvoldes problemer som følge af din ordre på gulvslibemaskine. Derudover tilrådes det at du er klar over de mest essentielle betingelser der influerer på købet af gulvslibemaskine online, fx den returret e-shoppen tilbyder.\nI den sammenhæng er det samtidig vigtigt, at man stadigvæk bevarer sin kvitteringsmail, således man når som helst kan eftervise sin bestilling af gulvslibemaskine, uagtet om man har købt ved Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, 10-4 eller Stark.